# Az Európai Unió L 69/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 69 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. március 4. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 69

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. március 4.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/362 irányelve (2022. február 24.) az 1999/62/EK, az 1999/37/EK és az (EU) 2019/520 irányelvnek a gépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjak tekintetében való módosításáról | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/362 irányelve (2022. február 24.) az 1999/62/EK, az 1999/37/EK és az (EU) 2019/520 irányelvnek a gépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjak tekintetében való módosításáról

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/363 végrehajtási rendelete (2022. január 24.) az (EU) 2021/405 végrehajtási rendelet IX. mellékletének az egyes halászati termékek Unióba történő beléptetése tekintetében engedélyezett harmadik országok vagy harmadik országbeli régiók jegyzékei tekintetében történő módosításáról és helyesbítéséről (
  1
  ) | 40 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/364 végrehajtási rendelete (2022. március 3.) az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletének a baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében a Kanadára, az Egyesült Királyságra és az Egyesült Államokra vonatkozóan szereplő bejegyzések tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 45 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/365 végrehajtási rendelete (2022. március 3.) a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a hitelintézetek és befektetési vállalkozások szanálási terveihez történő adatszolgáltatáshoz kapcsolódó eljárásokra, valamint egységes formanyomtatványokra és táblákra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról szóló (EU) 2018/1624 végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  ) | 60 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2022/366 határozata (2022. március 3.) az Európai Unió és a Vanuatui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás alkalmazásának részleges felfüggesztéséről | 105 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/367 végrehajtási határozata (2022. március 2.) a harmadik országok által a 96/23/EK tanácsi irányelv 29. cikkének megfelelően benyújtott tervek jóváhagyásáról szóló 2011/163/EU határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2022) 1200. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 107 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2022/368 határozata (2022. február 18.) a munkavállalóknak a felügyelt hitelintézet kockázati profiljára gyakorolt jelentős hatásra irányuló vélelem alóli kizárására vonatkozó eljárásáról szóló (EU) 2015/2218 határozat módosításáról (EKB/2022/6) | 117 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás alapján létrehozott vegyes bizottság 72/2020 határozata (2022. február 8.) megfelelőségértékelő testületeknek az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2022/369] | 123 |
| | * | Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás alapján létrehozott vegyes bizottság 73/2021 határozata (2022. február 8.) megfelelőségértékelő testületeknek az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2022/370] | 125 |
| | * | Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás alapján létrehozott vegyes bizottság 74/2021 határozata (2022. február 8.) megfelelőségértékelő testületeknek a távközlési eszközökre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2022/371] | 127 |
| | * | Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás alapján létrehozott vegyes bizottság 75/2021 határozata (2022. február 8.) megfelelőségértékelő testületeknek az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2022/372] | 129 |
| | * | Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás alapján létrehozott vegyes bizottság 76/2021 határozata (2022. február 8.) megfelelőségértékelő testületeknek az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2022/373] | 131 |
| | * | Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás alapján létrehozott vegyes bizottság 77/2022 határozata (2022. február 8.) megfelelőségértékelő testületeknek az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2022/374] | 133 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2022/363 végrehajtási rendelete (2022. január 24.) az (EU) 2021/405 végrehajtási rendelet IX. mellékletének az egyes halászati termékek Unióba történő beléptetése tekintetében engedélyezett harmadik országok vagy harmadik országbeli régiók jegyzékei tekintetében történő módosításáról és helyesbítéséről (
  1
  )

1

40

*

A Bizottság (EU) 2022/364 végrehajtási rendelete (2022. március 3.) az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletének a baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében a Kanadára, az Egyesült Királyságra és az Egyesült Államokra vonatkozóan szereplő bejegyzések tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

45

*

A Bizottság (EU) 2022/365 végrehajtási rendelete (2022. március 3.) a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a hitelintézetek és befektetési vállalkozások szanálási terveihez történő adatszolgáltatáshoz kapcsolódó eljárásokra, valamint egységes formanyomtatványokra és táblákra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról szóló (EU) 2018/1624 végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  )

1

60

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2022/366 határozata (2022. március 3.) az Európai Unió és a Vanuatui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás alkalmazásának részleges felfüggesztéséről

105

*

A Bizottság (EU) 2022/367 végrehajtási határozata (2022. március 2.) a harmadik országok által a 96/23/EK tanácsi irányelv 29. cikkének megfelelően benyújtott tervek jóváhagyásáról szóló 2011/163/EU határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2022) 1200. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2022) 1200. számú dokumentummal történt)

1

107

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2022/368 határozata (2022. február 18.) a munkavállalóknak a felügyelt hitelintézet kockázati profiljára gyakorolt jelentős hatásra irányuló vélelem alóli kizárására vonatkozó eljárásáról szóló (EU) 2015/2218 határozat módosításáról (EKB/2022/6)

117

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás alapján létrehozott vegyes bizottság 72/2020 határozata (2022. február 8.) megfelelőségértékelő testületeknek az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2022/369]

123

*

Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás alapján létrehozott vegyes bizottság 73/2021 határozata (2022. február 8.) megfelelőségértékelő testületeknek az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2022/370]

125

*

Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás alapján létrehozott vegyes bizottság 74/2021 határozata (2022. február 8.) megfelelőségértékelő testületeknek a távközlési eszközökre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2022/371]

127

*

Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás alapján létrehozott vegyes bizottság 75/2021 határozata (2022. február 8.) megfelelőségértékelő testületeknek az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2022/372]

129

*

Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás alapján létrehozott vegyes bizottság 76/2021 határozata (2022. február 8.) megfelelőségértékelő testületeknek az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2022/373]

131

*

Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás alapján létrehozott vegyes bizottság 77/2022 határozata (2022. február 8.) megfelelőségértékelő testületeknek az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2022/374]

133

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

IRÁNYELVEK

| 2022.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/362 IRÁNYELVE

(2022. február 24.)

az 1999/62/EK, az 1999/37/EK és az (EU) 2019/520 irányelvnek a gépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjak tekintetében való módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Lassú az előrelépés a Bizottság által a 2011. március 28-i, „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című fehér könyvben meghatározott cél elérése felé, vagyis a bevételteremtés, valamint a jövőbeli közlekedési beruházások finanszírozásának biztosítása érdekében a „szennyező fizet” és a „felhasználó fizet” elvének teljeskörű alkalmazására való törekvésben, és továbbra is vannak következetlenségek az Unión belül a közúti infrastruktúradíjak alkalmazását illetően. |
| --- | --- |

(1)

Lassú az előrelépés a Bizottság által a 2011. március 28-i, „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című fehér könyvben meghatározott cél elérése felé, vagyis a bevételteremtés, valamint a jövőbeli közlekedési beruházások finanszírozásának biztosítása érdekében a „szennyező fizet” és a „felhasználó fizet” elvének teljeskörű alkalmazására való törekvésben, és továbbra is vannak következetlenségek az Unión belül a közúti infrastruktúradíjak alkalmazását illetően.

| (2) | Az említett fehér könyvben a Bizottság szorgalmazza „a [külső] költségek [...] teljes és kötelező internalizálásának megvalósítás[át] a közúti és a vasúti közlekedésben (a fizikai elhasználódás költségeinek kötelező megtérítésén túl a zaj, a helyi szintű szennyezés és a torlódások figyelembevétele)”. |
| --- | --- |

(2)

Az említett fehér könyvben a Bizottság szorgalmazza „a [külső] költségek [...] teljes és kötelező internalizálásának megvalósítás[át] a közúti és a vasúti közlekedésben (a fizikai elhasználódás költségeinek kötelező megtérítésén túl a zaj, a helyi szintű szennyezés és a torlódások figyelembevétele)”.

| (3) | Az áru- és személyszállítást végző járművek forgalma az egyik olyan tényező, amely hozzájárul ahhoz, hogy szennyező anyagok kerülnek a légkörbe. Az ilyen szennyező anyagok – amelyek súlyosan károsítják az emberek egészségét, és az Unió környezeti levegőminőségének romlásához vezetnek – magukban foglalják a PM2,5-t, az NO2-t és az O3-t. 2018-ban az e három szennyező anyagnak való hosszabb kitettség az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2020. évi jelentése szerint 379 000, 54 000, illetve 19 400 fő korai halálát okozta az Unió területén. |
| --- | --- |

(3)

Az áru- és személyszállítást végző járművek forgalma az egyik olyan tényező, amely hozzájárul ahhoz, hogy szennyező anyagok kerülnek a légkörbe. Az ilyen szennyező anyagok – amelyek súlyosan károsítják az emberek egészségét, és az Unió környezeti levegőminőségének romlásához vezetnek – magukban foglalják a PM2,5-t, az NO2-t és az O3-t. 2018-ban az e három szennyező anyagnak való hosszabb kitettség az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2020. évi jelentése szerint 379 000, 54 000, illetve 19 400 fő korai halálát okozta az Unió területén.

| (4) | Az Egészségügyi Világszervezet szerint egyedül a közúti forgalomból származó zaj közvetlenül a levegőszennyezés mögött a második legkárosabb környezeti stressztényező Európában. Legalább évi 9 000 korai elhalálozás tudható be a közlekedésből származó zaj okozta szívbetegségnek. |
| --- | --- |

(4)

Az Egészségügyi Világszervezet szerint egyedül a közúti forgalomból származó zaj közvetlenül a levegőszennyezés mögött a második legkárosabb környezeti stressztényező Európában. Legalább évi 9 000 korai elhalálozás tudható be a közlekedésből származó zaj okozta szívbetegségnek.

| (5) | Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség európai levegőminőségről szóló 2020. évi jelentése szerint 2018-ban a közúti közlekedési ágazat volt a legnagyobb NOx-kibocsátó és a második legnagyobb koromkibocsátó. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség európai levegőminőségről szóló 2020. évi jelentése szerint 2018-ban a közúti közlekedési ágazat volt a legnagyobb NOx-kibocsátó és a második legnagyobb koromkibocsátó.

| (6) | A Bizottság a 2016. július 20-i, „Az alacsony kibocsátású mobilitás európai stratégiája” című közleményében bejelentette, hogy javasolni fogja az 1999/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) módosítását, hogy lehetővé tegye a kiszabott díjaknak a szén-dioxid-kibocsátás alapján történő differenciálását is, valamint az irányelv egyes elveinek az autóbuszokra, továbbá a személygépkocsikra és a könnyű haszongépjárművekre való kiterjesztését. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság a 2016. július 20-i, „Az alacsony kibocsátású mobilitás európai stratégiája” című közleményében bejelentette, hogy javasolni fogja az 1999/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) módosítását, hogy lehetővé tegye a kiszabott díjaknak a szén-dioxid-kibocsátás alapján történő differenciálását is, valamint az irányelv egyes elveinek az autóbuszokra, továbbá a személygépkocsikra és a könnyű haszongépjárművekre való kiterjesztését.

| (7) | Tekintettel a járműállomány megújítási idejére, valamint arra, hogy a közúti közlekedési ágazatnak hozzá kell járulnia a 2030-ra és az azon túlra kitűzött éghajlat- és energiapolitikai célértékek teljesítéséhez, az (EU) 2019/1242 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) az új nehézgépjárművekre vonatkozó CO2-kibocsátáscsökkentési célértékeket a következőképpen határozta meg: 2025-re a szén-dioxid-kibocsátások megállapított átlagához képest 15 %-kal, 2030-ra pedig 30 %-kal alacsonyabb szintet kell elérni. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel a járműállomány megújítási idejére, valamint arra, hogy a közúti közlekedési ágazatnak hozzá kell járulnia a 2030-ra és az azon túlra kitűzött éghajlat- és energiapolitikai célértékek teljesítéséhez, az (EU) 2019/1242 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) az új nehézgépjárművekre vonatkozó CO2-kibocsátáscsökkentési célértékeket a következőképpen határozta meg: 2025-re a szén-dioxid-kibocsátások megállapított átlagához képest 15 %-kal, 2030-ra pedig 30 %-kal alacsonyabb szintet kell elérni.

| (8) | A közúti közlekedés belső piacának tisztességes versenyfeltételek melletti megvalósításához szükséges a szabályok egységes alkalmazása. Ezen irányelv egyik legfontosabb célja az úthasználók közötti versenytorzulások felszámolása. |
| --- | --- |

(8)

A közúti közlekedés belső piacának tisztességes versenyfeltételek melletti megvalósításához szükséges a szabályok egységes alkalmazása. Ezen irányelv egyik legfontosabb célja az úthasználók közötti versenytorzulások felszámolása.

| (9) | A közúti közlekedési ágazat jelentősége ellenére az összes nehézgépjármű jelentős hatást gyakorol a közúti infrastruktúrára és hozzájárul a levegőszennyezéshez. Gazdasági és társadalmi fontosságuk dacára a könnyűgépjárművek jelentik a közúti közlekedésből származó, a kibocsátásokkal és a torlódással összefüggő negatív környezeti és társadalmi hatások többségének forrását. Az egyenlő bánásmód és a tisztességes verseny biztosítása érdekében gondoskodni kell arról, hogy az 1999/62/EK irányelvben az úthasználati díjakra és a használati díjakra vonatkozóan kialakított keretrendszer hatálya alá eddig nem tartozó járművek is bekerüljenek ebbe a keretrendszerbe. Az említett irányelv hatályát ezért ki kell terjeszteni azokra a nehézgépjárművekre is, amelyek nem áruszállításra szolgálnak, valamint a könnyűgépjárművekre, beleértve a személygépkocsikat is. |
| --- | --- |

(9)

A közúti közlekedési ágazat jelentősége ellenére az összes nehézgépjármű jelentős hatást gyakorol a közúti infrastruktúrára és hozzájárul a levegőszennyezéshez. Gazdasági és társadalmi fontosságuk dacára a könnyűgépjárművek jelentik a közúti közlekedésből származó, a kibocsátásokkal és a torlódással összefüggő negatív környezeti és társadalmi hatások többségének forrását. Az egyenlő bánásmód és a tisztességes verseny biztosítása érdekében gondoskodni kell arról, hogy az 1999/62/EK irányelvben az úthasználati díjakra és a használati díjakra vonatkozóan kialakított keretrendszer hatálya alá eddig nem tartozó járművek is bekerüljenek ebbe a keretrendszerbe. Az említett irányelv hatályát ezért ki kell terjeszteni azokra a nehézgépjárművekre is, amelyek nem áruszállításra szolgálnak, valamint a könnyűgépjárművekre, beleértve a személygépkocsikat is.

| (10) | A forgalom díjmentes utakra való, a közúti közlekedésbiztonságra és a közlekedési hálózatok optimális használatára nézve esetlegesen súlyos hatással járó átterelődésének megakadályozása érdekében biztosítani kell, hogy a tagállamok saját autópálya-hálózatuk valamennyi szakaszára úthasználati díjat vethessenek ki. |
| --- | --- |

(10)

A forgalom díjmentes utakra való, a közúti közlekedésbiztonságra és a közlekedési hálózatok optimális használatára nézve esetlegesen súlyos hatással járó átterelődésének megakadályozása érdekében biztosítani kell, hogy a tagállamok saját autópálya-hálózatuk valamennyi szakaszára úthasználati díjat vethessenek ki.

| (11) | Az infrastruktúra-használati díjszabási rendszer Unió-szerte következetes és harmonizált alkalmazásának, valamint az árufuvarozási piacon az egyenlő versenyfeltételek megteremtésének biztosítása érdekében fontos, hogy a költségek számítása hasonlóan történjen a különböző úthasználatidíj-rendszerek esetében. Tekintettel arra, hogy a meglévő koncessziós szerződések az ezen irányelvben foglaltaktól eltérő rendelkezéseket tartalmazhatnak, e szerződések pénzügyi életképességének biztosítása érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy e szerződéseket azok jelentős módosításáig mentesítsék az ezen irányelvben előírt bizonyos kötelezettségek alól. A tagállamok dönthetnek úgy is, hogy a meglévő koncessziós szerződéseket összhangba hozzák az uniós vagy nemzeti szabályozási keret változásaival, vagy hogy megvizsgálják annak lehetőségét, hogy a szén-dioxid-kibocsátásért és a levegőszennyezésért külsőköltség-díjat számítsanak fel, és/vagy e kibocsátásokhoz kapcsolódóan kedvezményeket alkalmazzanak, amennyiben a koncessziós úthasználati díjak nem differenciáltak ezen irányelvvel összhangban. |
| --- | --- |

(11)

Az infrastruktúra-használati díjszabási rendszer Unió-szerte következetes és harmonizált alkalmazásának, valamint az árufuvarozási piacon az egyenlő versenyfeltételek megteremtésének biztosítása érdekében fontos, hogy a költségek számítása hasonlóan történjen a különböző úthasználatidíj-rendszerek esetében. Tekintettel arra, hogy a meglévő koncessziós szerződések az ezen irányelvben foglaltaktól eltérő rendelkezéseket tartalmazhatnak, e szerződések pénzügyi életképességének biztosítása érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy e szerződéseket azok jelentős módosításáig mentesítsék az ezen irányelvben előírt bizonyos kötelezettségek alól. A tagállamok dönthetnek úgy is, hogy a meglévő koncessziós szerződéseket összhangba hozzák az uniós vagy nemzeti szabályozási keret változásaival, vagy hogy megvizsgálják annak lehetőségét, hogy a szén-dioxid-kibocsátásért és a levegőszennyezésért külsőköltség-díjat számítsanak fel, és/vagy e kibocsátásokhoz kapcsolódóan kedvezményeket alkalmazzanak, amennyiben a koncessziós úthasználati díjak nem differenciáltak ezen irányelvvel összhangban.

| (12) | Az időalapú használati díjak jellegüknél fogva nem tükrözik pontosan az úthasználatból eredő tényleges költségeket, továbbá hasonló okok miatt nem lehet a segítségükkel hatékonyan ösztönözni a tisztább és hatékonyabb működést vagy a torlódás csökkentését. Annak biztosítása érdekében azonban, hogy az úthasználók elfogadják a jövőbeli úthasználatidíj-rendszereket, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a mobilitási szolgáltatások egy szélesebb körű csomagja részeként megfelelő díjbeszedési rendszereket vezessenek be. Az ilyen rendszereknek biztosítaniuk kell az infrastruktúra-költségek igazságos elosztását és a „szennyező fizet” elv érvényesülését. Az ilyen rendszert bevezető tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a rendszer megfeleljen az (EU) 2019/520 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) rendelkezéseinek. A nehézgépjárművek közúti infrastruktúrára gyakorolt jelentős hatására és a levegőszennyezéshez való hozzájárulására tekintettel prioritásként kell kezelni e járművek pontos díjszabási rendszerekkel való megcélzását. A tisztább és hatékonyabb szállítási műveletek ösztönzése érdekében különösen az időalapú használati díjakat kell elvben fokozatosan megszüntetni a transzeurópai közlekedési törzshálózaton, mivel az említett hálózat foglalja magában a transzeurópai közlekedési hálózatnak a meglévő forgalmi igények szempontjából stratégiailag legfontosabb csomópontjait és összeköttetéseit.
  A történeti előzményekre tekintettel, valamint figyelembe véve az úthasználati díjak bevezetésével járó kihívásokat és jelentős adminisztratív terheket, a tagállamok számára kellően hosszú átmeneti időszakot kell biztosítani, amelynek során bevezethetnek időalapú használati díjakat, illetve fenntarthatják azokat. Ezen átmeneti időszakot követően a tagállamoknak csak kellően indokolt esetekben lehet engedélyezni, hogy a transzeurópai közlekedési törzshálózatuk szakaszain közlekedő nehézgépjárművekre teljes mértékben időalapú használati díjakat alkalmazzanak. E kellően indokolt eseteknek azokra az esetekre kell korlátozódniuk, amikor a nehézgépjárművekre vonatkozó úthasználati díj alkalmazása – például az érintett útszakaszok rövidsége vagy a viszonylag alacsony népsűrűség, illetve viszonylag alacsony forgalom miatt – az ilyen díjakból származó várható bevételhez, illetve előnyökhöz képest aránytalan mértékű adminisztratív terheket, beruházásokat és üzemeltetési költségeket vonna maga után, vagy ha az úthasználati díj alkalmazása a forgalom átterelődését eredményezné, ami a közútbiztonság vagy a közegészség tekintetében kedvezőtlen hatásokkal járna. A tagállamok számára e kellően indokolt esetekben fennálló lehetőségre olyan kulcsfontosságú közérdekű megfontolások miatt van szükség, mint például az alacsony népsűrűségű területek nehéz helyzetének és elszigeteltségének, a közúti közlekedésbiztonságnak vagy a közegészségügynek a figyelembevétele. Mindemellett az időalapú használati díjak e kellően indokolt esetekben történő alkalmazásának feltételéül kell szabni bizonyos eljárási követelmények – annak felmérésének kötelezettsége, hogy szükséges-e egy ilyen rendszer, valamint a Bizottság ilyen rendszer alkalmazásáról való értesítésének kötelezettsége – teljesítését. Az ilyen értesítésben részletesen ismertetni kell azokat a sajátos körülményeket, amelyek a transzeurópai közlekedési törzshálózat érintett szakaszain indokolják az időalapú használati díjak alkalmazását. |
| --- | --- |

(12)

Az időalapú használati díjak jellegüknél fogva nem tükrözik pontosan az úthasználatból eredő tényleges költségeket, továbbá hasonló okok miatt nem lehet a segítségükkel hatékonyan ösztönözni a tisztább és hatékonyabb működést vagy a torlódás csökkentését. Annak biztosítása érdekében azonban, hogy az úthasználók elfogadják a jövőbeli úthasználatidíj-rendszereket, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a mobilitási szolgáltatások egy szélesebb körű csomagja részeként megfelelő díjbeszedési rendszereket vezessenek be. Az ilyen rendszereknek biztosítaniuk kell az infrastruktúra-költségek igazságos elosztását és a „szennyező fizet” elv érvényesülését. Az ilyen rendszert bevezető tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a rendszer megfeleljen az (EU) 2019/520 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) rendelkezéseinek. A nehézgépjárművek közúti infrastruktúrára gyakorolt jelentős hatására és a levegőszennyezéshez való hozzájárulására tekintettel prioritásként kell kezelni e járművek pontos díjszabási rendszerekkel való megcélzását. A tisztább és hatékonyabb szállítási műveletek ösztönzése érdekében különösen az időalapú használati díjakat kell elvben fokozatosan megszüntetni a transzeurópai közlekedési törzshálózaton, mivel az említett hálózat foglalja magában a transzeurópai közlekedési hálózatnak a meglévő forgalmi igények szempontjából stratégiailag legfontosabb csomópontjait és összeköttetéseit.

A történeti előzményekre tekintettel, valamint figyelembe véve az úthasználati díjak bevezetésével járó kihívásokat és jelentős adminisztratív terheket, a tagállamok számára kellően hosszú átmeneti időszakot kell biztosítani, amelynek során bevezethetnek időalapú használati díjakat, illetve fenntarthatják azokat. Ezen átmeneti időszakot követően a tagállamoknak csak kellően indokolt esetekben lehet engedélyezni, hogy a transzeurópai közlekedési törzshálózatuk szakaszain közlekedő nehézgépjárművekre teljes mértékben időalapú használati díjakat alkalmazzanak. E kellően indokolt eseteknek azokra az esetekre kell korlátozódniuk, amikor a nehézgépjárművekre vonatkozó úthasználati díj alkalmazása – például az érintett útszakaszok rövidsége vagy a viszonylag alacsony népsűrűség, illetve viszonylag alacsony forgalom miatt – az ilyen díjakból származó várható bevételhez, illetve előnyökhöz képest aránytalan mértékű adminisztratív terheket, beruházásokat és üzemeltetési költségeket vonna maga után, vagy ha az úthasználati díj alkalmazása a forgalom átterelődését eredményezné, ami a közútbiztonság vagy a közegészség tekintetében kedvezőtlen hatásokkal járna. A tagállamok számára e kellően indokolt esetekben fennálló lehetőségre olyan kulcsfontosságú közérdekű megfontolások miatt van szükség, mint például az alacsony népsűrűségű területek nehéz helyzetének és elszigeteltségének, a közúti közlekedésbiztonságnak vagy a közegészségügynek a figyelembevétele. Mindemellett az időalapú használati díjak e kellően indokolt esetekben történő alkalmazásának feltételéül kell szabni bizonyos eljárási követelmények – annak felmérésének kötelezettsége, hogy szükséges-e egy ilyen rendszer, valamint a Bizottság ilyen rendszer alkalmazásáról való értesítésének kötelezettsége – teljesítését. Az ilyen értesítésben részletesen ismertetni kell azokat a sajátos körülményeket, amelyek a transzeurópai közlekedési törzshálózat érintett szakaszain indokolják az időalapú használati díjak alkalmazását.

| (13) | Azon tagállamok számára, amelyek ezen irányelv hatálybalépésekor a transzeurópai közlekedési törzshálózatukon vagy annak egy részén úthasználati díjakat alkalmaznak, lehetővé kell tenni, hogy valamennyi nehézgépjárműre vagy a nehézgépjárművek bizonyos típusaira vonatkozóan kombinált díjszabási rendszert hozzanak létre. Ez a lehetőség azonban csak a transzeurópai közlekedési törzshálózaton vagy annak egy részén már alkalmazott úthasználatidíj-rendszerek folytatásaként és azok kiegészítéseként biztosítható, ahol a transzeurópai közlekedési hálózat stratégiai szempontból legfontosabb csomópontjai és összeköttetései találhatók. Ez a rendszer lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy „a felhasználó fizet” és „a szennyező fizet” elvének érvényesítését az úthasználatidíj-fizetési kötelezettség alá tartozó hálózaton túlra is kiterjesszék, illetve kibővítsék azáltal, hogy használati díjat vezetnek be a transzeurópai közlekedési törzshálózat még nem díjköteles szakaszain vagy a nehézgépjárműveknek a díjfizetési kötelezettség alól mentesülő bizonyos – például egy adott össztömeget el nem érő – típusaira vonatkozóan. A kombinált díjszabási rendszer így segítene a tagállamoknak abban, hogy további előrelépést érjenek el, és környezetbarátabb közúti közlekedést tudjanak biztosítani, különösen ott, ahol nincs érvényben díjszabási rendszer, és ahol az úthasználati díjak nem jelentenek gazdaságilag életképes vagy társadalmilag elfogadható megoldást. Mindemellett a fenntartható mobilitás elvének teljeskörű tiszteletben tartása érdekében a használati díjak maximális összegének mind az érintett jármű Euro kibocsátási osztályától, mind pedig a CO2-kibocsátási osztályától függően változnia kell. Az említett megfontolások alapján tagadhatatlan, hogy egy ilyen, időalapú és távolságalapú megközelítést ötvöző rendszer alkalmazása számos előnnyel járna, ezért azt a teljes mértékben időalapú rendszerekre vonatkozó átmeneti időszak lejártát követően is lehetővé kell tenni. Legkésőbb öt évvel ezen irányelv hatálybalépését követően a tagállamoknak a nehézgépjárművekre vonatkozó útdíjak kivetésekor valamennyi nehézgépjárműre ki kell vetniük úthasználati vagy használati díjakat. |
| --- | --- |

(13)

Azon tagállamok számára, amelyek ezen irányelv hatálybalépésekor a transzeurópai közlekedési törzshálózatukon vagy annak egy részén úthasználati díjakat alkalmaznak, lehetővé kell tenni, hogy valamennyi nehézgépjárműre vagy a nehézgépjárművek bizonyos típusaira vonatkozóan kombinált díjszabási rendszert hozzanak létre. Ez a lehetőség azonban csak a transzeurópai közlekedési törzshálózaton vagy annak egy részén már alkalmazott úthasználatidíj-rendszerek folytatásaként és azok kiegészítéseként biztosítható, ahol a transzeurópai közlekedési hálózat stratégiai szempontból legfontosabb csomópontjai és összeköttetései találhatók. Ez a rendszer lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy „a felhasználó fizet” és „a szennyező fizet” elvének érvényesítését az úthasználatidíj-fizetési kötelezettség alá tartozó hálózaton túlra is kiterjesszék, illetve kibővítsék azáltal, hogy használati díjat vezetnek be a transzeurópai közlekedési törzshálózat még nem díjköteles szakaszain vagy a nehézgépjárműveknek a díjfizetési kötelezettség alól mentesülő bizonyos – például egy adott össztömeget el nem érő – típusaira vonatkozóan. A kombinált díjszabási rendszer így segítene a tagállamoknak abban, hogy további előrelépést érjenek el, és környezetbarátabb közúti közlekedést tudjanak biztosítani, különösen ott, ahol nincs érvényben díjszabási rendszer, és ahol az úthasználati díjak nem jelentenek gazdaságilag életképes vagy társadalmilag elfogadható megoldást. Mindemellett a fenntartható mobilitás elvének teljeskörű tiszteletben tartása érdekében a használati díjak maximális összegének mind az érintett jármű Euro kibocsátási osztályától, mind pedig a CO2-kibocsátási osztályától függően változnia kell. Az említett megfontolások alapján tagadhatatlan, hogy egy ilyen, időalapú és távolságalapú megközelítést ötvöző rendszer alkalmazása számos előnnyel járna, ezért azt a teljes mértékben időalapú rendszerekre vonatkozó átmeneti időszak lejártát követően is lehetővé kell tenni. Legkésőbb öt évvel ezen irányelv hatálybalépését követően a tagállamoknak a nehézgépjárművekre vonatkozó útdíjak kivetésekor valamennyi nehézgépjárműre ki kell vetniük úthasználati vagy használati díjakat.

| (14) | „A felhasználó fizet” és „a szennyező fizet” elvek megerősítésekor figyelembe kell venni a tagállamok vagy úthasználatidíj- és használatidíj-rendszereik bizonyos jellemzőit. Például a rendkívül ritkán lakott területek vagy az úthasználatidíj- vagy használatidíj-köteles utak különösen kiterjedt hálózata tekintetében egyes útszakaszok esetében lehetővé kell tenni mentességek megadását. |
| --- | --- |

(14)

„A felhasználó fizet” és „a szennyező fizet” elvek megerősítésekor figyelembe kell venni a tagállamok vagy úthasználatidíj- és használatidíj-rendszereik bizonyos jellemzőit. Például a rendkívül ritkán lakott területek vagy az úthasználatidíj- vagy használatidíj-köteles utak különösen kiterjedt hálózata tekintetében egyes útszakaszok esetében lehetővé kell tenni mentességek megadását.

| (15) | Egyes tagállamokban az úthasználatidíj-köteles autópályák és utak hálózata nagy, és a transzeurópai közlekedési hálózat részét képező utakon kívül sokkal több közútra terjed ki. Az úthasználati díjak vagy használati díjak minden nehézgépjárműre történő alkalmazása ezért jelentősen nagyobb teherrel járna, különösen a kis- és középvállalkozásokra nézve (amelyek közül sokan építési munkálatokban vesznek részt, és amelyek jellemzően nem nyújtanak fuvarozási szolgáltatásokat). E terhek miatt ugyanakkor növekednének az árak például az építőiparban. Az áremelkedés következtében pedig előfordulhat, hogy elhalasztanak olyan jövőbeli beruházásokat, mint például a házak és lakások energetikai felújítása vagy az épülettechnológiai korszerűsítés, vagy akár teljesen le is mondanak e beruházásokról. Ezenkívül a kézműipari vállalkozások a szolgáltatásaik nyújtása érdekében néha nagyobb távolságokat tesznek meg járművekkel, és ezen utakat nem könnyen lehet más szállítási módok igénybevételével teljesíteni. Emellett a vidéki térségekben működő azon vállalkozások, amelyek az e térségekben lecsökkent népsűrűség és kereslet miatt attól függnek, hogy képesek-e szolgáltatásaikat és építési tevékenységeiket nagyvárosi régiókban nyújtani, hátrányos versenyhelyzetbe kerülnek a nagyobb városokban vagy a nagyvárosi régiók peremterületein működő vállalkozásokhoz képest. A tagállamok számára ezért meg kell adni a lehetőséget arra, hogy bizonyos esetekben mentességet adhassanak a díjfizetés alól, például olyan járművek esetében, amelyeket a járművezető munkája során történő felhasználásra szánt anyagok, felszerelések vagy gépek szállítására, illetve kézműipari eljárással gyártott áruk szállítására használnak. |
| --- | --- |

(15)

Egyes tagállamokban az úthasználatidíj-köteles autópályák és utak hálózata nagy, és a transzeurópai közlekedési hálózat részét képező utakon kívül sokkal több közútra terjed ki. Az úthasználati díjak vagy használati díjak minden nehézgépjárműre történő alkalmazása ezért jelentősen nagyobb teherrel járna, különösen a kis- és középvállalkozásokra nézve (amelyek közül sokan építési munkálatokban vesznek részt, és amelyek jellemzően nem nyújtanak fuvarozási szolgáltatásokat). E terhek miatt ugyanakkor növekednének az árak például az építőiparban. Az áremelkedés következtében pedig előfordulhat, hogy elhalasztanak olyan jövőbeli beruházásokat, mint például a házak és lakások energetikai felújítása vagy az épülettechnológiai korszerűsítés, vagy akár teljesen le is mondanak e beruházásokról. Ezenkívül a kézműipari vállalkozások a szolgáltatásaik nyújtása érdekében néha nagyobb távolságokat tesznek meg járművekkel, és ezen utakat nem könnyen lehet más szállítási módok igénybevételével teljesíteni. Emellett a vidéki térségekben működő azon vállalkozások, amelyek az e térségekben lecsökkent népsűrűség és kereslet miatt attól függnek, hogy képesek-e szolgáltatásaikat és építési tevékenységeiket nagyvárosi régiókban nyújtani, hátrányos versenyhelyzetbe kerülnek a nagyobb városokban vagy a nagyvárosi régiók peremterületein működő vállalkozásokhoz képest. A tagállamok számára ezért meg kell adni a lehetőséget arra, hogy bizonyos esetekben mentességet adhassanak a díjfizetés alól, például olyan járművek esetében, amelyeket a járművezető munkája során történő felhasználásra szánt anyagok, felszerelések vagy gépek szállítására, illetve kézműipari eljárással gyártott áruk szállítására használnak.

| (16) | Annak lehetősége, hogy a több kihívást támasztó helyi utak helyett úthasználatidíj-köteles utakat – például autópályákat, alagutakat vagy hidakat – használjanak, fontos lehet a fogyatékossággal élő személyek számára. Ahhoz, hogy a fogyatékossággal élő személyek további adminisztratív terhek nélkül használhassák az úthasználatidíj-köteles utakat, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a fogyatékossággal élő személyek járműveit mentesítsék az úthasználati díjak vagy használati díjak megfizetése alól. |
| --- | --- |

(16)

Annak lehetősége, hogy a több kihívást támasztó helyi utak helyett úthasználatidíj-köteles utakat – például autópályákat, alagutakat vagy hidakat – használjanak, fontos lehet a fogyatékossággal élő személyek számára. Ahhoz, hogy a fogyatékossággal élő személyek további adminisztratív terhek nélkül használhassák az úthasználatidíj-köteles utakat, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a fogyatékossággal élő személyek járműveit mentesítsék az úthasználati díjak vagy használati díjak megfizetése alól.

| (17) | A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a közúti infrastruktúra használatáért a személygépkocsikra vonatkozóan felszámított díjakkal kapcsolatos rendszerek alkalmazása során vegyék figyelembe a társadalmi-gazdasági tényezőket. Például a személygépkocsikra kivetett díjakat ki lehetne igazítani a gyakori úthasználók túlzott büntetésének elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(17)

A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a közúti infrastruktúra használatáért a személygépkocsikra vonatkozóan felszámított díjakkal kapcsolatos rendszerek alkalmazása során vegyék figyelembe a társadalmi-gazdasági tényezőket. Például a személygépkocsikra kivetett díjakat ki lehetne igazítani a gyakori úthasználók túlzott büntetésének elkerülése érdekében.

| (18) | Különösen fontos, hogy a tagállamok egy igazságos díjrendszert hozzanak létre, különösen egy olyant, amely nem hozza hátrányos helyzetbe azokat a magángépjármű-használókat, akik gyakrabban kénytelenek használni a díjfizetési kötelezettség alá eső utakat annak következtében, hogy lakóhelyük vidéki térségben, elzárt vagy elszigetelt területen található. |
| --- | --- |

(18)

Különösen fontos, hogy a tagállamok egy igazságos díjrendszert hozzanak létre, különösen egy olyant, amely nem hozza hátrányos helyzetbe azokat a magángépjármű-használókat, akik gyakrabban kénytelenek használni a díjfizetési kötelezettség alá eső utakat annak következtében, hogy lakóhelyük vidéki térségben, elzárt vagy elszigetelt területen található.

| (19) | Amint a nehézgépjárművek esetében is, fontos biztosítani, hogy amennyiben a tagállamok a könnyűgépjárművekre időalapú díjakat vezetnek be, azok arányosak legyenek, többek között az egy évnél rövidebb időszakok tekintetében is. Ezen a téren figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a könnyűgépjárművek használati mintája eltér a nehézgépjárművekétől. Az arányos időalapú díjak kiszámításához fel lehet használni az utazási mintákkal kapcsolatban rendelkezésre álló adatokat. |
| --- | --- |

(19)

Amint a nehézgépjárművek esetében is, fontos biztosítani, hogy amennyiben a tagállamok a könnyűgépjárművekre időalapú díjakat vezetnek be, azok arányosak legyenek, többek között az egy évnél rövidebb időszakok tekintetében is. Ezen a téren figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a könnyűgépjárművek használati mintája eltér a nehézgépjárművekétől. Az arányos időalapú díjak kiszámításához fel lehet használni az utazási mintákkal kapcsolatban rendelkezésre álló adatokat.

| (20) | Az 1999/62/EK irányelv értelmében a külsőköltség-díj mértékét úgy kell megállapítani, hogy az közelítse a szóban forgó jármű használatából fakadó társadalmi határköltséget. A tapasztalat alapján e módszer révén lehet a legigazságosabb és leghatékonyabb módon figyelembe venni a nehézgépjárművek által előidézett levegőszennyezés és zaj környezetre és egészségre gyakorolt negatív hatásait, és a módszer biztosítaná, hogy a nehézgépjárművek igazságos mértékben járuljanak hozzá az Európa számára a 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel meghatározott levegőminőségi előírások (7) és más vonatkozó zajkibocsátási határértékek vagy célértékek teljesítéséhez. Ezért meg kell könnyíteni az ilyen díjak alkalmazását. A külsőköltség-díjakat szisztematikusabban kell alkalmazni. Elősegítendő „a szennyező fizet” elv teljeskörű alkalmazása felé való elmozdulást, a tagállamoknak legalább a levegőszennyezés tekintetében alkalmazniuk kell a külsőköltség-díjakat az infrastruktúradíj-köteles úthálózatokat használó nehézgépjárművekre. |
| --- | --- |

(20)

Az 1999/62/EK irányelv értelmében a külsőköltség-díj mértékét úgy kell megállapítani, hogy az közelítse a szóban forgó jármű használatából fakadó társadalmi határköltséget. A tapasztalat alapján e módszer révén lehet a legigazságosabb és leghatékonyabb módon figyelembe venni a nehézgépjárművek által előidézett levegőszennyezés és zaj környezetre és egészségre gyakorolt negatív hatásait, és a módszer biztosítaná, hogy a nehézgépjárművek igazságos mértékben járuljanak hozzá az Európa számára a 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel meghatározott levegőminőségi előírások (7) és más vonatkozó zajkibocsátási határértékek vagy célértékek teljesítéséhez. Ezért meg kell könnyíteni az ilyen díjak alkalmazását. A külsőköltség-díjakat szisztematikusabban kell alkalmazni. Elősegítendő „a szennyező fizet” elv teljeskörű alkalmazása felé való elmozdulást, a tagállamoknak legalább a levegőszennyezés tekintetében alkalmazniuk kell a külsőköltség-díjakat az infrastruktúradíj-köteles úthálózatokat használó nehézgépjárművekre.

| (21) | Ennek érdekében a súlyozott átlagos külsőköltség-díj maximális értékét fel kell váltani könnyen alkalmazható referenciaértékekkel, amelyeket az infláció, a közúti szállítás külső költségei megbecslése terén tett tudományos előrehaladás és a járműállomány változása alapján frissítenek. |
| --- | --- |

(21)

Ennek érdekében a súlyozott átlagos külsőköltség-díj maximális értékét fel kell váltani könnyen alkalmazható referenciaértékekkel, amelyeket az infláció, a közúti szállítás külső költségei megbecslése terén tett tudományos előrehaladás és a járműállomány változása alapján frissítenek.

| (22) | Az infrastruktúradíjaknak az Euro kibocsátási osztály szerinti differenciálása hozzájárult a tisztább járművek használatához. A járműállomány megújulásával azonban a díjaknak ezen az alapon történő differenciálása a települések közötti úthálózat tekintetében középtávon várhatóan kevésbé lesz hatékony. A tagállamok számára ezért lehetővé kell tenni, hogy megszüntessék az úthasználati díjak ilyen alapon történő differenciálását. |
| --- | --- |

(22)

Az infrastruktúradíjaknak az Euro kibocsátási osztály szerinti differenciálása hozzájárult a tisztább járművek használatához. A járműállomány megújulásával azonban a díjaknak ezen az alapon történő differenciálása a települések közötti úthálózat tekintetében középtávon várhatóan kevésbé lesz hatékony. A tagállamok számára ezért lehetővé kell tenni, hogy megszüntessék az úthasználati díjak ilyen alapon történő differenciálását.

| (23) | Ugyanakkor azonban, mivel a nehézgépjárművekből származó szén-dioxid-kibocsátás aránya egyre nagyobb, be kell vezetni az infrastruktúradíjaknak és a használati díjaknak a szén-dioxid-kibocsátási osztály szerint történő differenciálását, ami javulást tud hozni ezen a területen. A használati díjak közös rendszere esetén – amely hozzájárulhat a további harmonizációhoz – a differenciálás megvalósítása komplexebb lehet, főként az ilyen közös rendszerek által teljesítendő feltételek következtében. Mivel a részt vevő tagállamoknak meg kell állapodniuk a használati díjakból származó bevételek elosztásáról, és mindemellett a díjak szintjét az ezen irányelv által bevezetett rendelkezések korlátozzák, valamint nemzetközi megállapodásokat kell módosítaniuk, indokolt ilyen konkrét esetekben további időt biztosítani a szén-dioxid-kibocsátási osztály szerint történő differenciálás végrehajtására. A differenciálást mindenképpen úgy kell kialakítani, hogy az összhangban álljon az (EU) 2019/1242 rendelettel. |
| --- | --- |

(23)

Ugyanakkor azonban, mivel a nehézgépjárművekből származó szén-dioxid-kibocsátás aránya egyre nagyobb, be kell vezetni az infrastruktúradíjaknak és a használati díjaknak a szén-dioxid-kibocsátási osztály szerint történő differenciálását, ami javulást tud hozni ezen a területen. A használati díjak közös rendszere esetén – amely hozzájárulhat a további harmonizációhoz – a differenciálás megvalósítása komplexebb lehet, főként az ilyen közös rendszerek által teljesítendő feltételek következtében. Mivel a részt vevő tagállamoknak meg kell állapodniuk a használati díjakból származó bevételek elosztásáról, és mindemellett a díjak szintjét az ezen irányelv által bevezetett rendelkezések korlátozzák, valamint nemzetközi megállapodásokat kell módosítaniuk, indokolt ilyen konkrét esetekben további időt biztosítani a szén-dioxid-kibocsátási osztály szerint történő differenciálás végrehajtására. A differenciálást mindenképpen úgy kell kialakítani, hogy az összhangban álljon az (EU) 2019/1242 rendelettel.

| (24) | Amíg a szén-dioxid-kibocsátások kezelésére nem állnak rendelkezésre alkalmasabb eszközök, például karbonkomponenst magukban foglaló harmonizált üzemanyagadók, vagy amíg a közúti közlekedés nem tartozik a kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá, a tagállamok számára lehetővé kell tenni azt is, hogy a szén-dioxid-kibocsátások költségét tükröző külsőköltség-díjat alkalmazzanak. Amennyiben azt tudományos bizonyítékok indokolják, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az ezen irányelvben meghatározott referenciaértékeknél magasabb külsőköltség-díjat alkalmazzanak a szén-dioxid-kibocsátásokra. |
| --- | --- |

(24)

Amíg a szén-dioxid-kibocsátások kezelésére nem állnak rendelkezésre alkalmasabb eszközök, például karbonkomponenst magukban foglaló harmonizált üzemanyagadók, vagy amíg a közúti közlekedés nem tartozik a kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá, a tagállamok számára lehetővé kell tenni azt is, hogy a szén-dioxid-kibocsátások költségét tükröző külsőköltség-díjat alkalmazzanak. Amennyiben azt tudományos bizonyítékok indokolják, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az ezen irányelvben meghatározott referenciaértékeknél magasabb külsőköltség-díjat alkalmazzanak a szén-dioxid-kibocsátásokra.

| (25) | A tisztább nehézgépjármű-állományra való áttérés ösztönzése érdekében az infrastruktúradíjaknak és a használati díjaknak az ilyen járművek szén-dioxid-kibocsátása szerint történő differenciálását kötelezővé kell tenni, kivéve, ha a szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozóan külsőköltség-díjat alkalmaznak. |
| --- | --- |

(25)

A tisztább nehézgépjármű-állományra való áttérés ösztönzése érdekében az infrastruktúradíjaknak és a használati díjaknak az ilyen járművek szén-dioxid-kibocsátása szerint történő differenciálását kötelezővé kell tenni, kivéve, ha a szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozóan külsőköltség-díjat alkalmaznak.

| (26) | A legjobb teljesítményű nehézgépjárművek jutalmazása érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a kipufogógázkibocsátás-mentesen üzemelő járművek esetében a legmagasabb szintű díjcsökkentést alkalmazzák. A kibocsátásmentes járművek bevezetésének ösztönzése érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy azokat ideiglenesen mentesítsék az útdíjak alól. Ugyanezen célból, továbbá annak biztosítása érdekében, hogy a kedvezményes úthasználati díjra jogosult járművek aránya az évek során stabil maradjon, és ezáltal a tagállamok hosszú távon tudják tervezni az úthasználati díjakból származó bevételeiket, az új járműveket – az (EU) 2019/1242 rendeletben meghatározottak szerint – a 2021 és 2030 közötti lineáris kibocsátáscsökkentési pályához viszonyított teljesítményük alapján kell besorolni a szén-dioxid-kibocsátási osztályokba. |
| --- | --- |

(26)

A legjobb teljesítményű nehézgépjárművek jutalmazása érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a kipufogógázkibocsátás-mentesen üzemelő járművek esetében a legmagasabb szintű díjcsökkentést alkalmazzák. A kibocsátásmentes járművek bevezetésének ösztönzése érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy azokat ideiglenesen mentesítsék az útdíjak alól. Ugyanezen célból, továbbá annak biztosítása érdekében, hogy a kedvezményes úthasználati díjra jogosult járművek aránya az évek során stabil maradjon, és ezáltal a tagállamok hosszú távon tudják tervezni az úthasználati díjakból származó bevételeiket, az új járműveket – az (EU) 2019/1242 rendeletben meghatározottak szerint – a 2021 és 2030 közötti lineáris kibocsátáscsökkentési pályához viszonyított teljesítményük alapján kell besorolni a szén-dioxid-kibocsátási osztályokba.

| (27) | Annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a díjak, valamint a szén-dioxid-kibocsátásért felszámított külsőköltség-díjak szén-dioxid-kibocsátás szerinti differenciálásának hatékonyságát és összhangját – tekintve, hogy mindkét intézkedés célja az alacsony kibocsátású és a kibocsátásmentes járművek elterjedésének lehetővé tétele –, továbbá hogy biztosítani lehessen az 1999/62/EK irányelvnek a közúti közlekedést érintő egyéb, a jövőben esetlegesen elfogadandó szén-dioxid-árazási eszközökkel összhangban álló alkalmazását, a Bizottságnak kellő időben értékelnie kell azok hatékonyságát és szükségességét. A Bizottságnak ezen értékelés alapján adott esetben javaslatot kell tennie a díjak szén-dioxid-kibocsátás szerinti differenciálásáról, valamint a szén-dioxid-kibocsátásért felszámított külsőköltség-díjak differenciálásáról szóló rendelkezések módosítására vonatkozóan, annak elkerülése érdekében, hogy a különböző szén-dioxid-árazási eszközök kettős díjfizetési kötelezettséget keletkeztessenek. Noha a jövőbeli intézkedéssel garantálni kell a jogbiztonságot és a különböző szabályok összehangolt alkalmazását, ezen irányelvben egyértelművé kell tenni, hogy a tagállamok nem kötelezhetők az ezen irányelvben előírt szén-dioxid-differenciálási rendszer alkalmazására egy olyan másik, a közúti közlekedésre alkalmazandó szén-dioxid-árazási eszköz alkalmazásának kezdőnapján túl, amelynek uniós szinten való elfogadására esetlegesen sor kerülhet, például a 2003/87/EK, az (EU) 2015/1814 és az (EU) 2015/757 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat [2021/0211(COD)] alapján. Amennyiben időközben sor kerül egy a közúti közlekedésre alkalmazandó másik szén-dioxid-árazási eszköz elfogadására, a szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó külsőköltség-díjak szintjét az ilyen külső költségek internalizálásához szükséges mértékre kell korlátozni és a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kiigazítsa a IIIc. mellékletben meghatározott referenciaértékeket. |
| --- | --- |

(27)

Annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a díjak, valamint a szén-dioxid-kibocsátásért felszámított külsőköltség-díjak szén-dioxid-kibocsátás szerinti differenciálásának hatékonyságát és összhangját – tekintve, hogy mindkét intézkedés célja az alacsony kibocsátású és a kibocsátásmentes járművek elterjedésének lehetővé tétele –, továbbá hogy biztosítani lehessen az 1999/62/EK irányelvnek a közúti közlekedést érintő egyéb, a jövőben esetlegesen elfogadandó szén-dioxid-árazási eszközökkel összhangban álló alkalmazását, a Bizottságnak kellő időben értékelnie kell azok hatékonyságát és szükségességét. A Bizottságnak ezen értékelés alapján adott esetben javaslatot kell tennie a díjak szén-dioxid-kibocsátás szerinti differenciálásáról, valamint a szén-dioxid-kibocsátásért felszámított külsőköltség-díjak differenciálásáról szóló rendelkezések módosítására vonatkozóan, annak elkerülése érdekében, hogy a különböző szén-dioxid-árazási eszközök kettős díjfizetési kötelezettséget keletkeztessenek. Noha a jövőbeli intézkedéssel garantálni kell a jogbiztonságot és a különböző szabályok összehangolt alkalmazását, ezen irányelvben egyértelművé kell tenni, hogy a tagállamok nem kötelezhetők az ezen irányelvben előírt szén-dioxid-differenciálási rendszer alkalmazására egy olyan másik, a közúti közlekedésre alkalmazandó szén-dioxid-árazási eszköz alkalmazásának kezdőnapján túl, amelynek uniós szinten való elfogadására esetlegesen sor kerülhet, például a 2003/87/EK, az (EU) 2015/1814 és az (EU) 2015/757 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat [2021/0211(COD)] alapján. Amennyiben időközben sor kerül egy a közúti közlekedésre alkalmazandó másik szén-dioxid-árazási eszköz elfogadására, a szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó külsőköltség-díjak szintjét az ilyen külső költségek internalizálásához szükséges mértékre kell korlátozni és a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kiigazítsa a IIIc. mellékletben meghatározott referenciaértékeket.

| (28) | Az Unió gépjárműörökségének megőrzése érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy külön kategóriát hozzanak létre a muzeális jellegű járművek számára abból a célból, hogy kiigazíthassák az ezen irányelv értelmében fizetendő különféle díjak összegét. |
| --- | --- |

(28)

Az Unió gépjárműörökségének megőrzése érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy külön kategóriát hozzanak létre a muzeális jellegű járművek számára abból a célból, hogy kiigazíthassák az ezen irányelv értelmében fizetendő különféle díjak összegét.

| (29) | Az (EU) 2019/1242 rendelet jelenleg nem határoz meg szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési pályagörbéket az említett rendelet 2. cikke (1) bekezdése a)–d) alpontjának hatálya alá nem tartozó nehézgépjárművek csoportjaira vonatkozóan. A 15. cikkére tekintettel lehetséges, hogy az említett rendeletet a jövőben módosítják és az ilyen járműcsoportokra vonatkozóan szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési pályagörbéket határoznak meg. Amennyiben ilyen módosítást fogadnak el, a nehézgépjárművekre kivetett infrastruktúradíjaknak és használati díjaknak a 2. és 3. szén-dioxid-kibocsátási osztály szerinti differenciálását ezekre a járműcsoportokra is alkalmazni kell. Amennyiben nem fogadnak el ilyen módosítást, az ezen járműcsoportokra vonatkozó differenciálást csak az 1., 4. és 5. szén-dioxid-kibocsátási osztály vonatkozásában kell megtenni. |
| --- | --- |

(29)

Az (EU) 2019/1242 rendelet jelenleg nem határoz meg szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési pályagörbéket az említett rendelet 2. cikke (1) bekezdése a)–d) alpontjának hatálya alá nem tartozó nehézgépjárművek csoportjaira vonatkozóan. A 15. cikkére tekintettel lehetséges, hogy az említett rendeletet a jövőben módosítják és az ilyen járműcsoportokra vonatkozóan szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési pályagörbéket határoznak meg. Amennyiben ilyen módosítást fogadnak el, a nehézgépjárművekre kivetett infrastruktúradíjaknak és használati díjaknak a 2. és 3. szén-dioxid-kibocsátási osztály szerinti differenciálását ezekre a járműcsoportokra is alkalmazni kell. Amennyiben nem fogadnak el ilyen módosítást, az ezen járműcsoportokra vonatkozó differenciálást csak az 1., 4. és 5. szén-dioxid-kibocsátási osztály vonatkozásában kell megtenni.

| (30) | A Bizottságnak adott esetben fontolóra kell vennie, hogy javaslatot tegyen az 1999/62/EK irányelv annak érdekében történő módosítására, hogy az összes nehézgépjármű vonatkozásában bevezesse a 2. és 3. szén-dioxid-kibocsátási osztályt azon elvek alapján, amelyeket jelenleg az (EU) 2019/1242 rendelet hatálya alá tartozó nehézgépjárművekre alkalmaznak a szén-dioxid-kibocsátásaik tekintetében, ha az említett rendelet hatályát más nehézgépjárművekre is kiterjesztik. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottságnak adott esetben fontolóra kell vennie, hogy javaslatot tegyen az 1999/62/EK irányelv annak érdekében történő módosítására, hogy az összes nehézgépjármű vonatkozásában bevezesse a 2. és 3. szén-dioxid-kibocsátási osztályt azon elvek alapján, amelyeket jelenleg az (EU) 2019/1242 rendelet hatálya alá tartozó nehézgépjárművekre alkalmaznak a szén-dioxid-kibocsátásaik tekintetében, ha az említett rendelet hatályát más nehézgépjárművekre is kiterjesztik.

| (31) | Ennek az irányelvnek a nehéz tehergépjárművek és pótkocsijaik, valamint félpótkocsijaik szerelvényeinek műszaki fejlesztése révén ösztönöznie kell a szén-dioxid-kibocsátások csökkentését. Ezért ezen irányelv az alacsony szén-dioxid-kibocsátású nehéz tehergépjárművekre kivetett útdíjak csökkentését írja elő. A jogi szabályozás teljes következetessége érdekében, amint rendelkezésre állnak a pótkocsik és félpótkocsik által a nehéz tehergépjárművek járműszerelvényeinek szén-dioxid-kibocsátására gyakorolt hatásra vonatkozó, jogilag hitelesített értékek, a Bizottságnak adott esetben jogalkotási javaslatot kell benyújtania az 1999/436/EK irányelv a tekintetben történő módosítására, hogy ezeket a hitelesített értékeket az ezen irányelvben előírt útdíjcsökkentések meghatározásakor figyelembe vegyék. |
| --- | --- |

(31)

Ennek az irányelvnek a nehéz tehergépjárművek és pótkocsijaik, valamint félpótkocsijaik szerelvényeinek műszaki fejlesztése révén ösztönöznie kell a szén-dioxid-kibocsátások csökkentését. Ezért ezen irányelv az alacsony szén-dioxid-kibocsátású nehéz tehergépjárművekre kivetett útdíjak csökkentését írja elő. A jogi szabályozás teljes következetessége érdekében, amint rendelkezésre állnak a pótkocsik és félpótkocsik által a nehéz tehergépjárművek járműszerelvényeinek szén-dioxid-kibocsátására gyakorolt hatásra vonatkozó, jogilag hitelesített értékek, a Bizottságnak adott esetben jogalkotási javaslatot kell benyújtania az 1999/436/EK irányelv a tekintetben történő módosítására, hogy ezeket a hitelesített értékeket az ezen irányelvben előírt útdíjcsökkentések meghatározásakor figyelembe vegyék.

| (32) | A járműállomány megújításának további ösztönzése, valamint a használtnehézgépjármű-piac torzulásának elkerülése érdekében a 2. és 3. szén-dioxid-kibocsátási osztályba tartozó járművek besorolását az első nyilvántartásba vételüket követően hat évente felül kell vizsgálni. Az adminisztratív terhek minimálisra csökkentése érdekében ez nem érinti az átsorolás időpontja előtt érvényes használati díjak érvényességét. |
| --- | --- |

(32)

A járműállomány megújításának további ösztönzése, valamint a használtnehézgépjármű-piac torzulásának elkerülése érdekében a 2. és 3. szén-dioxid-kibocsátási osztályba tartozó járművek besorolását az első nyilvántartásba vételüket követően hat évente felül kell vizsgálni. Az adminisztratív terhek minimálisra csökkentése érdekében ez nem érinti az átsorolás időpontja előtt érvényes használati díjak érvényességét.

| (33) | A használatidíj-rendszereken belüli átsorolás hatálybalépése tekintetében a megfelelő modell kiválasztása az említett átsorolás adminisztratív következményeire és a bevételekre gyakorolt hatásaira vonatkozó egyedi megfontolásoktól függ. Ezért a tagállamokra (vagy közös rendszerek esetén az érintett tagállamok csoportjaira) kell bízni annak eldöntését, hogy miként kerüljön sor a használatidíj-rendszereken belüli átsorolásra. |
| --- | --- |

(33)

A használatidíj-rendszereken belüli átsorolás hatálybalépése tekintetében a megfelelő modell kiválasztása az említett átsorolás adminisztratív következményeire és a bevételekre gyakorolt hatásaira vonatkozó egyedi megfontolásoktól függ. Ezért a tagállamokra (vagy közös rendszerek esetén az érintett tagállamok csoportjaira) kell bízni annak eldöntését, hogy miként kerüljön sor a használatidíj-rendszereken belüli átsorolásra.

| (34) | Az úthasználati díjak szén-dioxid-kibocsátás szerinti differenciálásának következetessége érdekében az 1999/37/EK tanácsi irányelvet (8) módosítani kell annak előírása érdekében, hogy a nehézgépjárművek forgalmi engedélyében fel legyen tüntetve a jármű fajlagos szén-dioxid-kibocsátása, amennyiben az a megfelelőségi nyilatkozatukban szerepel. Amennyiben az (EU) 2019/1242 rendeletet oly módon módosítják, hogy az érinti az alacsony CO2-kibocsátású üzemanyagok használatából eredő szén-dioxid-kibocsátások elszámolását, a Bizottságnak célszerű lehet felmérnie, hogy javítani kell-e a koherenciát ezen irányelv és az említett módosítások között. Fontos biztosítani, hogy az útdíjszedési szolgáltatás részeként alkalmazott fedélzeti berendezések tartalmazzák a nehézgépjárművek szén-dioxid-kibocsátásaira és szén-dioxid-kibocsátási osztályára vonatkozó adatokat, valamint hogy ezek az adatok rendelkezésre álljanak a tagállamok közötti információcsere céljából, az (EU) 2019/520 irányelvben meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

(34)

Az úthasználati díjak szén-dioxid-kibocsátás szerinti differenciálásának következetessége érdekében az 1999/37/EK tanácsi irányelvet (8) módosítani kell annak előírása érdekében, hogy a nehézgépjárművek forgalmi engedélyében fel legyen tüntetve a jármű fajlagos szén-dioxid-kibocsátása, amennyiben az a megfelelőségi nyilatkozatukban szerepel. Amennyiben az (EU) 2019/1242 rendeletet oly módon módosítják, hogy az érinti az alacsony CO2-kibocsátású üzemanyagok használatából eredő szén-dioxid-kibocsátások elszámolását, a Bizottságnak célszerű lehet felmérnie, hogy javítani kell-e a koherenciát ezen irányelv és az említett módosítások között. Fontos biztosítani, hogy az útdíjszedési szolgáltatás részeként alkalmazott fedélzeti berendezések tartalmazzák a nehézgépjárművek szén-dioxid-kibocsátásaira és szén-dioxid-kibocsátási osztályára vonatkozó adatokat, valamint hogy ezek az adatok rendelkezésre álljanak a tagállamok közötti információcsere céljából, az (EU) 2019/520 irányelvben meghatározottak szerint.

| (35) | A közúti közlekedésből származó, a környezetre és az egészségre ártalmas hatások kétharmadát a könnyűgépjárművek idézik elő. Ezért fontos ösztönözni a legtisztább és leghatékonyabb üzemanyag-felhasználású járművek használatát, mégpedig az útdíjaknak a járművek (EU) 2017/1151 bizottsági rendelettel (9) összhangban meghatározott fajlagos szén-dioxid-kibocsátása és szennyező anyag-kibocsátása szerint történő differenciálása révén és az (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) összefüggésben. A legtisztább és leghatékonyabb járművek használatának ösztönzése érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az ilyen járművekre jelentősen csökkentett úthasználati díjakat és használati díjakat alkalmazzanak. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy figyelembe vehessék a jármű környezetvédelmi teljesítményének javulását, ami a jármű alternatív üzemanyagok használatára való átalakítása nyomán következik be. Ennek keretében a tagállamoknak arra is lehetőséget kell adni, hogy kizárják a földhasználat közvetett megváltozása tekintetében magas kockázatot jelentő alapanyagokból készített üzemanyagokat, amelyek esetében megfigyelhető a nagy szénkészletekkel rendelkező földterületekre való jelentős mértékű termőterület-kiterjesztés. Az útdíjfizetési rendszer üzemeltetője által jóváhagyott állandó előfizetésnek vagy egyéb eszközöknek lehetővé kell tenniük a felhasználók számára, hogy a jármű átalakítás utáni jobb környezeti teljesítményének megfelelően különböző úthasználati, illetve használati díjakat fizessenek. |
| --- | --- |

(35)

A közúti közlekedésből származó, a környezetre és az egészségre ártalmas hatások kétharmadát a könnyűgépjárművek idézik elő. Ezért fontos ösztönözni a legtisztább és leghatékonyabb üzemanyag-felhasználású járművek használatát, mégpedig az útdíjaknak a járművek (EU) 2017/1151 bizottsági rendelettel (9) összhangban meghatározott fajlagos szén-dioxid-kibocsátása és szennyező anyag-kibocsátása szerint történő differenciálása révén és az (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) összefüggésben. A legtisztább és leghatékonyabb járművek használatának ösztönzése érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az ilyen járművekre jelentősen csökkentett úthasználati díjakat és használati díjakat alkalmazzanak. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy figyelembe vehessék a jármű környezetvédelmi teljesítményének javulását, ami a jármű alternatív üzemanyagok használatára való átalakítása nyomán következik be. Ennek keretében a tagállamoknak arra is lehetőséget kell adni, hogy kizárják a földhasználat közvetett megváltozása tekintetében magas kockázatot jelentő alapanyagokból készített üzemanyagokat, amelyek esetében megfigyelhető a nagy szénkészletekkel rendelkező földterületekre való jelentős mértékű termőterület-kiterjesztés. Az útdíjfizetési rendszer üzemeltetője által jóváhagyott állandó előfizetésnek vagy egyéb eszközöknek lehetővé kell tenniük a felhasználók számára, hogy a jármű átalakítás utáni jobb környezeti teljesítményének megfelelően különböző úthasználati, illetve használati díjakat fizessenek.

| (36) | Annak érdekében, hogy a kibocsátásmentes technológiával összefüggő többlettömeg következtében ne érje hátrány a kibocsátásmentes könnyűgépjárművek fejlesztését és használatát, a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az ilyen járművek esetében csökkentett díjakat alkalmazzanak vagy mentességet adjanak. |
| --- | --- |

(36)

Annak érdekében, hogy a kibocsátásmentes technológiával összefüggő többlettömeg következtében ne érje hátrány a kibocsátásmentes könnyűgépjárművek fejlesztését és használatát, a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az ilyen járművek esetében csökkentett díjakat alkalmazzanak vagy mentességet adjanak.

| (37) | A közutakon kialakuló torlódás, amelyhez különböző arányban minden gépjármű hozzájárul, a GDP 1 %-ának megfelelő költséget jelent. E költség jelentős része a települések közötti torlódásnak tulajdonítható. Ezért lehetővé kell tenni egy külön torlódási díj bevezetését, azzal a feltétellel, hogy azt mind a nehézgépjárművek, mind a könnyűgépjárművek kategóriáira alkalmazzák. A tagállamok a közösségi közúti közlekedési eszközöket – vagyis a minibuszokat és az autóbuszokat – a torlódások csökkentéséhez való potenciális hozzájárulásukra tekintettel kivonhatják a torlódásidíj-fizetési kötelezettség alól. Annak érdekében, hogy hatékony és arányos legyen, a díjat a forgalmi torlódások járulékos költsége alapján kell kiszámítani, és differenciálni kell a hely, az idő és a jármű-kategória alapján. |
| --- | --- |

(37)

A közutakon kialakuló torlódás, amelyhez különböző arányban minden gépjármű hozzájárul, a GDP 1 %-ának megfelelő költséget jelent. E költség jelentős része a települések közötti torlódásnak tulajdonítható. Ezért lehetővé kell tenni egy külön torlódási díj bevezetését, azzal a feltétellel, hogy azt mind a nehézgépjárművek, mind a könnyűgépjárművek kategóriáira alkalmazzák. A tagállamok a közösségi közúti közlekedési eszközöket – vagyis a minibuszokat és az autóbuszokat – a torlódások csökkentéséhez való potenciális hozzájárulásukra tekintettel kivonhatják a torlódásidíj-fizetési kötelezettség alól. Annak érdekében, hogy hatékony és arányos legyen, a díjat a forgalmi torlódások járulékos költsége alapján kell kiszámítani, és differenciálni kell a hely, az idő és a jármű-kategória alapján.

| (38) | Az útdíjak mozgósíthatnak olyan erőforrásokat, amelyek hozzájárulnak a kiváló minőségű közlekedési infrastruktúra karbantartásának és fejlesztésének finanszírozásához. Ezért célszerű előírni a tagállamok számára, hogy megfelelő módon tegyenek jelentést e bevételek felhasználásáról. Ez különösen a lehetséges pénzügyi finanszírozási rések azonosításához, valamint az útdíjfizetési kötelezettség társadalmi elfogadásának növeléséhez nyújt segítséget. Az átláthatóság érdekében célszerű lenne, hogy a tagállamok az úthasználók tudomására hozzanak a területükön kivetett úthasználati és használati díjakra vonatkozó bizonyos információkat, például az 1999/62/EK irányelv alkalmazásából származó bevételek felhasználására, az infrastruktúradíjak különbségeire, a külsőköltség-díjakra, valamint – járműkategóriánként – a torlódási díjakból származó összbevételre vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(38)

Az útdíjak mozgósíthatnak olyan erőforrásokat, amelyek hozzájárulnak a kiváló minőségű közlekedési infrastruktúra karbantartásának és fejlesztésének finanszírozásához. Ezért célszerű előírni a tagállamok számára, hogy megfelelő módon tegyenek jelentést e bevételek felhasználásáról. Ez különösen a lehetséges pénzügyi finanszírozási rések azonosításához, valamint az útdíjfizetési kötelezettség társadalmi elfogadásának növeléséhez nyújt segítséget. Az átláthatóság érdekében célszerű lenne, hogy a tagállamok az úthasználók tudomására hozzanak a területükön kivetett úthasználati és használati díjakra vonatkozó bizonyos információkat, például az 1999/62/EK irányelv alkalmazásából származó bevételek felhasználására, az infrastruktúradíjak különbségeire, a külsőköltség-díjakra, valamint – járműkategóriánként – a torlódási díjakból származó összbevételre vonatkozó információkat.

| (39) | A torlódási díjaknak arányos módon tükrözniük kell azt a tényleges költséget, amelyet az egyes járművek rónak közvetlen módon az út többi használójára, közvetett módon pedig a társadalom egészére. Annak megelőzése érdekében, hogy a díjak aránytalanul korlátozzák a személyek és az áruk szabad mozgását, a díjak mértékét úgy kell korlátozni, hogy az a forgalmi torlódások közel teljes kihasználtság melletti társadalmi határköltséget tükrözze, vagyis amikor a forgalom nagysága megközelíti az út kapacitását. Ugyanezen okból a torlódási díjat nem szabad olyan infrastruktúradíjjal kombináltan alkalmazni, amelyet napszak, a nap típusa vagy évszak szerint differenciálnak a torlódás csökkentése céljából. Annak érdekében, hogy a torlódási díjak pozitív hatását maximálisan lehessen érvényesíteni, az azokból származó bevételt a torlódás forrásának kezelését célzó projektekre kell fordítani. |
| --- | --- |

(39)

A torlódási díjaknak arányos módon tükrözniük kell azt a tényleges költséget, amelyet az egyes járművek rónak közvetlen módon az út többi használójára, közvetett módon pedig a társadalom egészére. Annak megelőzése érdekében, hogy a díjak aránytalanul korlátozzák a személyek és az áruk szabad mozgását, a díjak mértékét úgy kell korlátozni, hogy az a forgalmi torlódások közel teljes kihasználtság melletti társadalmi határköltséget tükrözze, vagyis amikor a forgalom nagysága megközelíti az út kapacitását. Ugyanezen okból a torlódási díjat nem szabad olyan infrastruktúradíjjal kombináltan alkalmazni, amelyet napszak, a nap típusa vagy évszak szerint differenciálnak a torlódás csökkentése céljából. Annak érdekében, hogy a torlódási díjak pozitív hatását maximálisan lehessen érvényesíteni, az azokból származó bevételt a torlódás forrásának kezelését célzó projektekre kell fordítani.

| (40) | Mindazonáltal tekintettel arra, hogy a meglévő koncessziós szerződések az ezen irányelvben foglaltaktól eltérő rendelkezéseket tartalmazhatnak, és mivel biztosítani kell e szerződések pénzügyi életképességét, a meglévő koncessziós szerződések tekintetében csak a jelentős módosításukat követően helyénvaló kötelezővé tenni, hogy teljesítsék az infrastruktúradíjak differenciálására vonatkozó követelményt. |
| --- | --- |

(40)

Mindazonáltal tekintettel arra, hogy a meglévő koncessziós szerződések az ezen irányelvben foglaltaktól eltérő rendelkezéseket tartalmazhatnak, és mivel biztosítani kell e szerződések pénzügyi életképességét, a meglévő koncessziós szerződések tekintetében csak a jelentős módosításukat követően helyénvaló kötelezővé tenni, hogy teljesítsék az infrastruktúradíjak differenciálására vonatkozó követelményt.

| (41) | Az infrastruktúradíjon felüli felárak szintén hasznos módon járulhatnak hozzá azoknak a problémáknak a kezeléséhez, amelyek a bizonyos utak használata által (nemcsak a hegyvidéki területeken) okozott jelentős környezeti károkkal vagy torlódással függenek össze. Ezért meg kell szüntetni a felárak alkalmazásának az említett területekre való jelenlegi korlátozását. Ha két vagy több tagállam ugyanazon a folyosón magasabb felárakat alkalmaz, figyelembe kell venni, hogy ezek a felárak esetleg negatív hatásokat fognak gyakorolni a folyósóval közvetlenül határos más tagállamokra. Emellett annak elkerülése érdekében, hogy a felhasználókat kettős díjfizetési kötelezettség sújtsa, nem alkalmazható felár azokon az útszakaszokon, ahol torlódási díjat kell fizetni. E célból, a peremterületek gazdasági fejlődésére gyakorolt kedvezőtlen hatások elkerülése és ezen irányelv végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a tagállam által benyújtott, arra irányuló tervek elutasítása vagy módosítása érdekében, hogy az infrastruktúradíjon felül felár kerüljön bevezetésre bizonyos olyan útszakaszokra, amelyeken rendszeresen fordul elő torlódás, vagy amelyek járművek által történő használata jelentős környezeti károkat okoz. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(41)

Az infrastruktúradíjon felüli felárak szintén hasznos módon járulhatnak hozzá azoknak a problémáknak a kezeléséhez, amelyek a bizonyos utak használata által (nemcsak a hegyvidéki területeken) okozott jelentős környezeti károkkal vagy torlódással függenek össze. Ezért meg kell szüntetni a felárak alkalmazásának az említett területekre való jelenlegi korlátozását. Ha két vagy több tagállam ugyanazon a folyosón magasabb felárakat alkalmaz, figyelembe kell venni, hogy ezek a felárak esetleg negatív hatásokat fognak gyakorolni a folyósóval közvetlenül határos más tagállamokra. Emellett annak elkerülése érdekében, hogy a felhasználókat kettős díjfizetési kötelezettség sújtsa, nem alkalmazható felár azokon az útszakaszokon, ahol torlódási díjat kell fizetni. E célból, a peremterületek gazdasági fejlődésére gyakorolt kedvezőtlen hatások elkerülése és ezen irányelv végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a tagállam által benyújtott, arra irányuló tervek elutasítása vagy módosítása érdekében, hogy az infrastruktúradíjon felül felár kerüljön bevezetésre bizonyos olyan útszakaszokra, amelyeken rendszeresen fordul elő torlódás, vagy amelyek járművek által történő használata jelentős környezeti károkat okoz. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni.

| (42) | Ezen irányelv végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a nehézgépjárműveknek az (EU) 2019/1242 rendelet 2. cikke (1) bekezdése a)–d) pontjának hatálya alá nem tartozó alcsoportjaira vonatkozó szén-dioxid-referenciakibocsátásokat meghatározó végrehajtási jogi aktusok elfogadása céljából. A Bizottságnak az (EU) 2018/956 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 10. cikkében említett jelentésben szerepeltetnie kell az ilyen járműcsoportokra vonatkozó adatokat. A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök korlátozott jellegére tekintettel nem szükséges előírni, hogy az érintett jogi aktusokat elfogadásuk előtt a tagállamok képviselőiből álló bizottság ellenőrizze. |
| --- | --- |

(42)

Ezen irányelv végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a nehézgépjárműveknek az (EU) 2019/1242 rendelet 2. cikke (1) bekezdése a)–d) pontjának hatálya alá nem tartozó alcsoportjaira vonatkozó szén-dioxid-referenciakibocsátásokat meghatározó végrehajtási jogi aktusok elfogadása céljából. A Bizottságnak az (EU) 2018/956 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 10. cikkében említett jelentésben szerepeltetnie kell az ilyen járműcsoportokra vonatkozó adatokat. A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök korlátozott jellegére tekintettel nem szükséges előírni, hogy az érintett jogi aktusokat elfogadásuk előtt a tagállamok képviselőiből álló bizottság ellenőrizze.

| (43) | Amennyiben egy tagállam útdíjfizetési rendszert vezet be, a nyújtott kompenzációk bizonyos esetekben hátrányos megkülönböztetést eredményezhetnek azon úthasználókkal szemben, akik nem helyi lakosok. Ezért a kompenzáció biztosításának lehetőségét az úthasználati díjakra kell korlátozni, a használati díjak esetében pedig többé nem szabad alkalmazni. |
| --- | --- |

(43)

Amennyiben egy tagállam útdíjfizetési rendszert vezet be, a nyújtott kompenzációk bizonyos esetekben hátrányos megkülönböztetést eredményezhetnek azon úthasználókkal szemben, akik nem helyi lakosok. Ezért a kompenzáció biztosításának lehetőségét az úthasználati díjakra kell korlátozni, a használati díjak esetében pedig többé nem szabad alkalmazni.

| (44) | A meglévő útdíjfizetési rendszerek közötti potenciális szinergiák kihasználása és a működési költségek csökkentése érdekében a Bizottságot teljes mértékben be kell vonni azon tagállamok együttműködésébe, amelyek közös útdíjfizetési rendszert kívánnak kialakítani. |
| --- | --- |

(44)

A meglévő útdíjfizetési rendszerek közötti potenciális szinergiák kihasználása és a működési költségek csökkentése érdekében a Bizottságot teljes mértékben be kell vonni azon tagállamok együttműködésébe, amelyek közös útdíjfizetési rendszert kívánnak kialakítani.

| (45) | Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a közutak villamosítása érdekében finanszírozzák az alacsony kibocsátású, illetve kibocsátásmentes járművek energiával vagy üzemanyaggal való ellátásához szükséges berendezések kiépítését, üzemeltetését, karbantartását és fejlesztését. Különösképpen abban az esetben, ha egy tagállam az említett elektromos berendezéseket a közúti infrastruktúra finanszírozásától függetlenül kívánja finanszírozni, ezen irányelv nem akadályozhatja meg az érintett tagállamot abban, hogy a berendezések használatáért díjat számítson fel. |
| --- | --- |

(45)

Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a közutak villamosítása érdekében finanszírozzák az alacsony kibocsátású, illetve kibocsátásmentes járművek energiával vagy üzemanyaggal való ellátásához szükséges berendezések kiépítését, üzemeltetését, karbantartását és fejlesztését. Különösképpen abban az esetben, ha egy tagállam az említett elektromos berendezéseket a közúti infrastruktúra finanszírozásától függetlenül kívánja finanszírozni, ezen irányelv nem akadályozhatja meg az érintett tagállamot abban, hogy a berendezések használatáért díjat számítson fel.

| (46) | Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen annak biztosítását, hogy a bizonyos infrastruktúrák használatáért a járművekre kivetett nemzeti díjak alkalmazására egy koherens, az Unión belül egyenlő bánásmódot garantáló keretrendszerben kerüljön sor, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban – a közúti közlekedés határokon átnyúló jellege, valamint az ezen irányelv által kezelni kívánt problémák miatt – e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(46)

Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen annak biztosítását, hogy a bizonyos infrastruktúrák használatáért a járművekre kivetett nemzeti díjak alkalmazására egy koherens, az Unión belül egyenlő bánásmódot garantáló keretrendszerben kerüljön sor, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban – a közúti közlekedés határokon átnyúló jellege, valamint az ezen irányelv által kezelni kívánt problémák miatt – e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (47) | Biztosítani kell, hogy – anélkül, hogy a díjfizetési rendszer túl bonyolulttá válna – a külsőköltség-díjak továbbra is a lehető legpontosabban tükrözzék a nehézgépjárművek által előidézett levegőszennyezés, zaj és éghajlatváltozás költségét, és ezzel ösztönözni lehessen a leghatékonyabb üzemanyag-felhasználású járművek használatát, valamint biztosítani lehessen az ösztönzők hatékonyságát és az útdíjak differenciálásának naprakész voltát. |
| --- | --- |

(47)

Biztosítani kell, hogy – anélkül, hogy a díjfizetési rendszer túl bonyolulttá válna – a külsőköltség-díjak továbbra is a lehető legpontosabban tükrözzék a nehézgépjárművek által előidézett levegőszennyezés, zaj és éghajlatváltozás költségét, és ezzel ösztönözni lehessen a leghatékonyabb üzemanyag-felhasználású járművek használatát, valamint biztosítani lehessen az ösztönzők hatékonyságát és az útdíjak differenciálásának naprakész voltát.

| (48) | A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy a külsőköltség-díjakra vonatkozó, az 1999/62/EK irányelv IIIb. és IIIc. mellékletében meghatározott referenciaértékeket a tudományos és műszaki fejlődéshez igazítsa. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (13) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy a külsőköltség-díjakra vonatkozó, az 1999/62/EK irányelv IIIb. és IIIc. mellékletében meghatározott referenciaértékeket a tudományos és műszaki fejlődéshez igazítsa. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (13) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (49) | Az 1999/62/EK, az 1999/37/EK és az (EU) 2019/520 irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(49)

Az 1999/62/EK, az 1999/37/EK és az (EU) 2019/520 irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Az 1999/62/EK irányelv módosításai

Az 1999/62/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A cím helyébe a következő szöveg lép:

  „Az Európai Parlament és a Tanács 1999/62/EK irányelve (1999. június 17.) a járművekre egyes közúti infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról”. |
| --- | --- |

1.

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„Az Európai Parlament és a Tanács 1999/62/EK irányelve (1999. június 17.) a járművekre egyes közúti infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról”.

| 2. | Az 1. és a 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk

  (1)   Ez az irányelv a következőkre alkalmazandó:


  a) | a nehéz tehergépjárművekre kivetett járműadók; |
| --- | --- | --- |

2.

Az 1. és a 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

(1)   Ez az irányelv a következőkre alkalmazandó:

a)

a nehéz tehergépjárművekre kivetett járműadók;

| b) | a járművekre kivetett úthasználati díjak és használati díjak. |
| --- | --- |

b)

a járművekre kivetett úthasználati díjak és használati díjak.

(2)   Ez az irányelv nem alkalmazandó a kizárólag a tagállamok nem európai területein használt járművekre.

(3)   Ez az irányelv nem alkalmazandó a Kanári-szigeteken, Ceutában és Melillában, az Azori-szigeteken vagy Madeirán bejegyzett, kizárólag ezeken a területeken, vagy ezen területek és Spanyolország, illetve Portugália kontinentális területei között üzemeltetett járművekre.

2. cikk

(1)   Ezen irányelv alkalmazásában:

| 1. | „transzeurópai közúthálózat”: az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*) II. fejezetének 3. szakaszában említett közúti közlekedési infrastruktúra, az említett rendelet I. mellékletében szereplő térképeken ábrázoltak szerint; |
| --- | --- |

1.

„transzeurópai közúthálózat”: az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*) II. fejezetének 3. szakaszában említett közúti közlekedési infrastruktúra, az említett rendelet I. mellékletében szereplő térképeken ábrázoltak szerint;

| 2. | „transzeurópai közlekedési törzshálózat”: az 1315/2013/EU rendelet III. fejezetével összhangban meghatározott közlekedési infrastruktúra; |
| --- | --- |

2.

„transzeurópai közlekedési törzshálózat”: az 1315/2013/EU rendelet III. fejezetével összhangban meghatározott közlekedési infrastruktúra;

| 3. | „építési költségek”: az építkezéshez kapcsolódó költségek, beleértve adott esetben a következők valamelyikének finanszírozási költségeit is:


  a) | új infrastruktúra vagy új infrastrukturális fejlesztések (a jelentős strukturális javításokat is beleértve); |
| --- | --- | --- |

3.

„építési költségek”: az építkezéshez kapcsolódó költségek, beleértve adott esetben a következők valamelyikének finanszírozási költségeit is:

a)

új infrastruktúra vagy új infrastrukturális fejlesztések (a jelentős strukturális javításokat is beleértve);

| b) | 2008. június 10. előtt legfeljebb 30 évvel befejezett infrastruktúra vagy infrastrukturális fejlesztések (a jelentős strukturális javításokat is beleértve), amennyiben 2008. június 10-én már hatályban voltak úthasználatidíj-rendszerek, vagy bármely, 2008. június 10-ét követően bevezetett úthasználatidíj-rendszer bevezetését megelőzően legfeljebb 30 évvel befejezett infrastruktúra- vagy infrastrukturális fejlesztés; vagy |
| --- | --- |

b)

2008. június 10. előtt legfeljebb 30 évvel befejezett infrastruktúra vagy infrastrukturális fejlesztések (a jelentős strukturális javításokat is beleértve), amennyiben 2008. június 10-én már hatályban voltak úthasználatidíj-rendszerek, vagy bármely, 2008. június 10-ét követően bevezetett úthasználatidíj-rendszer bevezetését megelőzően legfeljebb 30 évvel befejezett infrastruktúra- vagy infrastrukturális fejlesztés; vagy

| c) | a b) pontban említett határidők előtt befejezett infrastruktúra- vagy infrastrukturális fejlesztés, amennyiben:


  i. | egy tagállam olyan úthasználatidíj-rendszert hozott létre, amely ezen költségek megtérülését egy úthasználatidíj-rendszer üzemeltetőjével kötött és 2008. június 10. előtt hatályba lépett szerződés vagy más egyenértékű jogi aktus révén biztosítja; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

a b) pontban említett határidők előtt befejezett infrastruktúra- vagy infrastrukturális fejlesztés, amennyiben:

i.

egy tagállam olyan úthasználatidíj-rendszert hozott létre, amely ezen költségek megtérülését egy úthasználatidíj-rendszer üzemeltetőjével kötött és 2008. június 10. előtt hatályba lépett szerződés vagy más egyenértékű jogi aktus révén biztosítja; vagy

| ii. | egy tagállam bizonyítani tudja, hogy a kérdéses infrastruktúra építésére azzal a feltétellel került sor, hogy a tervezési élettartam meghaladja a 30 évet; |
| --- | --- |

ii.

egy tagállam bizonyítani tudja, hogy a kérdéses infrastruktúra építésére azzal a feltétellel került sor, hogy a tervezési élettartam meghaladja a 30 évet;

| 4. | „finanszírozási költségek”: kölcsönök kamata és a részvényesek általi bármely tőkefinanszírozás hozama; |
| --- | --- |

4.

„finanszírozási költségek”: kölcsönök kamata és a részvényesek általi bármely tőkefinanszírozás hozama;

| 5. | „jelentős strukturális javítások”: strukturális javítások, azon javítások kivételével, amelyek már nem járnak előnyökkel a közúthasználók számára, különösen ha a javítási munkálatok helyett további útfelszínjavító vagy egyéb építési munkálatokat végeznek; |
| --- | --- |

5.

„jelentős strukturális javítások”: strukturális javítások, azon javítások kivételével, amelyek már nem járnak előnyökkel a közúthasználók számára, különösen ha a javítási munkálatok helyett további útfelszínjavító vagy egyéb építési munkálatokat végeznek;

| 6. | „autópálya”: olyan közút, amelyet kifejezetten a gépjármű-közlekedés céljára terveztek és építettek, amely nem szolgálja ki az út menti ingatlanokat, és amely eleget tesz a következő kritériumoknak:


  a) | egyes pontokat vagy ideiglenes eseteket kivéve mindkét forgalmi irányban elkülönített úttesttel rendelkezik, amelyeket a közlekedés céljára nem szolgáló sáv, vagy kivételes esetben más eszköz választ el egymástól; |
| --- | --- | --- |

6.

„autópálya”: olyan közút, amelyet kifejezetten a gépjármű-közlekedés céljára terveztek és építettek, amely nem szolgálja ki az út menti ingatlanokat, és amely eleget tesz a következő kritériumoknak:

a)

egyes pontokat vagy ideiglenes eseteket kivéve mindkét forgalmi irányban elkülönített úttesttel rendelkezik, amelyeket a közlekedés céljára nem szolgáló sáv, vagy kivételes esetben más eszköz választ el egymástól;

| b) | szintben nem keresztez közutat, vasúti vagy villamosvágányt, kerékpárutat vagy gyalogutat; és |
| --- | --- |

b)

szintben nem keresztez közutat, vasúti vagy villamosvágányt, kerékpárutat vagy gyalogutat; és

| c) | kifejezetten autópályaként van megjelölve; |
| --- | --- |

c)

kifejezetten autópályaként van megjelölve;

| 7. | „úthasználati díj”: valamely járműre az adott infrastruktúrán megtett távolság és a jármű típusa alapján fizetendő, meghatározott összeg, amelynek megfizetése jogosultságot biztosít az említett jármű számára az infrastruktúrák használatához, és amely a következő díjak közül egyet vagy többet foglal magában:


  a) | infrastruktúradíj; |
| --- | --- | --- |

7.

„úthasználati díj”: valamely járműre az adott infrastruktúrán megtett távolság és a jármű típusa alapján fizetendő, meghatározott összeg, amelynek megfizetése jogosultságot biztosít az említett jármű számára az infrastruktúrák használatához, és amely a következő díjak közül egyet vagy többet foglal magában:

a)

infrastruktúradíj;

| b) | torlódási díj; vagy |
| --- | --- |

b)

torlódási díj; vagy

| c) | külsőköltség-díj; |
| --- | --- |

c)

külsőköltség-díj;

| 8. | „infrastruktúradíj”: az adott infrastruktúra építése, fenntartása, üzemeltetése és fejlesztése tekintetében a tagállamnál felmerülő költségek megtérülése érdekében kivetett díj; |
| --- | --- |

8.

„infrastruktúradíj”: az adott infrastruktúra építése, fenntartása, üzemeltetése és fejlesztése tekintetében a tagállamnál felmerülő költségek megtérülése érdekében kivetett díj;

| 9. | „külsőköltség-díj”: a következők közül eggyel vagy többel kapcsolatban felmerülő költségek megtérülése érdekében kivetett díj:


  a) | a közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés; |
| --- | --- | --- |

9.

„külsőköltség-díj”: a következők közül eggyel vagy többel kapcsolatban felmerülő költségek megtérülése érdekében kivetett díj:

a)

a közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés;

| b) | a közlekedésnek tulajdonítható zajártalom; vagy |
| --- | --- |

b)

a közlekedésnek tulajdonítható zajártalom; vagy

| c) | a közlekedésnek tulajdonítható szén-dioxid-kibocsátás; |
| --- | --- |

c)

a közlekedésnek tulajdonítható szén-dioxid-kibocsátás;

| 10. | „a közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés költsége”: valamely jármű üzemeltetése során a lebegő részecskék, valamint az ózonprekurzorok, így például a NOx és az illékony szerves vegyületek levegőbe történő kibocsátásával okozott emberi egészségkárosodás és környezeti kár költsége; |
| --- | --- |

10.

„a közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés költsége”: valamely jármű üzemeltetése során a lebegő részecskék, valamint az ózonprekurzorok, így például a NOx és az illékony szerves vegyületek levegőbe történő kibocsátásával okozott emberi egészségkárosodás és környezeti kár költsége;

| 11. | „a közlekedésnek tulajdonítható zajártalom költsége”: a járművek által kibocsátott vagy a járművek és az útfelület kölcsönhatása következtében keletkező zajjal okozott emberi egészségkárosodás és környezeti kár költsége; |
| --- | --- |

11.

„a közlekedésnek tulajdonítható zajártalom költsége”: a járművek által kibocsátott vagy a járművek és az útfelület kölcsönhatása következtében keletkező zajjal okozott emberi egészségkárosodás és környezeti kár költsége;

| 12. | „a közlekedésnek tulajdonítható szén-dioxid-kibocsátás költsége”: a jármű üzemeltetése során történő szén-dioxid-kibocsátással okozott kár költsége; |
| --- | --- |

12.

„a közlekedésnek tulajdonítható szén-dioxid-kibocsátás költsége”: a jármű üzemeltetése során történő szén-dioxid-kibocsátással okozott kár költsége;

| 13. | „torlódás”: az a helyzet, amikor a forgalom mértéke megközelíti vagy meghaladja az út kapacitását; |
| --- | --- |

13.

„torlódás”: az a helyzet, amikor a forgalom mértéke megközelíti vagy meghaladja az út kapacitását;

| 14. | „torlódási díj”: az a díj, amelyet abból a célból vetnek ki a járművekre, hogy fedezzék a torlódás által előidézett költségeket az érintett tagállamban, vagy csökkentsék a torlódást; |
| --- | --- |

14.

„torlódási díj”: az a díj, amelyet abból a célból vetnek ki a járművekre, hogy fedezzék a torlódás által előidézett költségeket az érintett tagállamban, vagy csökkentsék a torlódást;

| 15. | „súlyozott átlagos infrastruktúradíj”: az infrastruktúradíjból egy adott időszakban befolyó teljes bevétel és az ezen időszakban a díjköteles közútszakaszokon megtett nehézgépjármű-kilométerek számának hányadosa; |
| --- | --- |

15.

„súlyozott átlagos infrastruktúradíj”: az infrastruktúradíjból egy adott időszakban befolyó teljes bevétel és az ezen időszakban a díjköteles közútszakaszokon megtett nehézgépjármű-kilométerek számának hányadosa;

| 16. | „használati díj”: egy meghatározott összeg, amelynek megfizetése jogosultságot biztosít egy jármű számára a 7. cikk (1) és (2) bekezdésében említett infrastruktúrák meghatározott időtartam alatti használatához; |
| --- | --- |

16.

„használati díj”: egy meghatározott összeg, amelynek megfizetése jogosultságot biztosít egy jármű számára a 7. cikk (1) és (2) bekezdésében említett infrastruktúrák meghatározott időtartam alatti használatához;

| 17. | „jármű”: közúti árufuvarozás vagy személyszállítás céljára szánt vagy használt, négy vagy több kerekű gépjármű vagy csuklós járműszerelvény; |
| --- | --- |

17.

„jármű”: közúti árufuvarozás vagy személyszállítás céljára szánt vagy használt, négy vagy több kerekű gépjármű vagy csuklós járműszerelvény;

| 18. | „nehézgépjármű”: olyan jármű, amelynek műszakilag megengedett legnagyobb össztömege meghaladja a 3,5 tonnát; |
| --- | --- |

18.

„nehézgépjármű”: olyan jármű, amelynek műszakilag megengedett legnagyobb össztömege meghaladja a 3,5 tonnát;

| 19. | „nehéz tehergépjármű”: árufuvarozásra szánt nehézgépjármű; |
| --- | --- |

19.

„nehéz tehergépjármű”: árufuvarozásra szánt nehézgépjármű;

| 20. | „autóbusz”: a vezetőn kívül több mint nyolc utas szállítására szolgáló nehézgépjármű; |
| --- | --- |

20.

„autóbusz”: a vezetőn kívül több mint nyolc utas szállítására szolgáló nehézgépjármű;

| 21. | „könnyűgépjármű”: olyan jármű, amelynek műszakilag megengedett legnagyobb össztömege nem haladja meg a 3,5 tonnát; |
| --- | --- |

21.

„könnyűgépjármű”: olyan jármű, amelynek műszakilag megengedett legnagyobb össztömege nem haladja meg a 3,5 tonnát;

| 22. | „személygépkocsi”: olyan könnyűgépjármű, amely a vezetőn kívül legfeljebb nyolc utas szállítására alkalmas; |
| --- | --- |

22.

„személygépkocsi”: olyan könnyűgépjármű, amely a vezetőn kívül legfeljebb nyolc utas szállítására alkalmas;

| 23. | „muzeális jellegű jármű”: a 2014/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (**) 3. cikkének 7. pontjában meghatározott muzeális jellegű jármű; |
| --- | --- |

23.

„muzeális jellegű jármű”: a 2014/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (**) 3. cikkének 7. pontjában meghatározott muzeális jellegű jármű;

| 24. | „minibusz:” olyan könnyűgépjármű, amely a vezetőn kívül több mint nyolc utas szállítására alkalmas; |
| --- | --- |

24.

„minibusz:” olyan könnyűgépjármű, amely a vezetőn kívül több mint nyolc utas szállítására alkalmas;

| 25. | „lakóautó”: szálláshelyet magában foglaló jármű, amely a következőket tartalmazza: ülések és asztal, alvóhely, amely különálló vagy az ülésekből átalakítható is lehet, főzőalkalmatosság és tárolóhely; |
| --- | --- |

25.

„lakóautó”: szálláshelyet magában foglaló jármű, amely a következőket tartalmazza: ülések és asztal, alvóhely, amely különálló vagy az ülésekből átalakítható is lehet, főzőalkalmatosság és tárolóhely;

| 26. | „könnyű haszongépjármű”: áruszállításra szánt könnyűgépjármű; |
| --- | --- |

26.

„könnyű haszongépjármű”: áruszállításra szánt könnyűgépjármű;

| 27. | „kisteherautó”: az (EU) 2018/858 európai parlamenti és tanácsi rendelet (***) I. melléklete C. részének 4.2. pontjának értelmében vett könnyűgépjármű; |
| --- | --- |

27.

„kisteherautó”: az (EU) 2018/858 európai parlamenti és tanácsi rendelet (***) I. melléklete C. részének 4.2. pontjának értelmében vett könnyűgépjármű;

| 28. | „nehézgépjármű szén-dioxid-kibocsátása”: a nehézgépjárműnek az (EU) 2017/2400 bizottsági rendelet (****) IV. melléklete II. részében meghatározott ügyfél-információs dokumentuma 2.3. pontjában megadott fajlagos CO2-kibocsátása; |
| --- | --- |

28.

„nehézgépjármű szén-dioxid-kibocsátása”: a nehézgépjárműnek az (EU) 2017/2400 bizottsági rendelet (****) IV. melléklete II. részében meghatározott ügyfél-információs dokumentuma 2.3. pontjában megadott fajlagos CO2-kibocsátása;

| 29. | „kibocsátásmentes jármű”:


  a) | az (EU) 2019/1242 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*****) 3. cikkének 11. pontjában meghatározott „kibocsátásmentes nehézgépjármű”; vagy |
| --- | --- | --- |

29.

„kibocsátásmentes jármű”:

a)

az (EU) 2019/1242 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*****) 3. cikkének 11. pontjában meghatározott „kibocsátásmentes nehézgépjármű”; vagy

| b) | bármely, belső égésű motor nélküli személygépkocsi, minibusz vagy könnyű haszongépjármű; |
| --- | --- |

b)

bármely, belső égésű motor nélküli személygépkocsi, minibusz vagy könnyű haszongépjármű;

| 30. | „alacsony kibocsátású nehézgépjármű”:


  a) | az (EU) 2019/1242 rendelet 3. cikkének 12. pontjában meghatározott „alacsony kibocsátású nehézgépjármű”, vagy |
| --- | --- | --- |

30.

„alacsony kibocsátású nehézgépjármű”:

a)

az (EU) 2019/1242 rendelet 3. cikkének 12. pontjában meghatározott „alacsony kibocsátású nehézgépjármű”, vagy

| b) | a kibocsátásmentes járműtől eltérő, az említett rendelet 2. cikke (1) bekezdése a)–d) pontjának hatálya alá nem tartozó olyan nehézgépjármű, amelynek a szén-dioxid-kibocsátása alacsonyabb, mint a járműcsoportja szén-dioxid-referenciakibocsátásának az 50 %-a; |
| --- | --- |

b)

a kibocsátásmentes járműtől eltérő, az említett rendelet 2. cikke (1) bekezdése a)–d) pontjának hatálya alá nem tartozó olyan nehézgépjármű, amelynek a szén-dioxid-kibocsátása alacsonyabb, mint a járműcsoportja szén-dioxid-referenciakibocsátásának az 50 %-a;

| 31. | „fuvarozó”: olyan vállalkozás, amely áruk vagy személyek közúti szállításával foglalkozik; |
| --- | --- |

31.

„fuvarozó”: olyan vállalkozás, amely áruk vagy személyek közúti szállításával foglalkozik;

| 32. | „’Euro 0’, ’Euro I’, ’Euro II’, ’Euro III’, ’Euro IV’, ’Euro V’, ’EEV’ és ’Euro VI’ kibocsátási osztályba tartozó jármű”: olyan nehézgépjármű, amely megfelel a 0. mellékletben meghatározott kibocsátási határértékeknek; |
| --- | --- |

32.

„’Euro 0’, ’Euro I’, ’Euro II’, ’Euro III’, ’Euro IV’, ’Euro V’, ’EEV’ és ’Euro VI’ kibocsátási osztályba tartozó jármű”: olyan nehézgépjármű, amely megfelel a 0. mellékletben meghatározott kibocsátási határértékeknek;

| 33. | „nehézgépjármű-típus”: az a kategória, amelybe a nehézgépjármű a tengelyszáma, mérete, illetve tömege vagy bármely más, útkárosodásra vonatkozó járműosztályozási tényező – például a IV. mellékletben foglalt, az útkárosodáson alapuló osztályozási rendszer – alapján tartozik, feltéve, hogy az alkalmazott osztályozási rendszer olyan járműjellemzőkön alapul, amelyek vagy szerepelnek a minden tagállamban használt járműdokumentációban, vagy pedig láthatóak; |
| --- | --- |

33.

„nehézgépjármű-típus”: az a kategória, amelybe a nehézgépjármű a tengelyszáma, mérete, illetve tömege vagy bármely más, útkárosodásra vonatkozó járműosztályozási tényező – például a IV. mellékletben foglalt, az útkárosodáson alapuló osztályozási rendszer – alapján tartozik, feltéve, hogy az alkalmazott osztályozási rendszer olyan járműjellemzőkön alapul, amelyek vagy szerepelnek a minden tagállamban használt járműdokumentációban, vagy pedig láthatóak;

| 34. | „járműalcsoport”: az (EU) 2019/1242 rendelet 3. cikkének 8. pontjában meghatározott „járműalcsoport”; |
| --- | --- |

34.

„járműalcsoport”: az (EU) 2019/1242 rendelet 3. cikkének 8. pontjában meghatározott „járműalcsoport”;

| 35. | „járműcsoport”: az (EU) 2017/2400 rendelet I. mellékletének 1. táblázatában felsorolt járműcsoportok egyike; |
| --- | --- |

35.

„járműcsoport”: az (EU) 2017/2400 rendelet I. mellékletének 1. táblázatában felsorolt járműcsoportok egyike;

| 36. | „Y év beszámolási időszaka”: az (EU) 2019/1242 rendelet 3. cikkének 3. pontjában meghatározott „Y év beszámolási időszaka”; |
| --- | --- |

36.

„Y év beszámolási időszaka”: az (EU) 2019/1242 rendelet 3. cikkének 3. pontjában meghatározott „Y év beszámolási időszaka”;

| 37. | „kibocsátáscsökkentési pályagörbe” az Y év beszámolási időszaka és az adott járműalcsoport (sg) tekintetében, azaz ETYsg: az éves szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési tényező (R-ETY) és a járműalcsoport (sg) szén-dioxid-referenciakibocsátásának (rCO2sg) szorzata, azaz ETYsg = R-ETY x rCO2sg; az Y≤ 2030 évek tekintetében mind az R-ETY-t, mind az x rCO2sg-t az (EU) 2019/1242 rendelet I. mellékletének 5.1. pontjával összhangban határozzák meg: az Y> 2030 évek tekintetében az R-ETY értéke 0,70; az rCO2sg-nak az (EU) 2019/1242 rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal kiigazított értéke alkalmazandó az említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazásának vonatkozó kezdőnapjait követően megkezdődő beszámolási időszakokra; |
| --- | --- |

37.

„kibocsátáscsökkentési pályagörbe” az Y év beszámolási időszaka és az adott járműalcsoport (sg) tekintetében, azaz ETYsg: az éves szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési tényező (R-ETY) és a járműalcsoport (sg) szén-dioxid-referenciakibocsátásának (rCO2sg) szorzata, azaz ETYsg = R-ETY x rCO2sg; az Y≤ 2030 évek tekintetében mind az R-ETY-t, mind az x rCO2sg-t az (EU) 2019/1242 rendelet I. mellékletének 5.1. pontjával összhangban határozzák meg: az Y> 2030 évek tekintetében az R-ETY értéke 0,70; az rCO2sg-nak az (EU) 2019/1242 rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal kiigazított értéke alkalmazandó az említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazásának vonatkozó kezdőnapjait követően megkezdődő beszámolási időszakokra;

| 38. | „járműcsoport szén-dioxid-referenciakibocsátása”:


  a) | az (EU) 2019/1242 rendelet hatálya alá tartozó járművek tekintetében az említett rendelet I. mellékletének 3. pontjában szereplő képlettel összhangban kiszámított összeg; |
| --- | --- | --- |

38.

„járműcsoport szén-dioxid-referenciakibocsátása”:

a)

az (EU) 2019/1242 rendelet hatálya alá tartozó járművek tekintetében az említett rendelet I. mellékletének 3. pontjában szereplő képlettel összhangban kiszámított összeg;

| b) | az (EU) 2019/1242 rendelet hatálya alá nem tartozó járművek tekintetében az adott járműcsoportba tartozó járművek összes szén-dioxid-kibocsátásának átlagos értéke, amelyet az (EU) 2018/956 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (******) megfelelően jelentenek be az első beszámolási időszak vonatkozásában, amely időszak azon dátum után indul, amikor az (EU) 2017/2400 rendelet 24. cikkével összhangban megtiltják az adott járműcsoportba tartozó olyan járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését, amelyek nem teljesítik az (EU) 2017/2400 rendelet 9. cikkében említett kötelezettségeket; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2019/1242 rendelet hatálya alá nem tartozó járművek tekintetében az adott járműcsoportba tartozó járművek összes szén-dioxid-kibocsátásának átlagos értéke, amelyet az (EU) 2018/956 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (******) megfelelően jelentenek be az első beszámolási időszak vonatkozásában, amely időszak azon dátum után indul, amikor az (EU) 2017/2400 rendelet 24. cikkével összhangban megtiltják az adott járműcsoportba tartozó olyan járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését, amelyek nem teljesítik az (EU) 2017/2400 rendelet 9. cikkében említett kötelezettségeket;

| 39. | „koncessziós szerződés”: a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*******) 5. cikkének 1. pontjának a) alpontjában meghatározott építési koncesszió vagy a b) alpontjában meghatározott szolgáltatási koncesszió; |
| --- | --- |

39.

„koncessziós szerződés”: a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*******) 5. cikkének 1. pontjának a) alpontjában meghatározott építési koncesszió vagy a b) alpontjában meghatározott szolgáltatási koncesszió;

| 40. | „koncessziós úthasználati díj”: koncessziós szerződés keretében egy koncessziós jogosult által kivetett úthasználati díj; |
| --- | --- |

40.

„koncessziós úthasználati díj”: koncessziós szerződés keretében egy koncessziós jogosult által kivetett úthasználati díj;

| 41. | „jelentősen módosított úthasználatidíj- vagy használatidíj-rendszer”: olyan úthasználatidíj- vagy használatidíj-rendszer, amely esetében a díjak módosítása a bevételeket az előző pénzügyi évhez képest várhatóan legalább 10 %-kal növeli, függetlenül a forgalomnövekedés hatásától, valamint a Bizottság (Eurostat) által közzétett uniós szintű harmonizált fogyasztói árindexben (HICP) – kivéve az energiát és a feldolgozatlan élelmiszereket illetően – bekövetkezett változások alapján mért infláció miatt végzett korrekciót követően. |
| --- | --- |

41.

„jelentősen módosított úthasználatidíj- vagy használatidíj-rendszer”: olyan úthasználatidíj- vagy használatidíj-rendszer, amely esetében a díjak módosítása a bevételeket az előző pénzügyi évhez képest várhatóan legalább 10 %-kal növeli, függetlenül a forgalomnövekedés hatásától, valamint a Bizottság (Eurostat) által közzétett uniós szintű harmonizált fogyasztói árindexben (HICP) – kivéve az energiát és a feldolgozatlan élelmiszereket illetően – bekövetkezett változások alapján mért infláció miatt végzett korrekciót követően.

(2)   Az (1) bekezdés 2. pontjának alkalmazásában:

| a) | az építési költségek figyelembe veendő aránya semmiképpen sem haladhatja meg az infrastruktúra alkotórészei tervezési élettartamának fennálló idejéből – a 2008. június 10-én vagy, amennyiben az a későbbi, az új úthasználatidíj-rendszerek bevezetésének napján – még hátralévő rész arányát; |
| --- | --- |

a)

az építési költségek figyelembe veendő aránya semmiképpen sem haladhatja meg az infrastruktúra alkotórészei tervezési élettartamának fennálló idejéből – a 2008. június 10-én vagy, amennyiben az a későbbi, az új úthasználatidíj-rendszerek bevezetésének napján – még hátralévő rész arányát;

| b) | az infrastruktúra vagy az infrastrukturális fejlesztés költségei magukban foglalhatnak bármely egyedi, a zajártalom csökkentésére, innovatív technológiák bevezetésére vagy a közúti közlekedésbiztonság javítására irányuló kiadást és az infrastruktúra üzemeltetője által teljesített olyan tényleges kifizetéseket, amelyek objektív környezeti elemekhez kapcsolódnak, így például a talajszennyezés elleni védekezést szolgálják. |
| --- | --- |

b)

az infrastruktúra vagy az infrastrukturális fejlesztés költségei magukban foglalhatnak bármely egyedi, a zajártalom csökkentésére, innovatív technológiák bevezetésére vagy a közúti közlekedésbiztonság javítására irányuló kiadást és az infrastruktúra üzemeltetője által teljesített olyan tényleges kifizetéseket, amelyek objektív környezeti elemekhez kapcsolódnak, így például a talajszennyezés elleni védekezést szolgálják.

(3)   A 7da. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok a lakóautókat autóbuszként vagy személygépkocsiként kezelhetik.

(*)  Az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.)."

*

(**)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/45/EU irányelve (2014. április 3.) a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 127., 2014.4.29., 51. o.)."

**

(***)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/858 rendelete (2018. május 30.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkotóelemeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről, a 715/2007/EK és az 595/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2007/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 151., 2018.6.14., 1. o.)."

***

(****)  A Bizottság (EU) 2017/2400 rendelete (2017. december 12.) az 595/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nehézgépjárművek CO2-kibocsátásának és tüzelőanyag-fogyasztásának meghatározása tekintetében történő végrehajtásáról, valamint a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és az 582/2011/EU bizottsági rendelet módosításáról (HL L 349., 2017.12.29., 1. o.)."

****

(*****)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1242 rendelete (2019. június 20.) az új nehézgépjárművek szén-dioxid-kibocsátási előírásainak meghatározásáról, valamint az 595/2009/EK és az (EU) 2018/956 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 96/53/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 198., 2019.7.25., 202. o.)."

*****

(******)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/956 rendelete (2018. június 28.) az új nehézgépjárművek CO 2 -kibocsátásának és tüzelőanyag-fogyasztásának nyomon követéséről és bejelentéséről HL L 173., 2018.7.9., 1. o.)."

******

(*******)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).”
  "

*******

| 3. | A 7. és a 7a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „7. cikk

  (1)   A 9. cikk (1a) bekezdésének sérelme nélkül, a tagállamok az e cikk (4)–(14) bekezdésében, valamint a 7a–7k. cikkben meghatározott feltételek szerint úthasználati díjakat és használati díjakat tarthatnak fenn, illetve vezethetnek be a transzeurópai közúthálózaton vagy annak egyes szakaszain, továbbá saját autópálya-hálózatuk bármely más olyan szakaszán, amely nem része a transzeurópai közúthálózatnak.


  (2)   Az (1) bekezdés nem sérti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy az EUMSZ-szel összhangban más utakra vonatkozóan úthasználati díjat és használati díjat alkalmazzanak, feltéve, hogy az ilyen más utakon kivetett úthasználati díj és használati díj nem különbözteti meg hátrányosan a nemzetközi forgalmat, és nem vezet a gazdasági szereplők közötti verseny torzulásához. Az autópályának nem minősülő, nem a transzeurópai úthálózathoz tartozó utakra kivetett úthasználati díjaknak és használati díjaknak meg kell felelniük az e cikk (4) és (5) bekezdésében, a 7a. cikkben, és a 7j. cikk (1), (2) és (4) bekezdésében előírt feltételeknek.


  (3)   Ezen irányelv egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül, a különböző járműkategóriák – például a nehézgépjárművek, a nehéz tehergépjárművek, az autóbuszok, a könnyűgépjárművek, a könnyű haszongépjárművek, a minibuszok és a személygépkocsik – tekintetében egymástól függetlenül különböző úthasználati díjak és használati díjak vezethetők be és tarthatók fenn. Ha azonban egy tagállam a személygépkocsikra díjat vet ki, a könnyű haszongépjárművekre is díjat kell kivetnie.


  (4)   A tagállamok egy adott járműkategóriára sem vethetnek ki egyidejűleg úthasználati díjat és használati díjat egyazon útszakasz használatáért. Azok a tagállamok azonban, amelyek hálózatukon használati díjat alkalmaznak, a hidak, alagutak és hágók használatáért úthasználati díjat is kivethetnek.
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a hidak, alagutak és hágók használatáért kivetett ilyen úthasználati díjakra nem alkalmazzák a 7ca. cikk (3) bekezdését, a 7ga. cikk (1) bekezdését és a 7gb. cikk (2) bekezdését, amennyiben a következő két feltétel közül az egyik vagy mindkettő teljesül:


  a) | a 7ca. cikk (3) bekezdésének, a 7ga. cikk (1) bekezdésének és a 7gb. cikk (2) bekezdésének alkalmazása technikailag nem lenne kivitelezhető az ilyen differenciálásnak az érintett úthasználatidíj-rendszerben való bevezetése céljából; |
| --- | --- | --- |

3.

A 7. és a 7a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

(1)   A 9. cikk (1a) bekezdésének sérelme nélkül, a tagállamok az e cikk (4)–(14) bekezdésében, valamint a 7a–7k. cikkben meghatározott feltételek szerint úthasználati díjakat és használati díjakat tarthatnak fenn, illetve vezethetnek be a transzeurópai közúthálózaton vagy annak egyes szakaszain, továbbá saját autópálya-hálózatuk bármely más olyan szakaszán, amely nem része a transzeurópai közúthálózatnak.

(2)   Az (1) bekezdés nem sérti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy az EUMSZ-szel összhangban más utakra vonatkozóan úthasználati díjat és használati díjat alkalmazzanak, feltéve, hogy az ilyen más utakon kivetett úthasználati díj és használati díj nem különbözteti meg hátrányosan a nemzetközi forgalmat, és nem vezet a gazdasági szereplők közötti verseny torzulásához. Az autópályának nem minősülő, nem a transzeurópai úthálózathoz tartozó utakra kivetett úthasználati díjaknak és használati díjaknak meg kell felelniük az e cikk (4) és (5) bekezdésében, a 7a. cikkben, és a 7j. cikk (1), (2) és (4) bekezdésében előírt feltételeknek.

(3)   Ezen irányelv egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül, a különböző járműkategóriák – például a nehézgépjárművek, a nehéz tehergépjárművek, az autóbuszok, a könnyűgépjárművek, a könnyű haszongépjárművek, a minibuszok és a személygépkocsik – tekintetében egymástól függetlenül különböző úthasználati díjak és használati díjak vezethetők be és tarthatók fenn. Ha azonban egy tagállam a személygépkocsikra díjat vet ki, a könnyű haszongépjárművekre is díjat kell kivetnie.

(4)   A tagállamok egy adott járműkategóriára sem vethetnek ki egyidejűleg úthasználati díjat és használati díjat egyazon útszakasz használatáért. Azok a tagállamok azonban, amelyek hálózatukon használati díjat alkalmaznak, a hidak, alagutak és hágók használatáért úthasználati díjat is kivethetnek.

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a hidak, alagutak és hágók használatáért kivetett ilyen úthasználati díjakra nem alkalmazzák a 7ca. cikk (3) bekezdését, a 7ga. cikk (1) bekezdését és a 7gb. cikk (2) bekezdését, amennyiben a következő két feltétel közül az egyik vagy mindkettő teljesül:

a)

a 7ca. cikk (3) bekezdésének, a 7ga. cikk (1) bekezdésének és a 7gb. cikk (2) bekezdésének alkalmazása technikailag nem lenne kivitelezhető az ilyen differenciálásnak az érintett úthasználatidíj-rendszerben való bevezetése céljából;

| b) | a 7ca. cikk (3) bekezdésének, a 7ga. cikk (1) bekezdésének és a 7gb. cikk (2) bekezdésének alkalmazása a leginkább szennyező járművek más útra tereléséhez vezetne, ami káros hatással lenne a közúti közlekedésbiztonságra és a közegészségre. |
| --- | --- |

b)

a 7ca. cikk (3) bekezdésének, a 7ga. cikk (1) bekezdésének és a 7gb. cikk (2) bekezdésének alkalmazása a leginkább szennyező járművek más útra tereléséhez vezetne, ami káros hatással lenne a közúti közlekedésbiztonságra és a közegészségre.

Az a tagállam, amely e bekezdés második albekezdésével összhangban úgy dönt, hogy nem alkalmazza a 7ca. cikk (3) bekezdését, a 7ga. cikk (1) bekezdését és a 7gb. cikk (2) bekezdését, e döntéséről értesíti a Bizottságot.

(5)   Az úthasználati díjak és a használati díjak sem közvetett, sem közvetlen módon nem eredményezhetnek megkülönböztetést:

| a) | az úthasználó állampolgársága; |
| --- | --- |

a)

az úthasználó állampolgársága;

| b) | a fuvarozó letelepedési helye szerinti tagállam vagy harmadik ország; |
| --- | --- |

b)

a fuvarozó letelepedési helye szerinti tagállam vagy harmadik ország;

| c) | a jármű nyilvántartásba vétele szerinti tagállam vagy harmadik ország; vagy |
| --- | --- |

c)

a jármű nyilvántartásba vétele szerinti tagállam vagy harmadik ország; vagy

| d) | a közlekedési művelet kiindulási pontja vagy rendeltetési helye alapján. |
| --- | --- |

d)

a közlekedési művelet kiindulási pontja vagy rendeltetési helye alapján.

(6)   A tagállamok megállapíthatnak csökkentett mértékű úthasználati díjakat vagy használati díjakat bizonyos útszakaszokra vonatkozóan, vagy egyes útszakaszokat teljes mértékben ki is zárhatnak az útdíjak alól, különösen az alacsony forgalmú, ritkán lakott területeken.

(7)   A koncessziós szerződések hatálya alá tartozó közúti infrastruktúrák esetében, amennyiben a szerződést 2022. március 24. előtt írták alá vagy az ajánlatok vagy a tárgyalásos eljárás keretében a tárgyalási felhívásokra adott válaszok a közbeszerzési eljárás keretében 2022. március 24. előtt beérkeztek, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 7ca. cikk (3) bekezdését, a 7 g. cikk (1) és (2) bekezdését, valamint a 7ga. és a 7gb. cikket mindaddig nem alkalmazzák az említett infrastruktúrákra kivetett úthasználati díjakra és használati díjakra, amíg a szerződést meg nem újítják, illetve az úthasználatidíj- vagy használatidíj-rendszert jelentősen nem módosítják.

(8)   A (7) bekezdés alkalmazandó azokra a valamely közintézmény és egy magánszektorbeli szervezet között megkötött és 2022. március 24. előtt aláírt olyan hosszú távú szerződésekre is, amelyek tárgya építési munkák kivitelezése és/vagy az építési munkák kivitelezésétől eltérő szolgáltatások kezelése, amelyek nem foglalják magukban a keresleti kockázat áthelyezését.

(9)   A tagállamok megállapíthatnak csökkentett mértékű úthasználati díjakat vagy használati díjakat, illetve mentességet adhatnak az úthasználati díjak vagy használati díjak fizetésére vonatkozó kötelezettség alól az alábbiak tekintetében:

| a) | a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*) alapján a menetíró készülék felszerelése és alkalmazása alól mentesített nehézgépjárművek; |
| --- | --- |

a)

a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*) alapján a menetíró készülék felszerelése és alkalmazása alól mentesített nehézgépjárművek;

| b) | olyan, 3,5 tonnát meghaladó, de 7,5 tonnát el nem érő műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű nehéz tehergépjárművek, amelyeket a járművezető munkája során történő felhasználásra szánt anyagok, felszerelések vagy gépek szállítására, illetve kézműipari eljárással gyártott áruk leszállítására használnak, amennyiben a szállítást nem ellenszolgáltatás fejében végzik; |
| --- | --- |

b)

olyan, 3,5 tonnát meghaladó, de 7,5 tonnát el nem érő műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű nehéz tehergépjárművek, amelyeket a járművezető munkája során történő felhasználásra szánt anyagok, felszerelések vagy gépek szállítására, illetve kézműipari eljárással gyártott áruk leszállítására használnak, amennyiben a szállítást nem ellenszolgáltatás fejében végzik;

| c) | bármely jármű, amelyre teljesülnek a 6. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt feltételek, vagy bármely olyan jármű, amely fogyatékossággal élő személyek tulajdonában van; és |
| --- | --- |

c)

bármely jármű, amelyre teljesülnek a 6. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt feltételek, vagy bármely olyan jármű, amely fogyatékossággal élő személyek tulajdonában van; és

| d) | azon kibocsátásmentes járművek, amelyek műszakilag megengedett legnagyobb össztömege 4,25 tonna. |
| --- | --- |

d)

azon kibocsátásmentes járművek, amelyek műszakilag megengedett legnagyobb össztömege 4,25 tonna.

(10)   2030. március 25-től a tagállamok nem vethetnek ki használati díjat a transzeurópai közlekedési törzshálózatukon közlekedő nehézgépjárművekre.

(11)   A (10) bekezdéstől eltérve, kizárólag kellően indokolt esetekben a tagállamok használati díjat alkalmazhatnak a transzeurópai közlekedési törzshálózatuk szakaszain közlekedő nehézgépjárművekre, amennyiben az úthasználati díj alkalmazása:

| a) | az ilyen díjakból származó várható bevételhez, illetve előnyökhöz képest aránytalan mértékű adminisztratív terheket, beruházásokat és üzemeltetési költségeket vonna maga után, például az érintett útszakaszok rövidsége vagy a viszonylag alacsony népsűrűség, illetve a viszonylag alacsony forgalom miatt; vagy |
| --- | --- |

a)

az ilyen díjakból származó várható bevételhez, illetve előnyökhöz képest aránytalan mértékű adminisztratív terheket, beruházásokat és üzemeltetési költségeket vonna maga után, például az érintett útszakaszok rövidsége vagy a viszonylag alacsony népsűrűség, illetve a viszonylag alacsony forgalom miatt; vagy

| b) | a forgalom átterelődését eredményezné, ami a közútbiztonság vagy a közegészség tekintetében kedvezőtlen hatásokkal járna.
  Az említett használati díjak alkalmazása előtt a tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot az erre irányuló szándékukról. Ezen értesítésnek tartalmaznia kell a használati díj alkalmazását az első albekezdésre tekintettel alátámasztó, objektív kritériumokon alapuló indokokat és a használati díj által érintett járművekre és útszakaszokra vonatkozó egyértelmű információkat.
  A tagállamok a mentességek hatálya alá tartozó több útszakaszra vonatkozó egyetlen értesítést is benyújthatnak, feltéve, hogy minden útszakasz tekintetében külön-külön feltüntetik az indokolást. |
| --- | --- |

b)

a forgalom átterelődését eredményezné, ami a közútbiztonság vagy a közegészség tekintetében kedvezőtlen hatásokkal járna.

Az említett használati díjak alkalmazása előtt a tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot az erre irányuló szándékukról. Ezen értesítésnek tartalmaznia kell a használati díj alkalmazását az első albekezdésre tekintettel alátámasztó, objektív kritériumokon alapuló indokokat és a használati díj által érintett járművekre és útszakaszokra vonatkozó egyértelmű információkat.

A tagállamok a mentességek hatálya alá tartozó több útszakaszra vonatkozó egyetlen értesítést is benyújthatnak, feltéve, hogy minden útszakasz tekintetében külön-külön feltüntetik az indokolást.

(12)   Amennyiben több tagállam a 8. cikkel összhangban közös használatidíj-rendszert alkalmaz, e tagállamok 2032. március 25-ig kiigazítják vagy megszüntetik a közös rendszert.

(13)   A nehéz tehergépjárművek tekintetében valamely tagállam 2027. március 25-ig dönthet úgy, hogy csak olyan nehéz tehergépjárművekre alkalmaz úthasználati díjat vagy használati díjat, amelyek műszakilag megengedett legnagyobb össztömege legalább 12 tonna, ha megítélése szerint az úthasználati díjnak vagy a használati díjnak a 12 tonnánál kisebb tömegű nehéz tehergépjárművekre történő alkalmazása:

| a) | a forgalom más utakra történő átterelődése következtében jelentős negatív hatást gyakorolna a forgalom szabad áramlására, a környezetre, a zajszintekre, a forgalom sűrűségére, az egészségre vagy a közúti közlekedésbiztonságra; |
| --- | --- |

a)

a forgalom más utakra történő átterelődése következtében jelentős negatív hatást gyakorolna a forgalom szabad áramlására, a környezetre, a zajszintekre, a forgalom sűrűségére, az egészségre vagy a közúti közlekedésbiztonságra;

| b) | az említett kiterjesztéssel elérhető többletbevétel 15 %-ánál nagyobb mértékű adminisztrációs költséget eredményezne; vagy |
| --- | --- |

b)

az említett kiterjesztéssel elérhető többletbevétel 15 %-ánál nagyobb mértékű adminisztrációs költséget eredményezne; vagy

| c) | olyan járműkategóriát érintene, amely a felszámítható infrastruktúra-költségeknek legfeljebb 10 %-át idézi elő.
  Azon tagállamok, amelyek úgy döntenek, hogy csak azokra a nehéz tehergépjárművekre alkalmaznak úthasználati díjat vagy használati díjat, vagy mindkettőt, amelyek műszakilag megengedett legnagyobb össztömege legalább 12 tonna, döntésükről és az azt alátámasztó indokokról tájékoztatják a Bizottságot. |
| --- | --- |

c)

olyan járműkategóriát érintene, amely a felszámítható infrastruktúra-költségeknek legfeljebb 10 %-át idézi elő.

Azon tagállamok, amelyek úgy döntenek, hogy csak azokra a nehéz tehergépjárművekre alkalmaznak úthasználati díjat vagy használati díjat, vagy mindkettőt, amelyek műszakilag megengedett legnagyobb össztömege legalább 12 tonna, döntésükről és az azt alátámasztó indokokról tájékoztatják a Bizottságot.

(14)   Ha egy tagállam minden nehézgépjárműre úthasználati díjat alkalmaz, dönthet úgy, hogy a költségek meghatározott százalékának megtérülését az autóbuszokra és a lakóautókra, egy attól eltérő százalékának megtérülését pedig a nehéz tehergépjárművekre hárítja.

(15)   2027. március 25-ig a Bizottság értékeli ezen irányelvnek a könnyűgépjárművekre kivetett díjak tekintetében végzett végrehajtását és hatékonyságát.

Ezen értékelés során figyelembe veszi a könnyűgépjárművekre alkalmazott díjszámítási rendszerek alakulását a különböző járműkategóriákra alkalmazott díj típusa, az érintett hálózat kiterjedése, az árképzés arányossága és más releváns elemek tekintetében.

A Bizottság az említett értékelés alapján adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be ezen irányelv érintett rendelkezéseinek módosítására.

7a. cikk

(1)   A használati díjnak az infrastruktúra használatának időtartamával arányosnak kell lennie.

(2)   Amennyiben használati díj alkalmazandó a nehézgépjárművekre, az infrastruktúra használatát legalább az alábbi időtartamokra lehetővé kell tenni: egy nap, egy hét, egy hónap és egy év. A havi díjtétel összege nem haladhatja meg az éves díjtétel összegének 10 %-át, a heti díjtétel összege nem haladhatja meg az éves díjtétel összegének 5 %-át, a napi díjtétel összege pedig nem haladhatja meg az éves díjtétel összegének 2 %-át.

Egy tagállam dönthet úgy, hogy a területén nyilvántartásba vett járművekre kizárólag éves díjtételek alkalmazandók.

A tagállamok a használati díjakat – beleértve az adminisztrációs költségeket – az összes nehézgépjárműre vonatkozóan a II. mellékletben meghatározott maximális értékeket nem meghaladó szinten határozzák meg.

(3)   Amennyiben használati díj alkalmazandó a személygépkocsikra, az infrastruktúra használatát legalább az alábbi időtartamokra lehetővé kell tenni: egy nap, egy hét és/vagy 10 nap, egy és/vagy két hónap, egy év. A kéthavi díjtétel összege nem haladhatja meg az éves díjtétel 30 %-át, a havi díjtétel összege nem haladhatja meg az éves díjtétel 19 %-át, a tíznapos díjtétel összege nem haladhatja meg az éves díjtétel 12 %-át, a heti díjtétel összege nem haladhatja meg az éves díjtétel 11 %-át, a napi díjtétel összege pedig nem haladhatja meg az éves díjtétel 9 %-át.

A tagállamok a napi használati díj alkalmazását az átmenő forgalomra korlátozhatják.

A tagállamok az infrastruktúra használatát más időtartamra is lehetővé tehetik. Ebben az esetben a tagállamok a felhasználókkal szembeni egyenlő bánásmód elvének megfelelően állapítják meg a díjtételt, figyelembe véve az összes releváns tényezőt, különösen az első albekezdésben említett éves, illetve más időszakokra vonatkozó díjtételeket, a fennálló használati mintákat és az adminisztratív költségeket.

A 2022. március 24-ét megelőzően elfogadott használatidíj-rendszereket illetően a tagállamok az egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartása mellett fenntarthatják az első albekezdésben megállapított határértékeket meghaladó díjtételeket, feltéve, hogy azok az említett dátum előtt már hatályban voltak, és fenntarthatják a más használati időszakokra vonatkozó magasabb díjtételeket. Ugyanakkor a tagállamoknak meg kell felelniük az első albekezdésben meghatározott korlátoknak és a második albekezdésnek, amint valamely jelentősen módosított úthasználatidíj- vagy használatidíj-rendszer lép hatályba, de legkésőbb 2030. március 25-ig.

(4)   A minibuszokat és a könnyű haszongépjárműveket illetően a tagállamoknak a (2) vagy a (3) bekezdésnek kell megfelelniük. Amennyiben a tagállamok a könnyű haszongépjárművekre más használatidíj-tételeket állapítanak meg, mint a személygépkocsikra, úgy a könnyű haszongépjárművekre a személygépkocsikénál magasabb használatidíj-tételeket kell megállapítaniuk.

(5)   A Bizottság 2027. március 25-ig értékeli, hogy műszaki és jogi szempontból megvalósítható-e a különböző könnyű haszongépjárművek differenciált kezelése annak alapján, hogy az érintett könnyű haszongépjármű fel van-e szerelve menetíró készülékkel. Ezen értékelés alapján a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be ezen irányelv megfelelő módosítására.

(*)  Az Európai Parlament és a Tanács 165/2014/EU rendelete (2014. február 4.) a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 60., 2014.2.28., 1. o.).”
  "

*

| 4. | Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

  „7aa. cikk

  (1)   Azok a tagállamok, amelyek 2022. március 24. előtt a transzeurópai közlekedési törzshálózatukon vagy annak egy részén úthasználati díjakat alkalmaztak, valamennyi nehézgépjárműre vagy a nehézgépjárművek bizonyos típusaira vonatkozó kombinált díjszabási rendszert hozhatnak létre.


  (2)   E kombinált díjszabási rendszerben a tagállamok a 7. cikk (10) bekezdésétől függetlenül, a 7. cikk (4) bekezdésével összhangban használati díjat alkalmazhatnak valamennyi nehézgépjárműre vagy a nehézgépjárművek bizonyos típusaira, a transzeurópai közlekedési törzshálózaton vagy annak egy részén közlekedő nehézgépjárművek bizonyos súlykategóriáit is beleértve.


  (3)   Az e cikk (2) bekezdésében említett használati díjakat a 7ga. cikkel összhangban, valamint az Euro kibocsátási osztály szerint differenciálni kell. Ezenkívül a tagállamok a használati díjakat – beleértve az adminisztrációs költséget – az érintett nehézgépjárművekre vonatkozóan a II. mellékletben meghatározott maximális értékeknél nem nagyobb szinten határozzák meg.


  (4)   A kombinált díjszabási rendszert létrehozó tagállamok hatásvizsgálatot vagy -elemzést végeznek, amelyben ismertetik a rendszer bevezetésének indokait; a rendszer bevezetése előtt legalább hat hónappal értesítik arról a Bizottságot.” |
| --- | --- |

4.

Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

„7aa. cikk

(1)   Azok a tagállamok, amelyek 2022. március 24. előtt a transzeurópai közlekedési törzshálózatukon vagy annak egy részén úthasználati díjakat alkalmaztak, valamennyi nehézgépjárműre vagy a nehézgépjárművek bizonyos típusaira vonatkozó kombinált díjszabási rendszert hozhatnak létre.

(2)   E kombinált díjszabási rendszerben a tagállamok a 7. cikk (10) bekezdésétől függetlenül, a 7. cikk (4) bekezdésével összhangban használati díjat alkalmazhatnak valamennyi nehézgépjárműre vagy a nehézgépjárművek bizonyos típusaira, a transzeurópai közlekedési törzshálózaton vagy annak egy részén közlekedő nehézgépjárművek bizonyos súlykategóriáit is beleértve.

(3)   Az e cikk (2) bekezdésében említett használati díjakat a 7ga. cikkel összhangban, valamint az Euro kibocsátási osztály szerint differenciálni kell. Ezenkívül a tagállamok a használati díjakat – beleértve az adminisztrációs költséget – az érintett nehézgépjárművekre vonatkozóan a II. mellékletben meghatározott maximális értékeknél nem nagyobb szinten határozzák meg.

(4)   A kombinált díjszabási rendszert létrehozó tagállamok hatásvizsgálatot vagy -elemzést végeznek, amelyben ismertetik a rendszer bevezetésének indokait; a rendszer bevezetése előtt legalább hat hónappal értesítik arról a Bizottságot.”

| 5. | A 7b. és a 7c. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „7b. cikk

  (1)   A nehézgépjárművekre kivetendő infrastruktúradíj összegét az infrastruktúra-költségek megtérülésének elve alapján kell megállapítani. A nehézgépjárművekre kivetendő súlyozott átlagos infrastruktúradíjat az építési költségekhez, valamint az adott infrastruktúra-hálózat üzemeltetési, fenntartási és fejlesztési költségeihez kapcsolódóan kell megállapítani. A súlyozott átlagos infrastruktúradíj a piaci feltételeknek megfelelő tőkehozamot és/vagy haszonkulcsot is tartalmazhat.


  (2)   A figyelembe vett költségeknek a nehézgépjárművekre kivetendő infrastruktúradíjjal terhelt hálózathoz vagy hálózatrészhez, és az e díj fizetésére kötelezett járművekhez kell kapcsolódniuk. A tagállamok úgy is dönthetnek, hogy e költségeknek csak bizonyos százalékát téríttetik meg.


  7c. cikk

  (1)   A tagállamok külsőköltség-díjat tarthatnak fenn vagy vezethetnek be a közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés, zajártalom, szén-dioxid-kibocsátás, illetve ezek bármilyen kombinációjának költségeihez kapcsolódóan.
  Amennyiben a tagállamok külsőköltség-díjat alkalmaznak a nehézgépjárművekre, annak összegét differenciáltan és a IIIa. mellékletben említett minimumkövetelményeknek és módszereknek megfelelően állapítják meg, az említett díj összege pedig nem haladhatja meg a IIIb. és IIIc. mellékletben meghatározott referenciaértékeket. A tagállamok úgy is dönthetnek, hogy e költségeknek csak bizonyos százalékát téríttetik meg.


  (2)   A külsőköltség-díj összegét az érintett tagállam állapítja meg. Ha valamely tagállam e célra hatóságot jelöl ki, e hatóságnak jogi és pénzügyi szempontból függetlennek kell lennie attól a szervezettől, amely a díjakat vagy azok bármely részét kezeli vagy beszedi.


  (3)   A tagállamok a muzeális jellegű járművek külsőköltség-díjának kiigazítását lehetővé tévő mentességeket alkalmazhatnak.” |
| --- | --- |

5.

A 7b. és a 7c. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7b. cikk

(1)   A nehézgépjárművekre kivetendő infrastruktúradíj összegét az infrastruktúra-költségek megtérülésének elve alapján kell megállapítani. A nehézgépjárművekre kivetendő súlyozott átlagos infrastruktúradíjat az építési költségekhez, valamint az adott infrastruktúra-hálózat üzemeltetési, fenntartási és fejlesztési költségeihez kapcsolódóan kell megállapítani. A súlyozott átlagos infrastruktúradíj a piaci feltételeknek megfelelő tőkehozamot és/vagy haszonkulcsot is tartalmazhat.

(2)   A figyelembe vett költségeknek a nehézgépjárművekre kivetendő infrastruktúradíjjal terhelt hálózathoz vagy hálózatrészhez, és az e díj fizetésére kötelezett járművekhez kell kapcsolódniuk. A tagállamok úgy is dönthetnek, hogy e költségeknek csak bizonyos százalékát téríttetik meg.

7c. cikk

(1)   A tagállamok külsőköltség-díjat tarthatnak fenn vagy vezethetnek be a közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés, zajártalom, szén-dioxid-kibocsátás, illetve ezek bármilyen kombinációjának költségeihez kapcsolódóan.

Amennyiben a tagállamok külsőköltség-díjat alkalmaznak a nehézgépjárművekre, annak összegét differenciáltan és a IIIa. mellékletben említett minimumkövetelményeknek és módszereknek megfelelően állapítják meg, az említett díj összege pedig nem haladhatja meg a IIIb. és IIIc. mellékletben meghatározott referenciaértékeket. A tagállamok úgy is dönthetnek, hogy e költségeknek csak bizonyos százalékát téríttetik meg.

(2)   A külsőköltség-díj összegét az érintett tagállam állapítja meg. Ha valamely tagállam e célra hatóságot jelöl ki, e hatóságnak jogi és pénzügyi szempontból függetlennek kell lennie attól a szervezettől, amely a díjakat vagy azok bármely részét kezeli vagy beszedi.

(3)   A tagállamok a muzeális jellegű járművek külsőköltség-díjának kiigazítását lehetővé tévő mentességeket alkalmazhatnak.”

| 6. | Az irányelv a következő cikkekkel egészül ki:

  „7ca. cikk

  (1)   Amennyiben a tagállamok külsőköltség-díjat vetnek ki a levegőszennyezés vagy a zajártalom tekintetében, figyelembe kell venniük az említett díjjal terhelt hálózathoz vagy hálózatrészhez kapcsolódó költségeket és az e díj fizetésére kötelezett járműveket.


  (2)   A közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezéshez kapcsolódó külsőköltség-díj nem vonatkozik a legszigorúbb Euro kibocsátási előírásoknak eleget tevő nehézgépjárművekre.
  Az első albekezdés négy évvel az említett szabványokat bevezető szabályok hatálybalépésének dátuma után érvényét veszti.


  (3)   2026. március 25-től a tagállamok a közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés tekintetében külsőköltség-díjat alkalmaznak a nehézgépjárművekre a 7. cikk (1) bekezdésében említett, az úthasználatidíj-fizetési kötelezettség alá eső hálózaton.
  Az első albekezdéstől eltérve, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak külsőköltség-díjat azon útszakaszokon, ahol az a leginkább szennyező járművek más útra tereléséhez vezetne, ami káros hatással lenne a közúti közlekedésbiztonságra és a közegészségre.


  (4)   A tagállamok felmérhetik a szén-dioxid-kibocsátáshoz és a levegőszennyezéshez kapcsolódó külsőköltség-díj vagy az ilyen kibocsátásokhoz kapcsolódó kedvezmények alkalmazásának lehetőségét, amennyiben a koncessziós úthasználati díjak – a nehézgépjárművek tekintetében a 7 g. és a 7ga. cikkel, valamint a könnyűgépjárművek tekintetében a 7gb. cikkel összhangban – nem differenciáltak.
  E fakultatív felmérés eredményéről értesíteni kell a Bizottságot, beleértve annak indokolását is, hogy a tagállam miért nem alkalmaz külsőköltség-díjat vagy kedvezményt.


  7cb. cikk

  (1)   A tagállamok a IIIc. mellékletben meghatározott referenciaértékeknél magasabb külsőköltség-díjakat alkalmazhatnak a szén-dioxid-kibocsátásra, feltéve, hogy ez megkülönböztetéstől mentes módon történik, és legfeljebb a IIIc. mellékletben meghatározott értékek kétszeresére korlátozódik. Amennyiben a tagállamok ezt a bekezdést alkalmazzák, döntésüket indokolják, és döntésükről a IIIa. melléklettel összhangban értesítik a Bizottságot.


  (2)   Az autóbuszok esetében a tagállamok eldönthetik, hogy a nehéz tehergépjárművekre meghatározott értékeket, vagy pedig azoknál alacsonyabb értékeket alkalmaznak-e.


  (3)   A szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó külsőköltség-díj kombinálható a 7ga. cikkel összhangban differenciált infrastruktúradíjjal.


  (4)   2027. március 25-ig a Bizottság értékeli az e cikkben említett szén-dioxid-kibocsátáson alapuló díjak differenciálásának végrehajtását és hatékonyságát, valamint a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (*) és a 2003/96/EK tanácsi irányelvvel (**) való összhangját. Ezen értékelés alapján a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be ezen irányelv módosítására. Amennyiben ezt a cikket 2027. január 1-jéig nem módosítják, a 2003/87/EK vagy a 2003/96/EK irányelvet azonban úgy módosítják, hogy az a közúti közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátás külső költségei legalább egy részének tényleges internalizálását eredményezi, a Bizottság ezen irányelv 9d. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el ezen irányelv IIIc. mellékletének a szén-dioxid-kibocsátáshoz kapcsolódó külsőköltség-díj meghatározott referenciaértékei kiigazítása céljából való módosítására vonatkozóan, figyelembe véve az Unión belül a közúti közlekedésben használt üzemanyagokra alkalmazott tényleges szén-dioxid-árat.


  (*)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.)."


  (**)  A Tanács 2003/96/EK irányelve (2003. október 27.) az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről (HL L 283., 2003.10.31., 51. o.).”;" |
| --- | --- |

6.

Az irányelv a következő cikkekkel egészül ki:

„7ca. cikk

(1)   Amennyiben a tagállamok külsőköltség-díjat vetnek ki a levegőszennyezés vagy a zajártalom tekintetében, figyelembe kell venniük az említett díjjal terhelt hálózathoz vagy hálózatrészhez kapcsolódó költségeket és az e díj fizetésére kötelezett járműveket.

(2)   A közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezéshez kapcsolódó külsőköltség-díj nem vonatkozik a legszigorúbb Euro kibocsátási előírásoknak eleget tevő nehézgépjárművekre.

Az első albekezdés négy évvel az említett szabványokat bevezető szabályok hatálybalépésének dátuma után érvényét veszti.

(3)   2026. március 25-től a tagállamok a közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés tekintetében külsőköltség-díjat alkalmaznak a nehézgépjárművekre a 7. cikk (1) bekezdésében említett, az úthasználatidíj-fizetési kötelezettség alá eső hálózaton.

Az első albekezdéstől eltérve, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak külsőköltség-díjat azon útszakaszokon, ahol az a leginkább szennyező járművek más útra tereléséhez vezetne, ami káros hatással lenne a közúti közlekedésbiztonságra és a közegészségre.

(4)   A tagállamok felmérhetik a szén-dioxid-kibocsátáshoz és a levegőszennyezéshez kapcsolódó külsőköltség-díj vagy az ilyen kibocsátásokhoz kapcsolódó kedvezmények alkalmazásának lehetőségét, amennyiben a koncessziós úthasználati díjak – a nehézgépjárművek tekintetében a 7 g. és a 7ga. cikkel, valamint a könnyűgépjárművek tekintetében a 7gb. cikkel összhangban – nem differenciáltak.

E fakultatív felmérés eredményéről értesíteni kell a Bizottságot, beleértve annak indokolását is, hogy a tagállam miért nem alkalmaz külsőköltség-díjat vagy kedvezményt.

7cb. cikk

(1)   A tagállamok a IIIc. mellékletben meghatározott referenciaértékeknél magasabb külsőköltség-díjakat alkalmazhatnak a szén-dioxid-kibocsátásra, feltéve, hogy ez megkülönböztetéstől mentes módon történik, és legfeljebb a IIIc. mellékletben meghatározott értékek kétszeresére korlátozódik. Amennyiben a tagállamok ezt a bekezdést alkalmazzák, döntésüket indokolják, és döntésükről a IIIa. melléklettel összhangban értesítik a Bizottságot.

(2)   Az autóbuszok esetében a tagállamok eldönthetik, hogy a nehéz tehergépjárművekre meghatározott értékeket, vagy pedig azoknál alacsonyabb értékeket alkalmaznak-e.

(3)   A szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó külsőköltség-díj kombinálható a 7ga. cikkel összhangban differenciált infrastruktúradíjjal.

(4)   2027. március 25-ig a Bizottság értékeli az e cikkben említett szén-dioxid-kibocsátáson alapuló díjak differenciálásának végrehajtását és hatékonyságát, valamint a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (*) és a 2003/96/EK tanácsi irányelvvel (**) való összhangját. Ezen értékelés alapján a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be ezen irányelv módosítására. Amennyiben ezt a cikket 2027. január 1-jéig nem módosítják, a 2003/87/EK vagy a 2003/96/EK irányelvet azonban úgy módosítják, hogy az a közúti közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátás külső költségei legalább egy részének tényleges internalizálását eredményezi, a Bizottság ezen irányelv 9d. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el ezen irányelv IIIc. mellékletének a szén-dioxid-kibocsátáshoz kapcsolódó külsőköltség-díj meghatározott referenciaértékei kiigazítása céljából való módosítására vonatkozóan, figyelembe véve az Unión belül a közúti közlekedésben használt üzemanyagokra alkalmazott tényleges szén-dioxid-árat.

(*)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.)."

*

(**)  A Tanács 2003/96/EK irányelve (2003. október 27.) az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről (HL L 283., 2003.10.31., 51. o.).”;"

**

| 7. | A 7d. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „7d. cikk
  Legkésőbb hat hónappal az új és szigorúbb Euro kibocsátási előírások elfogadását követően a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be a IIIb. mellékletben szereplő, megfelelő referenciaértékek meghatározása és a használati díjak II. mellékletben meghatározott maximális összegének kiigazítása érdekében.” |
| --- | --- |

7.

A 7d. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7d. cikk

Legkésőbb hat hónappal az új és szigorúbb Euro kibocsátási előírások elfogadását követően a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be a IIIb. mellékletben szereplő, megfelelő referenciaértékek meghatározása és a használati díjak II. mellékletben meghatározott maximális összegének kiigazítása érdekében.”

| 8. | Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

  „7da. cikk

  (1)   A tagállamok az V. mellékletben foglalt követelményekkel összhangban közúthálózatuk bármely, torlódással érintett szakaszán bevezethetnek torlódási díjat. A torlódási díjat csak azokon az útszakaszokon szabad alkalmazni, amelyeken rendszeresen előfordul torlódás, és kizárólag a torlódás által jellemzően érintett időszakokban.


  (2)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett útszakaszokat és időszakokat a közutakat és a közutak mentén fekvő területeket érintő forgalmi torlódások – többek között a menetidő átlagos megnövekedésében vagy a feltorlódott járműsor átlagos hosszában mért – szintjével összefüggő objektív kritériumok alapján határozzák meg.


  (3)   Az úthálózat bármely szakaszára bevezetett torlódási díjnak megkülönböztetésmentesen minden járműkategóriára vonatkoznia kell, az V. mellékletben ismertetett standard ekvivalenciatényezőknek megfelelően. A tagállamok azonban dönthetnek úgy, hogy a közösségi közlekedés, a társadalmi-gazdasági fejlődés és a területi kohézió ösztönzése érdekében a minibuszokat és az autóbuszokat részben vagy egészben mentesítik a torlódási díj megfizetésének kötelezettsége alól. E bekezdés alkalmazásában a lakóautók a műszakilag megengedett legnagyobb össztömegüktől függetlenül nem tekinthetők autóbusznak.


  (4)   A torlódási díjat az V. mellékletben említett minimumkövetelményekkel összhangban kell megállapítani. A torlódási díjnak tükröznie kell a jármű által a többi úthasználóra, közvetve pedig a társadalomra nézve okozott költségeket, és a díj egyetlen úttípus esetében sem haladhatja meg a VI. mellékletben meghatározott referenciaértékeket. Ha egy tagállam a VI. mellékletben meghatározott referenciaértékeknél magasabb torlódási díjat kíván alkalmazni, erről az V. mellékletben említett követelményekkel összhangban értesíti a Bizottságot.
  A torlódási díjakból származó bevételeket vagy az e bevételek pénzügyi értékével megegyező összeget kifejezetten a torlódás problémájának kezelésére vagy általában véve a fenntartható közlekedés és mobilitás fejlesztésére kell fordítani.
  Abban az esetben, ha ezeket a bevételeket az általános költségvetéshez rendelik, úgy kell tekinteni, hogy valamely tagállam alkalmazza a második albekezdést, amennyiben a torlódási díjakból származó bevétellel megegyező értékben a torlódás problémájának kezelését vagy a fenntartható közlekedés és mobilitás fejlesztését célzó pénzügyi támogatási politikákat hajt végre.


  (5)   A tagállamok megfelelő mechanizmusokat vezetnek be a torlódási díjak hatásának nyomon követésére és szintjeinek felülvizsgálatára. Minden tagállam rendszeresen, legalább háromévente felülvizsgálja a díjak szintjét annak biztosítása érdekében, hogy azok ne haladják meg az adott tagállamban a torlódásidíj-fizetési kötelezettség alá eső útszakaszokon fellépő torlódás okozta költségeket.” |
| --- | --- |

8.

Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

„7da. cikk

(1)   A tagállamok az V. mellékletben foglalt követelményekkel összhangban közúthálózatuk bármely, torlódással érintett szakaszán bevezethetnek torlódási díjat. A torlódási díjat csak azokon az útszakaszokon szabad alkalmazni, amelyeken rendszeresen előfordul torlódás, és kizárólag a torlódás által jellemzően érintett időszakokban.

(2)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett útszakaszokat és időszakokat a közutakat és a közutak mentén fekvő területeket érintő forgalmi torlódások – többek között a menetidő átlagos megnövekedésében vagy a feltorlódott járműsor átlagos hosszában mért – szintjével összefüggő objektív kritériumok alapján határozzák meg.

(3)   Az úthálózat bármely szakaszára bevezetett torlódási díjnak megkülönböztetésmentesen minden járműkategóriára vonatkoznia kell, az V. mellékletben ismertetett standard ekvivalenciatényezőknek megfelelően. A tagállamok azonban dönthetnek úgy, hogy a közösségi közlekedés, a társadalmi-gazdasági fejlődés és a területi kohézió ösztönzése érdekében a minibuszokat és az autóbuszokat részben vagy egészben mentesítik a torlódási díj megfizetésének kötelezettsége alól. E bekezdés alkalmazásában a lakóautók a műszakilag megengedett legnagyobb össztömegüktől függetlenül nem tekinthetők autóbusznak.

(4)   A torlódási díjat az V. mellékletben említett minimumkövetelményekkel összhangban kell megállapítani. A torlódási díjnak tükröznie kell a jármű által a többi úthasználóra, közvetve pedig a társadalomra nézve okozott költségeket, és a díj egyetlen úttípus esetében sem haladhatja meg a VI. mellékletben meghatározott referenciaértékeket. Ha egy tagállam a VI. mellékletben meghatározott referenciaértékeknél magasabb torlódási díjat kíván alkalmazni, erről az V. mellékletben említett követelményekkel összhangban értesíti a Bizottságot.

A torlódási díjakból származó bevételeket vagy az e bevételek pénzügyi értékével megegyező összeget kifejezetten a torlódás problémájának kezelésére vagy általában véve a fenntartható közlekedés és mobilitás fejlesztésére kell fordítani.

Abban az esetben, ha ezeket a bevételeket az általános költségvetéshez rendelik, úgy kell tekinteni, hogy valamely tagállam alkalmazza a második albekezdést, amennyiben a torlódási díjakból származó bevétellel megegyező értékben a torlódás problémájának kezelését vagy a fenntartható közlekedés és mobilitás fejlesztését célzó pénzügyi támogatási politikákat hajt végre.

(5)   A tagállamok megfelelő mechanizmusokat vezetnek be a torlódási díjak hatásának nyomon követésére és szintjeinek felülvizsgálatára. Minden tagállam rendszeresen, legalább háromévente felülvizsgálja a díjak szintjét annak biztosítása érdekében, hogy azok ne haladják meg az adott tagállamban a torlódásidíj-fizetési kötelezettség alá eső útszakaszokon fellépő torlódás okozta költségeket.”

| 9. | A 7e. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A tagállamok a nehézgépjárművekre kivetendő infrastruktúradíj legmagasabb szintjét a 7b. cikkben és a III. mellékletben előírt számítási alapelveken alapuló módszertan szerint határozzák meg.


  (2)   Koncessziós úthasználati díj esetében a nehézgépjárművekre vonatkozó infrastruktúradíj legmagasabb szintje legfeljebb az a szint lehet, amely a 7b. cikkben és a III. mellékletben előírt számítási alapelveken alapuló módszertan alkalmazásából adódna. A két érték egyenlőségét a szóban forgó koncessziós szerződés jellegének megfelelő, kellően hosszú referencia-időszak figyelembevételével kell megvizsgálni.” |
| --- | --- |

9.

A 7e. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok a nehézgépjárművekre kivetendő infrastruktúradíj legmagasabb szintjét a 7b. cikkben és a III. mellékletben előírt számítási alapelveken alapuló módszertan szerint határozzák meg.

(2)   Koncessziós úthasználati díj esetében a nehézgépjárművekre vonatkozó infrastruktúradíj legmagasabb szintje legfeljebb az a szint lehet, amely a 7b. cikkben és a III. mellékletben előírt számítási alapelveken alapuló módszertan alkalmazásából adódna. A két érték egyenlőségét a szóban forgó koncessziós szerződés jellegének megfelelő, kellően hosszú referencia-időszak figyelembevételével kell megvizsgálni.”

| 10. | A 7f. és a 7 g. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „7f. cikk

  (1)   Miután tájékoztatták a Bizottságot, a tagállamok az infrastruktúradíjon felül felárat alkalmazhatnak bizonyos olyan útszakaszokra, amelyeken rendszeresen fordul elő torlódás, vagy amelyek járművek által történő használata jelentős környezeti károkat okoz, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:


  a) | a felárból származó bevételt a közlekedési szolgáltatások fejlesztésének finanszírozására vagy a transzeurópai közlekedési törzshálózat olyan közlekedési infrastruktúrájának építésére vagy karbantartására használják fel, amely közvetlenül hozzájárul a torlódás vagy a környezeti kár enyhítéséhez, és amely ugyanazon a közlekedési folyosón helyezkedik el, mint az az útszakasz, amelyre a felár alkalmazásra kerül; |
| --- | --- | --- |

10.

A 7f. és a 7 g. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7f. cikk

(1)   Miután tájékoztatták a Bizottságot, a tagállamok az infrastruktúradíjon felül felárat alkalmazhatnak bizonyos olyan útszakaszokra, amelyeken rendszeresen fordul elő torlódás, vagy amelyek járművek által történő használata jelentős környezeti károkat okoz, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:

a)

a felárból származó bevételt a közlekedési szolgáltatások fejlesztésének finanszírozására vagy a transzeurópai közlekedési törzshálózat olyan közlekedési infrastruktúrájának építésére vagy karbantartására használják fel, amely közvetlenül hozzájárul a torlódás vagy a környezeti kár enyhítéséhez, és amely ugyanazon a közlekedési folyosón helyezkedik el, mint az az útszakasz, amelyre a felár alkalmazásra kerül;

| b) | a felár összege nem haladja meg az ezen irányelv 7b. cikke (1) bekezdésének és a 7e. cikkének megfelelően kiszámított, súlyozott átlagos infrastruktúradíj 15 %-át, kivéve, ha a befolyt bevételt az 1315/2013/EU rendelet IV. fejezetének megfelelően meghatározott törzshálózati folyosók határokon átnyúló szakaszainak finanszírozására fordítják, amely esetben a felár nem haladhatja meg az említett, súlyozott átlagos infrastruktúradíj 25 %-át; vagy ha ugyanazon a folyosón két vagy több tagállam felárat alkalmaz, amely esetben ez a felár meghaladhatja az említett, súlyozott átlagos infrastruktúradíj 25 %-át, de nem haladhatja meg az 50 %-át, amennyiben azzal minden olyan tagállam egyetért, amely része az adott folyosónak és amely szomszédos azokkal a tagállamokkal, amelyek területén a folyosónak az alkalmazandó felár hatálya alá tartozó szakasza fekszik; |
| --- | --- |

b)

a felár összege nem haladja meg az ezen irányelv 7b. cikke (1) bekezdésének és a 7e. cikkének megfelelően kiszámított, súlyozott átlagos infrastruktúradíj 15 %-át, kivéve, ha a befolyt bevételt az 1315/2013/EU rendelet IV. fejezetének megfelelően meghatározott törzshálózati folyosók határokon átnyúló szakaszainak finanszírozására fordítják, amely esetben a felár nem haladhatja meg az említett, súlyozott átlagos infrastruktúradíj 25 %-át; vagy ha ugyanazon a folyosón két vagy több tagállam felárat alkalmaz, amely esetben ez a felár meghaladhatja az említett, súlyozott átlagos infrastruktúradíj 25 %-át, de nem haladhatja meg az 50 %-át, amennyiben azzal minden olyan tagállam egyetért, amely része az adott folyosónak és amely szomszédos azokkal a tagállamokkal, amelyek területén a folyosónak az alkalmazandó felár hatálya alá tartozó szakasza fekszik;

| c) | a felár alkalmazása nem vezet tisztességtelen bánásmódhoz a kereskedelmi forgalmat illetően más úthasználókkal szemben; |
| --- | --- |

c)

a felár alkalmazása nem vezet tisztességtelen bánásmódhoz a kereskedelmi forgalmat illetően más úthasználókkal szemben;

| d) | a felár bevezetését megelőzően a Bizottságnak megküldik a felár alkalmazásának pontos helyét, és az a) pontban említett közlekedési infrastruktúra vagy közlekedési szolgáltatások finanszírozásáról meghozott határozatra vonatkozó bizonyítékot; |
| --- | --- |

d)

a felár bevezetését megelőzően a Bizottságnak megküldik a felár alkalmazásának pontos helyét, és az a) pontban említett közlekedési infrastruktúra vagy közlekedési szolgáltatások finanszírozásáról meghozott határozatra vonatkozó bizonyítékot;

| e) | a felár alkalmazásának időtartamát előre meghatározzák és behatárolják, és ez az időtartam a várt keletkező bevétel tekintetében összhangban van a felár bevételeiből társfinanszírozni kívánt projektek pénzügyi tervével és költség-haszon elemzésével. |
| --- | --- |

e)

a felár alkalmazásának időtartamát előre meghatározzák és behatárolják, és ez az időtartam a várt keletkező bevétel tekintetében összhangban van a felár bevételeiből társfinanszírozni kívánt projektek pénzügyi tervével és költség-haszon elemzésével.

(2)   Határokon átnyúló új projektek vonatkozásában csak abban az esetben alkalmazható felár, ha ebbe a projektben részt vevő összes tagállam beleegyezik.

(3)   Felár a 7 g., a 7ga. vagy a 7gb. cikknek megfelelően differenciált infrastruktúradíjra is alkalmazható.

(4)   Miután megkapta a felárat bevezetni kívánó tagállamtól a szükséges információkat, a Bizottság ezen információkat hozzáférhetővé teszi a 9c. cikkben említett bizottság tagjai számára. Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bevezetni kívánt felár nem felel meg az e cikk (1) bekezdésében előírt feltételeknek, vagy egy vagy több peremterület gazdasági fejlődésére jelentős negatív hatást fog gyakorolni, végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az érintett tagállam által benyújtott díjmegállapítási tervek elutasítása vagy módosítása céljából. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 9c. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(5)   Nem alkalmazható felár olyan útszakaszokon, amelyekre torlódási díjat vetettek ki.

7 g. cikk

(1)   Az infrastruktúradíj a torlódások csökkentése, az infrastruktúra károsodásának minimalizálása és az érintett infrastruktúra kihasználtságának optimalizálása, illetve a közúti közlekedésbiztonság ösztönzése céljából differenciálható, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

| a) | a differenciálás átlátható, azt nyilvánosságra hozták és valamennyi úthasználó számára azonos feltételekkel hozzáférhető; |
| --- | --- |

a)

a differenciálás átlátható, azt nyilvánosságra hozták és valamennyi úthasználó számára azonos feltételekkel hozzáférhető;

| b) | a differenciálást napszaktól, naptípustól vagy évszaktól függően alkalmazzák; |
| --- | --- |

b)

a differenciálást napszaktól, naptípustól vagy évszaktól függően alkalmazzák;

| c) | az infrastruktúradíj egyetlen díjtétele sem haladja meg 175 %-nál nagyobb mértékben a 7b. cikkben említett súlyozott átlagos infrastruktúradíj legmagasabb szintjét; |
| --- | --- |

c)

az infrastruktúradíj egyetlen díjtétele sem haladja meg 175 %-nál nagyobb mértékben a 7b. cikkben említett súlyozott átlagos infrastruktúradíj legmagasabb szintjét;

| d) | azon csúcsidőszakok időtartama, amelyek alatt a torlódások csökkentése érdekében magasabb infrastruktúradíjakat vetnek ki, naponta nem haladja meg a hat órát; |
| --- | --- |

d)

azon csúcsidőszakok időtartama, amelyek alatt a torlódások csökkentése érdekében magasabb infrastruktúradíjakat vetnek ki, naponta nem haladja meg a hat órát;

| e) | a differenciálást átlátható és bevételsemleges módon tervezik meg és alkalmazzák valamely, torlódások által érintett útszakaszon oly módon, hogy alacsonyabb úthasználati díj vonatkozzon az útszakaszt csúcsforgalmi időn kívül használó úthasználókra, és magasabb díj az ugyanezen útszakaszt csúcsforgalmi időszakban használó úthasználókra; |
| --- | --- |

e)

a differenciálást átlátható és bevételsemleges módon tervezik meg és alkalmazzák valamely, torlódások által érintett útszakaszon oly módon, hogy alacsonyabb úthasználati díj vonatkozzon az útszakaszt csúcsforgalmi időn kívül használó úthasználókra, és magasabb díj az ugyanezen útszakaszt csúcsforgalmi időszakban használó úthasználókra;

| f) | az érintett útszakaszon nem alkalmaznak torlódási díjat.
  Az a tagállam, amely ilyen differenciálás bevezetését vagy a meglévő differenciálás módosítását tervezi, erről tájékoztatja a Bizottságot, és számára megküldi a feltételek teljesítésének ellenőrzéséhez szükséges információkat. |
| --- | --- |

f)

az érintett útszakaszon nem alkalmaznak torlódási díjat.

Az a tagállam, amely ilyen differenciálás bevezetését vagy a meglévő differenciálás módosítását tervezi, erről tájékoztatja a Bizottságot, és számára megküldi a feltételek teljesítésének ellenőrzéséhez szükséges információkat.

(2)   Mindaddig, amíg alkalmazni nem kezdik az infrastruktúradíjak és használati díjak 7ga. cikkben említett differenciálását, a nehézgépjárművek tekintetében a tagállamok a jármű Euro kibocsátási osztálya szerint differenciálják az infrastruktúradíjat oly módon, hogy egyetlen infrastruktúradíj se haladja meg 100 %-nál nagyobb mértékben a legszigorúbb Euro kibocsátási előírásokat teljesítő, ugyanolyan járművekre vonatkozó díjat. Amint sor kerül az infrastruktúradíjaknak és a használati díjaknak a 7ga. cikk szerinti differenciálására, a tagállamok megszüntethetik az Euro kibocsátási osztályok szerinti differenciálást.

Az első albekezdéstől eltérve, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák az infrastruktúradíj differenciálására vonatkozó követelményt, amennyiben érvényesül a következők bármelyike:

| a) | az súlyosan veszélyeztetné a területükön alkalmazott úthasználatidíj-rendszerek koherenciáját; |
| --- | --- |

a)

az súlyosan veszélyeztetné a területükön alkalmazott úthasználatidíj-rendszerek koherenciáját;

| b) | technikailag nem lenne kivitelezhető az ilyen differenciálás bevezetése az érintett úthasználatidíj-rendszerben; |
| --- | --- |

b)

technikailag nem lenne kivitelezhető az ilyen differenciálás bevezetése az érintett úthasználatidíj-rendszerben;

| c) | az a leginkább szennyező járművek más útra tereléséhez vezetne, ami káros hatást gyakorolna a közúti közlekedésbiztonságra és a közegészségre; |
| --- | --- |

c)

az a leginkább szennyező járművek más útra tereléséhez vezetne, ami káros hatást gyakorolna a közúti közlekedésbiztonságra és a közegészségre;

| d) | az úthasználati díj a levegőszennyezésért felszámolt külsőköltség-díjat tartalmaz. |
| --- | --- |

d)

az úthasználati díj a levegőszennyezésért felszámolt külsőköltség-díjat tartalmaz.

A Bizottságot értesíteni kell minden ilyen eltérésről vagy mentességről.

(3)   Az e cikkben említett differenciálás nem alakítható ki úgy, hogy az a többletbevételhez jutást célozza.”

| 11. | Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

  „7ga. cikk

  (1)   A tagállamok e cikkel összhangban differenciálják a nehézgépjárművekre kivetendő infrastruktúradíjakat és használati díjakat.
  A differenciálást legkésőbb az (EU) 2019/1242 rendelet 11. cikke (1) bekezdésével összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktusokban az adott járműalcsoportokra vonatkozóan megadott szén-dioxid-referenciakibocsátás közzétételétől számított két éven belül alkalmazni kell az említett rendelet 2. cikke (1) bekezdése a)–d) pontjának hatálya alá tartozó nehézgépjárművek alcsoportjaira.
  Az e cikk (2) bekezdésében említett 1., 4. és 5. szén-dioxid-kibocsátási osztály tekintetében az említett differenciálást legkésőbb az e cikk (7) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusokban az adott csoport tekintetében meghatározott szén-dioxid-referenciakibocsátás közzétételétől számított két éven belül alkalmazni kell az (EU) 2019/1242 rendelet 2. cikke (1) bekezdése a)–d) pontjának hatálya alá nem tartozó nehézgépjárművek csoportjaira. Amennyiben az (EU) 2019/1242 rendelet I. mellékletének 5.1. pontját egy uniós jogalkotási aktus oly módon módosítja, hogy az kiterjedjen a nehézgépjárművek egy adott csoportja tekintetében meghatározott szén-dioxid-referenciakibocsátásra, ezt a szén-dioxid-referenciakibocsátást a továbbiakban nem e cikk (7) bekezdése alapján, hanem az említett rendelet I. mellékletének 5.1. pontja alapján kell meghatározni.
  Amennyiben egy, az említett rendelet I. mellékletének 5.1. pontját módosító uniós jogalkotási aktus szén-dioxid-csökkentési pályagörbéket határoz meg az (EU) 2019/1242 rendelet 2. cikke (1) bekezdése a)–d) pontjának hatálya alá nem tartozó nehézgépjárművek csoportjaira vonatkozóan, az e cikk (2) bekezdésében meghatározott 2. és 3. szén-dioxid-kibocsátási osztályra vonatkozó differenciálást az új szén-dioxid-csökkentési pályagörbék hatálybalépésének dátumától kell alkalmazni.
  A (3) bekezdésben előírt díjcsökkentés sérelme nélkül a tagállamok 2022. március 24-től 2025. december 31-ig a kibocsátásmentes járművek tekintetében járműcsoporttól függetlenül csökkentett mértékű infrastruktúradíjakat vagy használati díjakat állapíthatnak meg, illetve mentességet biztosíthatnak az infrastruktúradíj vagy használati díj megfizetésének kötelezettsége alól. 2026. január 1-jétől e csökkentés mértéke legfeljebb 75 % lehet a (2) bekezdésben meghatározott 1. szén-dioxid-kibocsátási osztály tekintetében alkalmazandó díjhoz képest.


  (2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok a nehézgépjárművek minden egyes típusára a következő szén-dioxid-kibocsátási osztályokat állapítják meg:


  a) | 1. szén-dioxid-kibocsátási osztály – a b)–e) pontban említett egyik szén-dioxid-kibocsátási osztályba sem tartozó járművek; |
| --- | --- | --- |

11.

Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

„7ga. cikk

(1)   A tagállamok e cikkel összhangban differenciálják a nehézgépjárművekre kivetendő infrastruktúradíjakat és használati díjakat.

A differenciálást legkésőbb az (EU) 2019/1242 rendelet 11. cikke (1) bekezdésével összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktusokban az adott járműalcsoportokra vonatkozóan megadott szén-dioxid-referenciakibocsátás közzétételétől számított két éven belül alkalmazni kell az említett rendelet 2. cikke (1) bekezdése a)–d) pontjának hatálya alá tartozó nehézgépjárművek alcsoportjaira.

Az e cikk (2) bekezdésében említett 1., 4. és 5. szén-dioxid-kibocsátási osztály tekintetében az említett differenciálást legkésőbb az e cikk (7) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusokban az adott csoport tekintetében meghatározott szén-dioxid-referenciakibocsátás közzétételétől számított két éven belül alkalmazni kell az (EU) 2019/1242 rendelet 2. cikke (1) bekezdése a)–d) pontjának hatálya alá nem tartozó nehézgépjárművek csoportjaira. Amennyiben az (EU) 2019/1242 rendelet I. mellékletének 5.1. pontját egy uniós jogalkotási aktus oly módon módosítja, hogy az kiterjedjen a nehézgépjárművek egy adott csoportja tekintetében meghatározott szén-dioxid-referenciakibocsátásra, ezt a szén-dioxid-referenciakibocsátást a továbbiakban nem e cikk (7) bekezdése alapján, hanem az említett rendelet I. mellékletének 5.1. pontja alapján kell meghatározni.

Amennyiben egy, az említett rendelet I. mellékletének 5.1. pontját módosító uniós jogalkotási aktus szén-dioxid-csökkentési pályagörbéket határoz meg az (EU) 2019/1242 rendelet 2. cikke (1) bekezdése a)–d) pontjának hatálya alá nem tartozó nehézgépjárművek csoportjaira vonatkozóan, az e cikk (2) bekezdésében meghatározott 2. és 3. szén-dioxid-kibocsátási osztályra vonatkozó differenciálást az új szén-dioxid-csökkentési pályagörbék hatálybalépésének dátumától kell alkalmazni.

A (3) bekezdésben előírt díjcsökkentés sérelme nélkül a tagállamok 2022. március 24-től 2025. december 31-ig a kibocsátásmentes járművek tekintetében járműcsoporttól függetlenül csökkentett mértékű infrastruktúradíjakat vagy használati díjakat állapíthatnak meg, illetve mentességet biztosíthatnak az infrastruktúradíj vagy használati díj megfizetésének kötelezettsége alól. 2026. január 1-jétől e csökkentés mértéke legfeljebb 75 % lehet a (2) bekezdésben meghatározott 1. szén-dioxid-kibocsátási osztály tekintetében alkalmazandó díjhoz képest.

(2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok a nehézgépjárművek minden egyes típusára a következő szén-dioxid-kibocsátási osztályokat állapítják meg:

a)

1. szén-dioxid-kibocsátási osztály – a b)–e) pontban említett egyik szén-dioxid-kibocsátási osztályba sem tartozó járművek;

| b) | 2. szén-dioxid-kibocsátási osztály – az adott sg járműalcsoporthoz tartozó, az Y év beszámolási időszakában első alkalommal nyilvántartásba vett azon járművek, amelyek szén-dioxid-kibocsátása több mint 5 %-kal kevesebb az Y év beszámolási időszaka és az adott sg járműalcsoport tekintetében meghatározott szén-dioxid-csökkentési pályagörbéhez képest, de nem tartoznak a c), d) és e) pontban említett egyik szén-dioxid-kibocsátási osztályba sem; |
| --- | --- |

b)

2. szén-dioxid-kibocsátási osztály – az adott sg járműalcsoporthoz tartozó, az Y év beszámolási időszakában első alkalommal nyilvántartásba vett azon járművek, amelyek szén-dioxid-kibocsátása több mint 5 %-kal kevesebb az Y év beszámolási időszaka és az adott sg járműalcsoport tekintetében meghatározott szén-dioxid-csökkentési pályagörbéhez képest, de nem tartoznak a c), d) és e) pontban említett egyik szén-dioxid-kibocsátási osztályba sem;

| c) | 3. szén-dioxid-kibocsátási osztály – az adott sg járműalcsoporthoz tartozó, az Y év beszámolási időszakában első alkalommal nyilvántartásba vett azon járművek, amelyek szén-dioxid-kibocsátása több mint 8 %-kal kevesebb az Y év beszámolási időszaka és az adott sg járműalcsoport tekintetében meghatározott szén-dioxid-csökkentési pályagörbéhez képest, de nem tartoznak a d) és e) pontban említett egyik szén-dioxid-kibocsátási osztályba sem; |
| --- | --- |

c)

3. szén-dioxid-kibocsátási osztály – az adott sg járműalcsoporthoz tartozó, az Y év beszámolási időszakában első alkalommal nyilvántartásba vett azon járművek, amelyek szén-dioxid-kibocsátása több mint 8 %-kal kevesebb az Y év beszámolási időszaka és az adott sg járműalcsoport tekintetében meghatározott szén-dioxid-csökkentési pályagörbéhez képest, de nem tartoznak a d) és e) pontban említett egyik szén-dioxid-kibocsátási osztályba sem;

| d) | 4. szén-dioxid-kibocsátási osztály – alacsony kibocsátású nehézgépjárművek; |
| --- | --- |

d)

4. szén-dioxid-kibocsátási osztály – alacsony kibocsátású nehézgépjárművek;

| e) | 5. szén-dioxid-kibocsátási osztály – kibocsátásmentes járművek. |
| --- | --- |

e)

5. szén-dioxid-kibocsátási osztály – kibocsátásmentes járművek.

A tagállamok biztosítják, hogy a 2. vagy a 3. szén-dioxid-kibocsátási osztályba tartozó járművek besorolását az első nyilvántartásba vételt követően hatévente felülvizsgálják, és – adott esetben – a járművet az akkor alkalmazandó küszöbértékek alapján a megfelelő kibocsátási osztályba átsorolják. A használati díj tekintetében az átsorolás legkésőbb az érvényességének az említett átsorolás napjára eső vagy az azt követő napra eső első napján lép hatályba.

(3)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül a 2., 3., 4. és 5. szén-dioxid-kibocsátási osztályba tartozó járművekre csökkentett díjakat kell alkalmazni a következők szerint:

| a) | 2. szén-dioxid-kibocsátási osztály – 5–15 %-os csökkentés az 1. szén-dioxid-kibocsátási osztály tekintetében alkalmazandó díjhoz képest; |
| --- | --- |

a)

2. szén-dioxid-kibocsátási osztály – 5–15 %-os csökkentés az 1. szén-dioxid-kibocsátási osztály tekintetében alkalmazandó díjhoz képest;

| b) | 3. szén-dioxid-kibocsátási osztály – 15–30 %-os csökkentés az 1. szén-dioxid-kibocsátási osztály tekintetében alkalmazandó díjhoz képest; |
| --- | --- |

b)

3. szén-dioxid-kibocsátási osztály – 15–30 %-os csökkentés az 1. szén-dioxid-kibocsátási osztály tekintetében alkalmazandó díjhoz képest;

| c) | 4. szén-dioxid-kibocsátási osztály – 30–50 %-os csökkentés az 1. szén-dioxid-kibocsátási osztály tekintetében alkalmazandó díjhoz képest; |
| --- | --- |

c)

4. szén-dioxid-kibocsátási osztály – 30–50 %-os csökkentés az 1. szén-dioxid-kibocsátási osztály tekintetében alkalmazandó díjhoz képest;

| d) | 5. szén-dioxid-kibocsátási osztály – 50–75 %-os csökkentés az 1. szén-dioxid-kibocsátási osztály tekintetében alkalmazandó díjhoz képest. |
| --- | --- |

d)

5. szén-dioxid-kibocsátási osztály – 50–75 %-os csökkentés az 1. szén-dioxid-kibocsátási osztály tekintetében alkalmazandó díjhoz képest.

Amennyiben az infrastruktúradíj vagy a használati díj szintén az Euro kibocsátási osztályok szerint differenciált, az első albekezdésben említett csökkentéseket a legszigorúbb Euro kibocsátási előírásokra alkalmazandó díjakhoz képest kell alkalmazni.

(4)   Az e cikkben említett differenciálás nem alakítható ki úgy, hogy az a többletbevételhez jutást célozza.

(5)   Az (1) bekezdéstől eltérve, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák az infrastruktúradíj (2) bekezdéssel összhangban történő differenciálásának követelményét, amennyiben a szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó külsőköltség-díjat a szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó külsőköltség-díj IIIc. mellékletben szereplő referenciaértékei szerint vetik ki és differenciálják.

(6)   Olyan útszakaszokon, ahol a járművet ellenőrizhető módon szén-dioxid-kibocsátás nélkül üzemeltetik, a tagállamok az adott járműre az 5. szén-dioxid-kibocsátási osztály szerinti csökkentett díjakat alkalmazhatják. Azon tagállamok, amelyek élnek ezzel a lehetőséggel, más útszakaszokon az 1. szén-dioxid-kibocsátási osztályra alkalmazandó díjakat alkalmazzák az adott járműre.

(7)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az (EU) 2019/1242 rendelet 2. cikke (1) bekezdése a)–d) pontjának hatálya alá tartozóktól eltérő járműcsoportokra vonatkozó szén-dioxid-referenciakibocsátás meghatározása céljából.

E végrehajtási jogi aktusoknak az (EU) 2018/956 rendelet 10. cikkében említett jelentésben az egyes járműcsoportokra vonatkozóan közzétett adatokat kell tartalmazniuk. A Bizottság ezeket a végrehajtási jogi aktusokat legkésőbb az (EU) 2018/956 rendelet 10. cikkében említett vonatkozó jelentés közzétételét követő hat hónap elteltével fogadja el.

(8)   2027. március 25-ig a Bizottság értékeli az e cikkben említett szén-dioxid-kibocsátáson alapuló díjak differenciálásának végrehajtását és hatékonyságát, továbbá azt, hogy az továbbra is szükséges-e és összhangban van-e a 2003/87/EK és a 2003/96/EK irányelvvel. Adott esetben a Bizottság ezen értékelés alapján jogalkotási javaslatot nyújt be ezen irányelv azon releváns rendelkezéseinek módosítására, amelyek a díjaknak a szén-dioxid-kibocsátás alapján történő differenciálására vonatkoznak.

(9)   A Bizottság 2022. március 24. napját követően ötévente felülvizsgálja a használati díjak II. mellékletben szereplő maximális értékét és a (3) bekezdésben említett infrastruktúradíj-csökkentések szintjeit, valamint – adott esetben – e felülvizsgálati eljárás eredményei alapján jogalkotási javaslatot nyújt be e rendelkezések módosítására.

(10)   A Bizottság 2022. március 24. napját követően harminc havonta jelentést készít, amelyben értékeli az ezen irányelv 7 ga. cikke (2) bekezdésének b), illetve c) pontjában említett 2. és 3. szén-dioxid-kibocsátási osztályra vonatkozó küszöbértékek megfelelőségét az (EU) 2019/1242 rendelet 11. cikke (1) bekezdésének megfelelően közzétett referenciakibocsátáshoz vagy az (EU) 2018/956 rendeletnek megfelelően bejelentett szén-dioxid-kibocsátáshoz képest, és adott esetben ezen értékelés eredményei alapján jogalkotási javaslatot nyújt be e küszöbértékek módosítására.

(11)   A díjak e cikkben említett, szén-dioxid-kibocsátásokon alapuló differenciálásának alkalmazása nem kötelező, amennyiben a közúti közlekedésben használt üzemanyagokra más uniós szén-dioxid-árazási intézkedés vonatkozik.”

7gb. cikk

(1)   A könnyűgépjárműveket illetően a tagállamok az úthasználati díjakat és használati díjakat a járműveknek a megfelelőségi nyilatkozatuk 49. rovatában feltüntetett vegyes vagy súlyozott vegyes fajlagos szén-dioxid-kibocsátása, valamint az Euro kibocsátáscsökkentési teljesítmény által meghatározott környezeti teljesítménye szerint differenciálhatják.

Az e cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül az alacsonyabb úthasználati díjakat és használati díjakat azokra a személygépkocsikra, minibuszokra és könnyű haszongépjárművekre kell alkalmazni, amelyek teljesítik mindkét következő feltételt:

| a) | az (EU) 2017/1151 bizottsági rendeletnek (*) megfelelően meghatározott fajlagos szén-dioxid-kibocsátásuk nulla, vagy pedig az alábbi szintek alatt van:


  i. | a 2021–2024-es időszakban az (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendelet (**) I. melléklete A. részének 6. pontjával és B. részének 6. pontjával összhangban meghatározott, a teljes uniós járműállományra vonatkozó célértékek; |
| --- | --- | --- |

a)

az (EU) 2017/1151 bizottsági rendeletnek (*) megfelelően meghatározott fajlagos szén-dioxid-kibocsátásuk nulla, vagy pedig az alábbi szintek alatt van:

i.

a 2021–2024-es időszakban az (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendelet (**) I. melléklete A. részének 6. pontjával és B. részének 6. pontjával összhangban meghatározott, a teljes uniós járműállományra vonatkozó célértékek;

| ii. | a 2025–2029-es időszakban az (EU) 2019/631 rendelet I. melléklete A. részének 6.1.1. pontjával és B. részének 6.1.1. pontjával összhangban meghatározott, a teljes uniós járműállományra vonatkozó célértékek; |
| --- | --- |

ii.

a 2025–2029-es időszakban az (EU) 2019/631 rendelet I. melléklete A. részének 6.1.1. pontjával és B. részének 6.1.1. pontjával összhangban meghatározott, a teljes uniós járműállományra vonatkozó célértékek;

| iii. | a 2030-tól kezdődő időszakban az (EU) 2019/631 rendelet I. melléklete A. részének 6.1.2. pontjával és B. részének 6.1.2. pontjával összhangban meghatározott, a teljes uniós járműállományra vonatkozó célértékek; |
| --- | --- |

iii.

a 2030-tól kezdődő időszakban az (EU) 2019/631 rendelet I. melléklete A. részének 6.1.2. pontjával és B. részének 6.1.2. pontjával összhangban meghatározott, a teljes uniós járműállományra vonatkozó célértékek;

| b) | az (EU) 2017/1151 rendeletnek megfelelően meghatározott szennyező anyag-kibocsátásuk megfelel az ezen irányelv VII. mellékletében foglalt táblázatban meghatározott értékeknek. A tagállamok az ezen irányelv VII. mellékletében említett, a kibocsátásmentes járművekre vonatkozó csökkentést az említett mellékletben foglalt egyéb kibocsátási teljesítménykategóriákra vonatkozó csökkentés érvényesítése nélkül is alkalmazhatják. |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2017/1151 rendeletnek megfelelően meghatározott szennyező anyag-kibocsátásuk megfelel az ezen irányelv VII. mellékletében foglalt táblázatban meghatározott értékeknek. A tagállamok az ezen irányelv VII. mellékletében említett, a kibocsátásmentes járművekre vonatkozó csökkentést az említett mellékletben foglalt egyéb kibocsátási teljesítménykategóriákra vonatkozó csökkentés érvényesítése nélkül is alkalmazhatják.

(2)   2026. január 1-jétől, amennyiben technikailag megvalósítható, a tagállamok a jármű környezeti teljesítménye szerint differenciálják a kisteherautókra és a minibuszokra vonatkozó úthasználati díjakat és a rájuk vonatkozó használati díjak éves mértékét, a VII. mellékletben meghatározott szabályoknak megfelelően. E célból az (1) bekezdés második albekezdésében szereplő rendelkezések indikatív jellegűek.

Amennyiben a tagállamok az (1) bekezdésben meghatározottaktól eltérő kibocsátáscsökkentési kritériumok vagy csökkentési szintek alkalmazását választják, vagy úgy döntenek, hogy más vagy további kritériumokat is alkalmaznak, e döntésükről és azok indokolásáról legalább hat hónappal bármely differenciálás bevezetését megelőzően értesítik a Bizottságot.

Mindazonáltal a tagállamok dönthetnek úgy, hogy csak a kibocsátásmentes járművekre alkalmaznak csökkentéseket, anélkül, hogy más járművekre bármilyen differenciálást alkalmaznának, és így nem értesítik a Bizottságot.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott feltételek függvényében a tagállamok figyelembe vehetik a jármű azon környezeti teljesítményének javulását, amely a jármű alternatív üzemanyagok használatára való átalakításával kapcsolatos.

(4)   A tagállamok kivételes intézkedéseket fogadhatnak el a muzeális jellegű járművek számára történő díjfelszámítás céljából.

(5)   Az e cikkben említett differenciálás nem alakítható ki úgy, hogy az a többletbevételhez jutást célozza.

(*)  A Bizottság (EU) 2017/1151 rendelete (2017. június 1.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről. (HL L 175., 2017.7.7., 1. o.)."

*

(**)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/631 rendelete (2019. április 17.) az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírások meghatározásáról, valamint a 443/2009/EK és az 510/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 111., 2019.4.25., 13. o.).”
  "

**

| 12. | A 7h. cikk a következőképpen módosul:


  a) | az (1) bekezdés a következőképpen módosul:


  i. | a bevezető szöveg helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A tagállam az új vagy jelentősen módosított infrastruktúradíjat magában foglaló úthasználatidíj-rendszer bevezetését megelőzően legalább hat hónappal megküldi a Bizottságnak:”; |
| --- | --- | --- | --- |

12.

A 7h. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a bevezető szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállam az új vagy jelentősen módosított infrastruktúradíjat magában foglaló úthasználatidíj-rendszer bevezetését megelőzően legalább hat hónappal megküldi a Bizottságnak:”;

| ii. | az a) pont a következő franciabekezdéssel egészül ki:


  „– | adott esetben egyértelmű információkat az elektronikus útdíjszedési rendszer főbb jellemzőiről, köztük az interoperabilitásról;”; |
| --- | --- | --- |

ii.

az a) pont a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„–

adott esetben egyértelmű információkat az elektronikus útdíjszedési rendszer főbb jellemzőiről, köztük az interoperabilitásról;”;

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(1a)   Amikor valamely tagállam az (1) bekezdésnek megfelelően információkat küld a Bizottságnak, az infrastruktúradíjat magában foglaló úthasználatidíj-rendszer egynél több módosításáról is küldhet információt. Amennyiben a Bizottságot már tájékoztatták egy módosításról, úgy kell tekinteni, hogy a tagállam már teljesítette az (1) bekezdés szerinti tájékoztatási követelményeket és az említett módosítás végrehajtható a Bizottság további tájékoztatása nélkül.”; |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   Amikor valamely tagállam az (1) bekezdésnek megfelelően információkat küld a Bizottságnak, az infrastruktúradíjat magában foglaló úthasználatidíj-rendszer egynél több módosításáról is küldhet információt. Amennyiben a Bizottságot már tájékoztatták egy módosításról, úgy kell tekinteni, hogy a tagállam már teljesítette az (1) bekezdés szerinti tájékoztatási követelményeket és az említett módosítás végrehajtható a Bizottság további tájékoztatása nélkül.”;

| c) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Új vagy jelentősen módosított külsőköltség-díjat vagy torlódási díjat magában foglaló úthasználatidíj-rendszer bevezetése előtt a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az érintett hálózatról, az előirányzott, az egyes járműkategóriák és kibocsátási osztályok szerinti díjtételekről, valamint adott esetben értesítik a Bizottságot a IIIa. melléklet 2. pontjának vagy az V. melléklet 2. pontjának megfelelően.”; |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Új vagy jelentősen módosított külsőköltség-díjat vagy torlódási díjat magában foglaló úthasználatidíj-rendszer bevezetése előtt a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az érintett hálózatról, az előirányzott, az egyes járműkategóriák és kibocsátási osztályok szerinti díjtételekről, valamint adott esetben értesítik a Bizottságot a IIIa. melléklet 2. pontjának vagy az V. melléklet 2. pontjának megfelelően.”;

| d) | a (4) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

d)

a (4) bekezdést el kell hagyni.

| 13. | A 7i. cikk a következőképpen módosul:


  a) | a (2) bekezdés b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép:


  „b) | ezeknek a kedvezményeknek vagy díjcsökkentéseknek tükrözniük kell azt a tényleges megtakarítást az adminisztrációs költségek terén, amelyet az alkalmi úthasználókhoz képest a gyakori úthasználók kezelése jelent; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

A 7i. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

ezeknek a kedvezményeknek vagy díjcsökkentéseknek tükrözniük kell azt a tényleges megtakarítást az adminisztrációs költségek terén, amelyet az alkalmi úthasználókhoz képest a gyakori úthasználók kezelése jelent;

| c) | a díjcsökkentések mértéke nem haladhatja meg a kedvezményre vagy díjcsökkentésre nem jogosult, azonos típusú járművek által fizetendő infrastruktúradíj összegének 13 %-át.”; |
| --- | --- |

c)

a díjcsökkentések mértéke nem haladhatja meg a kedvezményre vagy díjcsökkentésre nem jogosult, azonos típusú járművek által fizetendő infrastruktúradíj összegének 13 %-át.”;

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(2a)   A tagállamok az infrastruktúradíj tekintetében a gyakori úthasználók esetében kedvezményeket vagy díjcsökkentéseket alkalmazhatnak a személygépkocsikra, különösen a szórványosan lakott települések térségeiben és a városok külvárosaiban. A gyakori úthasználóknak nyújtott kedvezmény miatti bevételcsökkenés nem kompenzálható alkalmi úthasználókra kivetett díjakkal.”; |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)   A tagállamok az infrastruktúradíj tekintetében a gyakori úthasználók esetében kedvezményeket vagy díjcsökkentéseket alkalmazhatnak a személygépkocsikra, különösen a szórványosan lakott települések térségeiben és a városok külvárosaiban. A gyakori úthasználóknak nyújtott kedvezmény miatti bevételcsökkenés nem kompenzálható alkalmi úthasználókra kivetett díjakkal.”;

| c) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az ezen irányelv 7 g. cikke (1) bekezdésének b) pontjában és 7 g. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételekre figyelemmel az úthasználati díj mértéke a transzeurópai közlekedési törzshálózat azon nagyprojektjei esetében, amelyek térképei az 1315/2013/EU rendelet I. mellékletében kerülnek meghatározásra, más módon is differenciálható az ilyen projektek gazdasági életképességének biztosítása érdekében, amennyiben e projektek más közlekedési módokkal közvetlen versenyhelyzetben vannak. Az így adódó díjstruktúrának lineárisnak és arányosnak kell lennie. E díjstruktúra részleteit nyilvánosságra kell hozni és annak valamennyi úthasználó számára – azonos feltételekkel – hozzáférhetőnek kell lennie. Nem eredményezheti többletköltségeknek más úthasználókra magasabb útdíj formájában történő áthárítását.” |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az ezen irányelv 7 g. cikke (1) bekezdésének b) pontjában és 7 g. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételekre figyelemmel az úthasználati díj mértéke a transzeurópai közlekedési törzshálózat azon nagyprojektjei esetében, amelyek térképei az 1315/2013/EU rendelet I. mellékletében kerülnek meghatározásra, más módon is differenciálható az ilyen projektek gazdasági életképességének biztosítása érdekében, amennyiben e projektek más közlekedési módokkal közvetlen versenyhelyzetben vannak. Az így adódó díjstruktúrának lineárisnak és arányosnak kell lennie. E díjstruktúra részleteit nyilvánosságra kell hozni és annak valamennyi úthasználó számára – azonos feltételekkel – hozzáférhetőnek kell lennie. Nem eredményezheti többletköltségeknek más úthasználókra magasabb útdíj formájában történő áthárítását.”

| 14. | A 7j. cikk a következőképpen módosul:


  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az úthasználati díjakat és a használati díjakat oly módon kell alkalmazni és beszedni, valamint megfizetésüket oly módon kell ellenőrizni, hogy az a forgalom szabad áramlását a lehető legkisebb mértékben akadályozza, elkerülve bármilyen kötelező ellenőrzést vagy vizsgálatot az Unió belső határain. Ennek érdekében a tagállamok együttműködnek olyan módszerek kidolgozásában, amelyek lehetővé teszik, hogy az úthasználók az úthasználati díjakat és használati díjakat legalább elektronikusan, a határon vagy a nagyobb értékesítési pontokon, az általánosan elfogadott fizetési eszközökkel – mind az alkalmazó tagállam területén belül, mind azon kívül – a nap 24 órájában megfizethessék. A tagállamok nem kötelesek fizikai értékesítési pontokat létesíteni.”; |
| --- | --- | --- |

14.

A 7j. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az úthasználati díjakat és a használati díjakat oly módon kell alkalmazni és beszedni, valamint megfizetésüket oly módon kell ellenőrizni, hogy az a forgalom szabad áramlását a lehető legkisebb mértékben akadályozza, elkerülve bármilyen kötelező ellenőrzést vagy vizsgálatot az Unió belső határain. Ennek érdekében a tagállamok együttműködnek olyan módszerek kidolgozásában, amelyek lehetővé teszik, hogy az úthasználók az úthasználati díjakat és használati díjakat legalább elektronikusan, a határon vagy a nagyobb értékesítési pontokon, az általánosan elfogadott fizetési eszközökkel – mind az alkalmazó tagállam területén belül, mind azon kívül – a nap 24 órájában megfizethessék. A tagállamok nem kötelesek fizikai értékesítési pontokat létesíteni.”;

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(2a)   Ha a járművezető vagy adott esetben a fuvarozó vagy az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatást (EETS) nyújtó szolgáltató a 7 g. cikk (2) bekezdésének, a 7ga. cikknek vagy a 7gb. cikknek az alkalmazásában nem tudja igazolni a jármű kibocsátási osztályát, a tagállamok a legmagasabb kivethető úthasználati vagy használati díjat alkalmazhatják.
  A tagállamok megteszik az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy az úthasználó az infrastruktúra használatát megelőzően legalább elektronikus úton be tudja jelenteni a jármű kibocsátási osztályát. A tagállamok elektronikus és nem elektronikus lehetőséget is kínálhatnak annak lehetővé tételére, hogy az úthasználó benyújthassa a kedvezményes úthasználati díj megfizetéséhez szükséges, vagy adott esetben az ellenőrzések során kért igazolásokat. A tagállamok előírhatják, hogy az igazolások elektronikus úton történő benyújtására az infrastruktúra használatát megelőzően kerüljön sor.
  A tagállamok megtehetik az ahhoz szükséges intézkedéseket, amelyekkel biztosítható, hogy az infrastruktúra használatát követően benyújtott igazolásokat az infrastruktúra használatát követő 30 napig – vagy a tagállamok által meghatározott hosszabb időtartamig – elfogadják, valamint amelyekkel biztosítható az alkalmazott úthasználati díjak vagy használati díjak és az érintett jármű kibocsátási osztályának megfelelő úthasználati díj vagy használati díj közötti, az alkalmazandó határidőn belül benyújtott igazolások alapján fennálló különbségek visszatérítése.”; |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)   Ha a járművezető vagy adott esetben a fuvarozó vagy az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatást (EETS) nyújtó szolgáltató a 7 g. cikk (2) bekezdésének, a 7ga. cikknek vagy a 7gb. cikknek az alkalmazásában nem tudja igazolni a jármű kibocsátási osztályát, a tagállamok a legmagasabb kivethető úthasználati vagy használati díjat alkalmazhatják.

A tagállamok megteszik az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy az úthasználó az infrastruktúra használatát megelőzően legalább elektronikus úton be tudja jelenteni a jármű kibocsátási osztályát. A tagállamok elektronikus és nem elektronikus lehetőséget is kínálhatnak annak lehetővé tételére, hogy az úthasználó benyújthassa a kedvezményes úthasználati díj megfizetéséhez szükséges, vagy adott esetben az ellenőrzések során kért igazolásokat. A tagállamok előírhatják, hogy az igazolások elektronikus úton történő benyújtására az infrastruktúra használatát megelőzően kerüljön sor.

A tagállamok megtehetik az ahhoz szükséges intézkedéseket, amelyekkel biztosítható, hogy az infrastruktúra használatát követően benyújtott igazolásokat az infrastruktúra használatát követő 30 napig – vagy a tagállamok által meghatározott hosszabb időtartamig – elfogadják, valamint amelyekkel biztosítható az alkalmazott úthasználati díjak vagy használati díjak és az érintett jármű kibocsátási osztályának megfelelő úthasználati díj vagy használati díj közötti, az alkalmazandó határidőn belül benyújtott igazolások alapján fennálló különbségek visszatérítése.”;

| c) | a (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Ha a tagállamok úthasználati díjat vetnek ki egy járműre, az úthasználati díj, az infrastruktúradíj, a külsőköltség-díjak és – ahol alkalmazzák – a torlódási díj teljes összegét fel kell tüntetni az úthasználó részére – lehetőség szerint elektronikus úton – kiállított elismervényen. Az úthasználó dönthet úgy, hogy nem kér elismervényt.


  (4)   Amennyiben gazdaságilag megvalósítható, az infrastruktúradíjakat, a külsőköltség-díjakat és a torlódási díjakat a tagállamok az (EU) 2019/520 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*) 3. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelő elektronikus útdíjszedési rendszer használatával vetik ki és szedik be. A Bizottság ösztönzi a tagállamok közötti olyan együttműködést, amely az elektronikus útdíjhasználati rendszerek európai szintű átjárhatóságának biztosításához szükségesnek bizonyul.


  (*)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/520 irányelve (2019. március 19.) az Unión belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról és az útdíjfizetés elmulasztásával kapcsolatos információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről (HL L 91., 2019.3.29., 45. o.).”;" |
| --- | --- |

c)

a (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Ha a tagállamok úthasználati díjat vetnek ki egy járműre, az úthasználati díj, az infrastruktúradíj, a külsőköltség-díjak és – ahol alkalmazzák – a torlódási díj teljes összegét fel kell tüntetni az úthasználó részére – lehetőség szerint elektronikus úton – kiállított elismervényen. Az úthasználó dönthet úgy, hogy nem kér elismervényt.

(4)   Amennyiben gazdaságilag megvalósítható, az infrastruktúradíjakat, a külsőköltség-díjakat és a torlódási díjakat a tagállamok az (EU) 2019/520 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*) 3. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelő elektronikus útdíjszedési rendszer használatával vetik ki és szedik be. A Bizottság ösztönzi a tagállamok közötti olyan együttműködést, amely az elektronikus útdíjhasználati rendszerek európai szintű átjárhatóságának biztosításához szükségesnek bizonyul.

(*)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/520 irányelve (2019. március 19.) az Unión belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról és az útdíjfizetés elmulasztásával kapcsolatos információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről (HL L 91., 2019.3.29., 45. o.).”;"

*

| 15. | A 7k. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „7k. cikk
  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének sérelme nélkül, ez az irányelv nem érinti az úthasználatidíj-rendszert bevezető tagállamok azon lehetőségét, hogy megfelelő ellentételezésről rendelkezzenek.”; |
| --- | --- |

15.

A 7k. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7k. cikk

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének sérelme nélkül, ez az irányelv nem érinti az úthasználatidíj-rendszert bevezető tagállamok azon lehetőségét, hogy megfelelő ellentételezésről rendelkezzenek.”;

| 16. | A 8. cikk a következőképpen módosul:


  a) | a (2) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:


  „a) | a közös használati díj megfizetése biztosítja a részt vevő tagállamok által a 7. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően meghatározott hálózathoz való hozzáférés lehetőségét; |
| --- | --- | --- | --- |

16.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a közös használati díj megfizetése biztosítja a részt vevő tagállamok által a 7. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően meghatározott hálózathoz való hozzáférés lehetőségét;

| b) | a részt vevő tagállamok a közös használatidíj-tételeket a 7a. cikkben említett maximális értékeket meg nem haladó szinten állapítják meg;” |
| --- | --- |

b)

a részt vevő tagállamok a közös használatidíj-tételeket a 7a. cikkben említett maximális értékeket meg nem haladó szinten állapítják meg;”

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   Az e cikk (1) bekezdésében említett közös használatidíj-rendszer esetében a differenciálások alkalmazásának a 7 ga. cikk (1) bekezdésének második és harmadik albekezdésében említett legkésőbbi kezdőnapja 2025. március 25-ig, vagy ha a szén-dioxid-referenciakibocsátások közzétételére 2022. március 24. után kerül sor, a szén-dioxid-referenciakibocsátások közzétételétől számított három év elteltéig meghosszabbodik.”; |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Az e cikk (1) bekezdésében említett közös használatidíj-rendszer esetében a differenciálások alkalmazásának a 7 ga. cikk (1) bekezdésének második és harmadik albekezdésében említett legkésőbbi kezdőnapja 2025. március 25-ig, vagy ha a szén-dioxid-referenciakibocsátások közzétételére 2022. március 24. után kerül sor, a szén-dioxid-referenciakibocsátások közzétételétől számított három év elteltéig meghosszabbodik.”;

| 17. | A 9. cikk a következőképpen módosul:


  a) | az (1a) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1a)   Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy alkalmazzák a következőket:


  a) | kifejezetten a forgalmi torlódások csökkentésére vagy a környezeti hatások – többek között a rossz levegőminőség – elleni küzdelemre irányuló szabályozási díjak a városi térségekben található utakon, beleértve a transzeurópai közúthálózat városi térségeket átszelő útszakaszait is; |
| --- | --- | --- | --- |

17.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1a) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1a)   Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy alkalmazzák a következőket:

a)

kifejezetten a forgalmi torlódások csökkentésére vagy a környezeti hatások – többek között a rossz levegőminőség – elleni küzdelemre irányuló szabályozási díjak a városi térségekben található utakon, beleértve a transzeurópai közúthálózat városi térségeket átszelő útszakaszait is;

| b) | kifejezetten az utakba beépített, illetve az utak mentén vagy az utak felett elhelyezett olyan berendezések kiépítésének, üzemeltetésének, karbantartásának és fejlesztésének finanszírozására irányuló díjak, amelyek energiát biztosítanak a mozgásban lévő alacsony kibocsátású, illetve kibocsátásmentes járművek számára, és amely díjakat az ilyen járművekre vetik ki.”; |
| --- | --- |

b)

kifejezetten az utakba beépített, illetve az utak mentén vagy az utak felett elhelyezett olyan berendezések kiépítésének, üzemeltetésének, karbantartásának és fejlesztésének finanszírozására irányuló díjak, amelyek energiát biztosítanak a mozgásban lévő alacsony kibocsátású, illetve kibocsátásmentes járművek számára, és amely díjakat az ilyen járművekre vetik ki.”;

Ezen díjakat megkülönböztetésmentes alapon kell alkalmazni.”;

| b) | a (2) bekezdés második albekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés második albekezdését el kell hagyni.

| 18. | A 9c. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.”; |
| --- | --- |

18.

A 9c. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.”;

| 19. | A 9d. és 9e. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „9d. cikk
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 9e. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelvnek a 0. melléklet, a IIIa. melléklet 4.1. és 4.2. pontjában szereplő képletek, valamint a IIIb. és a IIIc. melléklet táblázataiban feltüntetett összegek tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása céljából történő módosítása érdekében.
  A 7cb. cikk (4) bekezdésében említett körülmények mellett a Bizottság a 9e. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el ezen irányelvnek a szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó külsőköltség-díj IIIc. mellékletben meghatározott referenciaértékei tekintetében való módosítása céljából, figyelembe véve a közúti közlekedésben használt üzemanyagokra az Unióban alkalmazott tényleges szén-dioxid-árakat. Az ilyen módosításoknak annak biztosítására kell korlátozódniuk, hogy a szén-dioxid-kibocsátásért felszámított külsőköltség-díjak mértéke ne haladja meg az e külső költségek internalizálásához szükséges mértéket.


  9e. cikk

  (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.


  (2)   A Bizottságnak a 9d. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2022. március 24-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.


  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 9d. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.


  (4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (*) megállapított elvekkel összhangban konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.


  (5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.


  (6)   A 9d. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.


  (*)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.
  ”;" |
| --- | --- |

19.

A 9d. és 9e. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„9d. cikk

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 9e. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelvnek a 0. melléklet, a IIIa. melléklet 4.1. és 4.2. pontjában szereplő képletek, valamint a IIIb. és a IIIc. melléklet táblázataiban feltüntetett összegek tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása céljából történő módosítása érdekében.

A 7cb. cikk (4) bekezdésében említett körülmények mellett a Bizottság a 9e. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el ezen irányelvnek a szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó külsőköltség-díj IIIc. mellékletben meghatározott referenciaértékei tekintetében való módosítása céljából, figyelembe véve a közúti közlekedésben használt üzemanyagokra az Unióban alkalmazott tényleges szén-dioxid-árakat. Az ilyen módosításoknak annak biztosítására kell korlátozódniuk, hogy a szén-dioxid-kibocsátásért felszámított külsőköltség-díjak mértéke ne haladja meg az e külső költségek internalizálásához szükséges mértéket.

9e. cikk

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 9d. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2022. március 24-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 9d. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (*) megállapított elvekkel összhangban konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 9d. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(*)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.
  ”;"

*

| 20. | A 9f. és a 9 g. cikket el kell hagyni; |
| --- | --- |

20.

A 9f. és a 9 g. cikket el kell hagyni;

| 21. | A 10a. és a 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „10a. cikk

  (1)   A II. mellékletben foglalt, euróban kifejezett összegeket, valamint a IIIb. melléklet 1. táblázatában és a IIIc. mellékletben foglalt, centben kifejezett összegeket kétévente ki kell igazítani a Bizottság (Eurostat) által közzétett uniós szintű harmonizált fogyasztói árindexben (HICP) – kivéve az energiát és a feldolgozatlan élelmiszereket illetően – bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében. Az első kiigazítást 2025. március 31-ig kell elvégezni.
  Az összegek naprakésszé tételének automatikusan kell történnie oly módon, hogy az euróban vagy centben kifejezett kiindulási összeget kiigazítják a változásnak az árindexben szereplő százalékos értékével. Az így kapott összegeket a II. melléklet tekintetében a legközelebbi egész euróra, a IIIb. és a IIIc. melléklet tekintetében pedig a legközelebbi centtizedre kell felkerekíteni.


  (2)   A Bizottság az (1) bekezdésben említett kiigazított összegeket 2025. március 31-ig közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A kiigazított összegek a közzétételt követő hónap első napján lépnek hatályba.


  11. cikk

  (1)   A tagállamok 2025. március 25-ig, azt követően pedig ötévente összesített formában jelentést tesznek közzé a területükön kivetett úthasználati díjakról és használati díjakról.


  (2)   Az (1) bekezdés értelmében közzétett jelentésben a következőkről kell tájékoztatást adni:


  a) | a közúti infrastruktúra használata tekintetében, azaz az érintett hálózatok és járműkategóriák vonatkozásában fizetendő díjak alakulása, beleértve a 7., a 7c. vagy a 7gb. cikk szerinti mentességeket is; |
| --- | --- | --- |

21.

A 10a. és a 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„10a. cikk

(1)   A II. mellékletben foglalt, euróban kifejezett összegeket, valamint a IIIb. melléklet 1. táblázatában és a IIIc. mellékletben foglalt, centben kifejezett összegeket kétévente ki kell igazítani a Bizottság (Eurostat) által közzétett uniós szintű harmonizált fogyasztói árindexben (HICP) – kivéve az energiát és a feldolgozatlan élelmiszereket illetően – bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében. Az első kiigazítást 2025. március 31-ig kell elvégezni.

Az összegek naprakésszé tételének automatikusan kell történnie oly módon, hogy az euróban vagy centben kifejezett kiindulási összeget kiigazítják a változásnak az árindexben szereplő százalékos értékével. Az így kapott összegeket a II. melléklet tekintetében a legközelebbi egész euróra, a IIIb. és a IIIc. melléklet tekintetében pedig a legközelebbi centtizedre kell felkerekíteni.

(2)   A Bizottság az (1) bekezdésben említett kiigazított összegeket 2025. március 31-ig közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A kiigazított összegek a közzétételt követő hónap első napján lépnek hatályba.

11. cikk

(1)   A tagállamok 2025. március 25-ig, azt követően pedig ötévente összesített formában jelentést tesznek közzé a területükön kivetett úthasználati díjakról és használati díjakról.

(2)   Az (1) bekezdés értelmében közzétett jelentésben a következőkről kell tájékoztatást adni:

a)

a közúti infrastruktúra használata tekintetében, azaz az érintett hálózatok és járműkategóriák vonatkozásában fizetendő díjak alakulása, beleértve a 7., a 7c. vagy a 7gb. cikk szerinti mentességeket is;

| b) | az infrastruktúradíjaknak vagy használati díjaknak a járműkategória és a nehézgépjármű típusa szerinti differenciálása; |
| --- | --- |

b)

az infrastruktúradíjaknak vagy használati díjaknak a járműkategória és a nehézgépjármű típusa szerinti differenciálása;

| c) | az infrastruktúradíjaknak vagy a használati díjaknak a járművek környezeti teljesítménye szerinti differenciálása a 7 g., a 7 ga. vagy a 7gb. cikk alapján; |
| --- | --- |

c)

az infrastruktúradíjaknak vagy a használati díjaknak a járművek környezeti teljesítménye szerinti differenciálása a 7 g., a 7 ga. vagy a 7gb. cikk alapján;

| d) | adott esetben az infrastruktúradíjaknak a napszak, naptípus vagy évszak szerinti differenciálása a 7 g. cikk (1) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

d)

adott esetben az infrastruktúradíjaknak a napszak, naptípus vagy évszak szerinti differenciálása a 7 g. cikk (1) bekezdése alapján;

| e) | a járműosztályok, az úttípusok és az időszakok minden egyes kombinációjára kiszabott külsőköltség-díj; |
| --- | --- |

e)

a járműosztályok, az úttípusok és az időszakok minden egyes kombinációjára kiszabott külsőköltség-díj;

| f) | a súlyozott átlagos infrastruktúradíj és az infrastruktúradíjból származó összbevétel; |
| --- | --- |

f)

a súlyozott átlagos infrastruktúradíj és az infrastruktúradíjból származó összbevétel;

| g) | a külsőköltség-díjakból származó összbevétel; |
| --- | --- |

g)

a külsőköltség-díjakból származó összbevétel;

| h) | a torlódási díjakból származó összbevétel járműkategóriánként; |
| --- | --- |

h)

a torlódási díjakból származó összbevétel járműkategóriánként;

| i) | a felárakon keresztül beszedett összbevétel, és az, hogy mely útszakaszokra vetették ki a felárakat; |
| --- | --- |

i)

a felárakon keresztül beszedett összbevétel, és az, hogy mely útszakaszokra vetették ki a felárakat;

| j) | az úthasználati díjakból vagy használati díjakból, vagy adott esetben mindkettőből származó összbevétel; |
| --- | --- |

j)

az úthasználati díjakból vagy használati díjakból, vagy adott esetben mindkettőből származó összbevétel;

| k) | az ezen irányelv alkalmazása által generált bevételek felhasználása, és az, hogy ez hogyan tette lehetővé a tagállamok számára a 9. cikk (2) bekezdésében említett célok teljesítését, vagy amennyiben az ilyen bevételeket az általános költségvetéshez rendelik, tájékoztatás a közúti közlekedési infrastruktúrára és a fenntartható közlekedési projektekre fordított kiadások mértékéről; valamint |
| --- | --- |

k)

az ezen irányelv alkalmazása által generált bevételek felhasználása, és az, hogy ez hogyan tette lehetővé a tagállamok számára a 9. cikk (2) bekezdésében említett célok teljesítését, vagy amennyiben az ilyen bevételeket az általános költségvetéshez rendelik, tájékoztatás a közúti közlekedési infrastruktúrára és a fenntartható közlekedési projektekre fordított kiadások mértékéről; valamint

| l) | a különböző kibocsátási osztályokba tartozó járművek részarányának alakulása az úthasználatidíj-köteles utakon. |
| --- | --- |

l)

a különböző kibocsátási osztályokba tartozó járművek részarányának alakulása az úthasználatidíj-köteles utakon.

Azok a tagállamok, amelyek ezen információkat az interneten nyilvánosan hozzáférhetővé teszik, dönthetnek úgy, hogy nem készítik el a jelentést.”

| 22. | A mellékletek a következőképpen módosulnak:


  a) | A 0., a II., a III., a IIIa., a IIIb. és a IV. melléklet ezen irányelv mellékletének 1., 2., 3., 4., 5. és 7. pontjával összhangban módosul. |
| --- | --- | --- |

22.

A mellékletek a következőképpen módosulnak:

a)

A 0., a II., a III., a IIIa., a IIIb. és a IV. melléklet ezen irányelv mellékletének 1., 2., 3., 4., 5. és 7. pontjával összhangban módosul.

| b) | Az 1999/62/EK irányelv kiegészül – annak IIIc., V., VI. és VII. mellékleteként – az ezen irányelv mellékletének 6. és 8. pontjában foglalt szöveggel. |
| --- | --- |

b)

Az 1999/62/EK irányelv kiegészül – annak IIIc., V., VI. és VII. mellékleteként – az ezen irányelv mellékletének 6. és 8. pontjában foglalt szöveggel.

2. cikk

Az 1999/37/EK irányelv módosításai

Az 1999/37/EK irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A II. fejezet 6. pontjában a (V.7.) kód szövegének helyébe a következő szöveg lép:


  „(V.7.) | szén-dioxid- (g/km-ben) vagy fajlagos szén-dioxid-kibocsátás, amennyiben a nehéz tehergépjárművek (EU) 2020/683 bizottsági végrehajtási rendelet (*) VIII. mellékletének függelékében meghatározott megfelelőségi nyilatkozatának 49.5. rovatában vagy az említett rendelet III. mellékletének 1. függelékében meghatározott egyedijármű-bizonyítvány 49.5. rovatában fel van tüntetve, |
| --- | --- | --- |

1.

A II. fejezet 6. pontjában a (V.7.) kód szövegének helyébe a következő szöveg lép:

„(V.7.)

szén-dioxid- (g/km-ben) vagy fajlagos szén-dioxid-kibocsátás, amennyiben a nehéz tehergépjárművek (EU) 2020/683 bizottsági végrehajtási rendelet (*) VIII. mellékletének függelékében meghatározott megfelelőségi nyilatkozatának 49.5. rovatában vagy az említett rendelet III. mellékletének 1. függelékében meghatározott egyedijármű-bizonyítvány 49.5. rovatában fel van tüntetve,

*

(*)  A Bizottság (EU) 2020/683 végrehajtási rendelete (2020. április 15.) az (EU) 2018/858 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszerei, alkotóelemei és önálló műszaki egységei jóváhagyására és piacfelügyeletére vonatkozó közigazgatási követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 163., 2020.5.26., 1. o.).”
  "

*

| 2. | A II. fejezet 6. pontja a következő kóddal egészül ki:


  „(V.10) | az első nyilvántartásba vételkor az 1999/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 7ga. cikke (2) bekezdésének megfelelően a nehézgépjárművek tekintetében meghatározott szén-dioxid-kibocsátási osztály. |
| --- | --- | --- |

2.

A II. fejezet 6. pontja a következő kóddal egészül ki:

„(V.10)

az első nyilvántartásba vételkor az 1999/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 7ga. cikke (2) bekezdésének megfelelően a nehézgépjárművek tekintetében meghatározott szén-dioxid-kibocsátási osztály.

*1

(*1)  Az Európai Parlament és Tanács 1999/62/EK irányelve (1999. június 17.) a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról (HL L 187., 1999.7.20., 42. o.).”
  "

*1

3. cikk

Az (EU) 2019/520 irányelv módosításai

Az (EU) 2019/520 irányelv I. melléklete „A 23. cikk (1) bekezdésének megfelelően végrehajtott automatizált keresés eredményeként megadott adatelemek” című szakaszának „A járművekre vonatkozó adatok” című I. részében a táblázat helyébe a következő szöveg lép:

„I. rész   Járművekre vonatkozó adatok

| Tétel | K/V (14) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- |
| Forgalmi rendszám | K | |
| Alvázszám/jármű-azonosító szám (VIN) | K | |
| A nyilvántartás helye szerinti tagállam | K | |
| Gyártmány | K | (D.1 (15)) pl. Ford, Opel, Renault |
| A jármű kereskedelmi típusa | K | (D.3) pl. Focus, Astra, Megane |
| Uniós járműkategória-kód | K | (J) pl. segédmotoros kerékpár, motorkerékpár, személygépjármű |
| Euro kibocsátási osztály | K | pl. Euro 4, Euro 6 |
| Szén-dioxid-kibocsátási osztály | O | nehézgépjárművek esetében |
| Az átsorolás időpontja | O | nehézgépjárművek esetében |
| Szén-dioxid-kibocsátás g/tkm-ben | O | nehézgépjárművek esetében |
| A jármű műszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömege | M | |

Tétel

K/V (14)

Megjegyzések

Forgalmi rendszám

K

Alvázszám/jármű-azonosító szám (VIN)

K

A nyilvántartás helye szerinti tagállam

K

Gyártmány

K

(D.1 (15)) pl. Ford, Opel, Renault

A jármű kereskedelmi típusa

K

(D.3) pl. Focus, Astra, Megane

Uniós járműkategória-kód

K

(J) pl. segédmotoros kerékpár, motorkerékpár, személygépjármű

Euro kibocsátási osztály

K

pl. Euro 4, Euro 6

Szén-dioxid-kibocsátási osztály

O

nehézgépjárművek esetében

Az átsorolás időpontja

O

nehézgépjárművek esetében

Szén-dioxid-kibocsátás g/tkm-ben

O

nehézgépjárművek esetében

A jármű műszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömege

M

4. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2024. március 25-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

6. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2022. február 24-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

A.
  PANNIER-RUNACHER

---

(1)  
  HL C 81., 2018.3.2., 188. o.

1

(2)  
  HL C 176., 2018.5.23., 66. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2018. október 25-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2021. november 9-i álláspontja első olvasatban (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2022. február 17-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1999/62/EK irányelve (1999. június 17.) a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról (HL L 187., 1999.7.20., 42. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1242 rendelete (2019. június 20.) az új nehézgépjárművek szén-dioxid-kibocsátási előírásainak meghatározásáról, valamint az 595/2009/EK és az (EU) 2018/956 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 96/53/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 198., 2019.7.25., 202. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/520 irányelve (2019. március 19.) az Unión belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról és az útdíjfizetés elmulasztásával kapcsolatos információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről (HL L 91., 2019.3.29., 45. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/50/EK irányelve (2008. május 21.) a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról (HL L 152., 2008.6.11., 1. o.).

7

(8)  A Tanács 1999/37/EK irányelve (1999. április 29.) a járművek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó okmányokról (HL L 138., 1999.6.1., 57. o.).

8

(9)  A Bizottság (EU) 2017/1151 rendelete (2017. június 1.)a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 175., 2017.7.7., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/631 rendelete (2019. április 17.) az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírások meghatározásáról, valamint a 443/2009/EK és az 510/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 111., 2019.4.25., 13. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/956 rendelete (2018. június 28.) az új nehézgépjárművek CO 2 -kibocsátásának és tüzelőanyag-fogyasztásának nyomon követéséről és bejelentéséről (HL L 173., 2018.7.9., 1. o.).

12

(13)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

13

(14)  K = kötelező, amennyiben az adat a nemzeti nyilvántartásban rendelkezésre áll, V = választható.

14

(15)  Harmonizált uniós kód, lásd az 1999/37/EK tanácsi irányelvet.”.

15

---

MELLÉKLET

| 1. | Az 1999/62/EK irányelv 0. mellékletének 3. pontja a következő táblázattal egészül ki:

  „Euro VI kibocsátási határértékek | Határértékek |
| --- | --- | --- |
| CO
  (mg/kWh) | Összes szénhidrogén
  (mg/kWh) | Nem metán szénhidrogén
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX

  (1)


  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | Részecskék (PM) tömege
  (mg/kWh) | Részecskék (PM) száma
  (szám/kWh) |
| WHSC (CI) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 x 1011 |
| WHTC (CI) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| WHTC (PI) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| Megjegyzés:


  PI | = | szikragyújtás. |
| CI | = | kompressziós gyújtás. |

1.

Az 1999/62/EK irányelv 0. mellékletének 3. pontja a következő táblázattal egészül ki:

„Euro VI kibocsátási határértékek

Határértékek

CO

(mg/kWh)

Összes szénhidrogén

(mg/kWh)

Nem metán szénhidrogén

(mg/kWh)

CH4

(mg/kWh)

NOX

  (1)

(mg/kWh)

NH3

(ppm)

Részecskék (PM) tömege

(mg/kWh)

Részecskék (PM) száma

(szám/kWh)

WHSC (CI)

1 500

130

400

10

10

8,0 x 1011

WHTC (CI)

4 000

160

460

10

10

6,0 x 1011

WHTC (PI)

4 000

160

500

460

10

10

6,0 x 1011

Megjegyzés:

PI

=

szikragyújtás.

CI

=

kompressziós gyújtás.

| (1) | Az NOx határértékeken belül az NO2 megengedett szintje későbbi szakaszban is megállapítható.” |
| --- | --- |

(1)

Az NOx határértékeken belül az NO2 megengedett szintje későbbi szakaszban is megállapítható.”

| 2. | Az 1999/62/EK irányelv II. melléklete a következőképpen módosul:


  „II. MELLÉKLET

  A 7a. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT MAXIMÁLIS HASZNÁLATI DÍJAK, ADMINISZTRÁCIÓS KÖLTSÉGEKKEL EGYÜTT, EURÓBAN

  Éves | legfeljebb háromtengelyes | legalább négytengelyes |
| --- | --- | --- | --- |
| Euro 0 | 1 899 | 3 185 |
| Euro I | 1 651 | 2 757 |
| Euro II | 1 428 | 2 394 |
| Euro III | 1 242 | 2 073 |
| Euro IV | 1 081 | 1 803 |
| Euro V | 940 | 1 567 |
| Euro VI | 855 | 1 425 |

2.

Az 1999/62/EK irányelv II. melléklete a következőképpen módosul:

„II. MELLÉKLET

A 7a. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT MAXIMÁLIS HASZNÁLATI DÍJAK, ADMINISZTRÁCIÓS KÖLTSÉGEKKEL EGYÜTT, EURÓBAN

Éves

legfeljebb háromtengelyes

legalább négytengelyes

Euro 0

1 899

3 185

Euro I

1 651

2 757

Euro II

1 428

2 394

Euro III

1 242

2 073

Euro IV

1 081

1 803

Euro V

940

1 567

Euro VI

855

1 425

Havi, heti és napi

A maximális havi, heti és napi használati díj az infrastruktúra használati időtartamával arányos.”

| 3. | Az 1999/62/EK irányelv III. melléklete a következőképpen módosul:


  a) | a 2.1. pont hatodik franciabekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „– | A költségek nehézgépjárművekre eső arányát objektív és átlátható módon kell megállapítani, figyelembe véve a hálózaton várható nehézgépjármű-forgalom arányát és a járulékos költségeket. Ebből a célból a nehézgépjárművek által megtett járműkilométereket objektíven igazolható, például az ezen melléklet 4. pontjában meghatározottak szerinti „ekvivalenciafaktorok” alkalmazásával ki lehet igazítani (1).”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Az 1999/62/EK irányelv III. melléklete a következőképpen módosul:

a)

a 2.1. pont hatodik franciabekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„–

A költségek nehézgépjárművekre eső arányát objektív és átlátható módon kell megállapítani, figyelembe véve a hálózaton várható nehézgépjármű-forgalom arányát és a járulékos költségeket. Ebből a célból a nehézgépjárművek által megtett járműkilométereket objektíven igazolható, például az ezen melléklet 4. pontjában meghatározottak szerinti „ekvivalenciafaktorok” alkalmazásával ki lehet igazítani (1).”;

1

| b) | a 2.2. pont második franciabekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „– | Ezen költségeket a nehézgépjárművek és az egyéb forgalom között a járműkilométerek tényleges és előre jelzett megoszlása alapján kell megosztani, és objektíven igazolható, például a 4. pontban meghatározottak szerinti ekvivalenciafaktorok alkalmazásával ki lehet igazítani.”; |
| --- | --- | --- |

b)

a 2.2. pont második franciabekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„–

Ezen költségeket a nehézgépjárművek és az egyéb forgalom között a járműkilométerek tényleges és előre jelzett megoszlása alapján kell megosztani, és objektíven igazolható, például a 4. pontban meghatározottak szerinti ekvivalenciafaktorok alkalmazásával ki lehet igazítani.”;

| c) | a 4. pont címe helyébe a következő szöveg lép:


  „4. | A nehézgépjármű-forgalom részaránya, ekvivalenciafaktorok és korrekciós mechanizmus”; |
| --- | --- | --- |

c)

a 4. pont címe helyébe a következő szöveg lép:

„4.

A nehézgépjármű-forgalom részaránya, ekvivalenciafaktorok és korrekciós mechanizmus”;

| d) | a 4. pont első franciabekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „– | Az úthasználati díjakat a nehézgépjárművek járműkilométerekből való tényleges vagy előre jelzett részesedése alapján kell számítani, amely igény esetén – a nehézgépjárművek által használt infrastruktúra megépítésével és javításával járó magasabb költségek számításba vételére szolgáló – ekvivalenciafaktorok alkalmazásával kiigazítható.” |
| --- | --- | --- |

d)

a 4. pont első franciabekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„–

Az úthasználati díjakat a nehézgépjárművek járműkilométerekből való tényleges vagy előre jelzett részesedése alapján kell számítani, amely igény esetén – a nehézgépjárművek által használt infrastruktúra megépítésével és javításával járó magasabb költségek számításba vételére szolgáló – ekvivalenciafaktorok alkalmazásával kiigazítható.”

| 4. | Az 1999/62/EK irányelv IIIa. mellékletének helyébe a következő szöveg lép:


  „IIIa. MELLÉKLET

  A KÜLSŐKÖLTSÉG-DÍJ KIVETÉSÉNEK MINIMUMKÖVETELMÉNYEI

  Ez a melléklet meghatározza a külsőköltség-díj kivetésének, valamint adott esetben a legnagyobb külsőköltség-díj kiszámításának minimumkövetelményeit.
  1.   Az érintett közúthálózatrészek
  A tagállam köteles pontosan megjelölni, hogy közúthálózatának mely részén vagy részein vet ki külsőköltség-díjat.
  Amennyiben a tagállam a transzeurópai közúthálózat saját területéhez tartozó részéből és az autópályáiból álló közúthálózatnak csak egy részén vagy bizonyos részein kíván külsőköltség-díjat kivetni, e rész vagy ezen részek kiválasztását olyan elemzésnek kell megelőznie, amelynek során megállapítást nyert, hogy a külsőköltség-díjnak az ilyen összetételű közúthálózat más részein való alkalmazása káros hatással lehet a környezetre, a közegészségre vagy a közúti közlekedésbiztonságra.

  2026. március 25-től, ha egy tagállam az úthasználatidíj-köteles úthálózatának meghatározott szakaszaira nem kíván külsőköltség-díjat kivetni a levegőszennyezésért, ezeket a meghatározott szakaszokat szintén ilyen elemzés alapján választja ki.
  2.   Az érintett járművek, utak és időszak
  Ha a tagállam a IIIb. vagy a IIIc. mellékletben meghatározott referenciaértékeknél nagyobb összegű külsőköltség-díjat kíván alkalmazni, tájékoztatja a Bizottságot a járművek osztályozásáról, amely alapján a külsőköltség-díj összege különbözik. Adott esetben tájékoztatja a Bizottságot azon közutak elhelyezkedéséről, amelyekre nagyobb összegű külsőköltség-díjat alkalmaznak (a továbbiakban: külvárosi utak [beleértve az autópályákat is]), valamint azon közutak elhelyezkedéséről, amelyekre kisebb összegű külsőköltség-díjat alkalmaznak (a továbbiakban: településeket összekötő utak [beleértve az autópályákat is]).
  A tagállam szükség szerint tájékoztatja a Bizottságot azokról a pontos időszakokról is, amelyek az éjszakai időszaknak felelnek meg, és amelyekben a nagyobb zajterhelésre való tekintettel nagyobb összegű külsőzajköltség-díj vethető ki.
  A közutak külvárosi utakként (beleértve az autópályákat is) vagy településeket összekötő utakként (beleértve az autópályákat is) történő osztályozásának, valamint az egyes időszakok meghatározásának olyan objektív kritériumokon kell alapulnia, amelyek a közút és a közút környezete szennyezéssel szembeni kitettségének szintjével állnak összefüggésben, így például figyelembe kell venni a népsűrűséget, a levegőszennyezés (különösen a PM10 és az NO2) éves mediánját, és (a PM10 esetében) a napok és (az NO2 esetében) az órák számát, amelyek alatt a szennyezés mértéke meghaladja a 2008/50/EK irányelvben meghatározott értékhatárokat. Az alkalmazott kritériumokat a tájékoztatásban meg kell jelölni.
  3.   A díj összege
  E szakasz akkor alkalmazandó, ha a tagállam a IIIb. vagy a IIIc. mellékletben meghatározott referenciaértékeknél nagyobb összegű külsőköltség-díjakat kíván alkalmazni.
  Adott esetben a tagállam vagy szükség esetén egy független hatóság minden egyes járműosztályra, közúttípusra és időszakra egy egységes egyedi összeget határoz meg. Az így létrejövő díjstruktúrának átláthatónak kell lennie, azt nyilvánosságra kell hozni, és valamennyi úthasználó számára azonos feltételekkel hozzáférhetővé kell tenni. Gondoskodni kell arról, hogy a közzétételre a végrehajtás időpontja előtt kellő időben sor kerüljön. Minden olyan paramétert, adatot és egyéb információt, amely a különböző külső költségelemek kiszámításának megértéséhez szükséges, nyilvánosságra kell hozni.
  A díjak megállapítása során a tagállam vagy adott esetben egy független hatóság a hatékony árképzés elvét követve jár el, vagyis olyan árakat alakít ki, amelyek a díjfizetésre kötelezett jármű használatából fakadó társadalmi költséget közelítik.
  A díjak megállapítása előtt meg kell fontolni a forgalom más útra terelődésének kockázatát is, valamint a közúti közlekedésbiztonságra, a környezetre és a forgalmi torlódásokra gyakorolt káros hatásokat, továbbá az említett kockázatok enyhítésének lehetőségeit is.
  A tagállam vagy adott esetben egy független hatóság figyelemmel kíséri, hogy a díjmegállapítási rendszer mennyire hatékony a közúti közlekedésből eredő környezetkárosítás mérséklésében. A közlekedés iránti kínálat és kereslet változásainak függvényében szükség esetén kétévente kiigazítja a díjstruktúrát és az adott járműosztályra, úttípusra és időszakra vonatkozó díjtételek összegét.
  4.   Külsőköltség-elemek
  4.1.   A közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés költsége
  Ha egy tagállam a IIIb. mellékletben meghatározott referenciaértékeknél nagyobb összegű külsőköltség-díjakat kíván alkalmazni, akkor az érintett tagállam vagy adott esetben egy független hatóság a közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés kivethető költségét a következő képlet szerint határozza meg:


  ahol:


  – PCVij | = | az i járműosztály által a j úttípuson okozott levegőszennyezés költsége (EUR/járműkilométer), |
| --- | --- | --- | --- |
| – EFik | = | az i járműosztály k szennyező anyagra vonatkozó kibocsátási tényezője (gramm/járműkilométer), |
| – PCjk | = | a j úttípus esetében a k szennyező anyag pénzben kifejezett költsége (EUR/gramm). |

4.

Az 1999/62/EK irányelv IIIa. mellékletének helyébe a következő szöveg lép:

„IIIa. MELLÉKLET

A KÜLSŐKÖLTSÉG-DÍJ KIVETÉSÉNEK MINIMUMKÖVETELMÉNYEI

Ez a melléklet meghatározza a külsőköltség-díj kivetésének, valamint adott esetben a legnagyobb külsőköltség-díj kiszámításának minimumkövetelményeit.

1.   Az érintett közúthálózatrészek

A tagállam köteles pontosan megjelölni, hogy közúthálózatának mely részén vagy részein vet ki külsőköltség-díjat.

Amennyiben a tagállam a transzeurópai közúthálózat saját területéhez tartozó részéből és az autópályáiból álló közúthálózatnak csak egy részén vagy bizonyos részein kíván külsőköltség-díjat kivetni, e rész vagy ezen részek kiválasztását olyan elemzésnek kell megelőznie, amelynek során megállapítást nyert, hogy a külsőköltség-díjnak az ilyen összetételű közúthálózat más részein való alkalmazása káros hatással lehet a környezetre, a közegészségre vagy a közúti közlekedésbiztonságra.

2026. március 25-től, ha egy tagállam az úthasználatidíj-köteles úthálózatának meghatározott szakaszaira nem kíván külsőköltség-díjat kivetni a levegőszennyezésért, ezeket a meghatározott szakaszokat szintén ilyen elemzés alapján választja ki.

2.   Az érintett járművek, utak és időszak

Ha a tagállam a IIIb. vagy a IIIc. mellékletben meghatározott referenciaértékeknél nagyobb összegű külsőköltség-díjat kíván alkalmazni, tájékoztatja a Bizottságot a járművek osztályozásáról, amely alapján a külsőköltség-díj összege különbözik. Adott esetben tájékoztatja a Bizottságot azon közutak elhelyezkedéséről, amelyekre nagyobb összegű külsőköltség-díjat alkalmaznak (a továbbiakban: külvárosi utak [beleértve az autópályákat is]), valamint azon közutak elhelyezkedéséről, amelyekre kisebb összegű külsőköltség-díjat alkalmaznak (a továbbiakban: településeket összekötő utak [beleértve az autópályákat is]).

A tagállam szükség szerint tájékoztatja a Bizottságot azokról a pontos időszakokról is, amelyek az éjszakai időszaknak felelnek meg, és amelyekben a nagyobb zajterhelésre való tekintettel nagyobb összegű külsőzajköltség-díj vethető ki.

A közutak külvárosi utakként (beleértve az autópályákat is) vagy településeket összekötő utakként (beleértve az autópályákat is) történő osztályozásának, valamint az egyes időszakok meghatározásának olyan objektív kritériumokon kell alapulnia, amelyek a közút és a közút környezete szennyezéssel szembeni kitettségének szintjével állnak összefüggésben, így például figyelembe kell venni a népsűrűséget, a levegőszennyezés (különösen a PM10 és az NO2) éves mediánját, és (a PM10 esetében) a napok és (az NO2 esetében) az órák számát, amelyek alatt a szennyezés mértéke meghaladja a 2008/50/EK irányelvben meghatározott értékhatárokat. Az alkalmazott kritériumokat a tájékoztatásban meg kell jelölni.

3.   A díj összege

E szakasz akkor alkalmazandó, ha a tagállam a IIIb. vagy a IIIc. mellékletben meghatározott referenciaértékeknél nagyobb összegű külsőköltség-díjakat kíván alkalmazni.

Adott esetben a tagállam vagy szükség esetén egy független hatóság minden egyes járműosztályra, közúttípusra és időszakra egy egységes egyedi összeget határoz meg. Az így létrejövő díjstruktúrának átláthatónak kell lennie, azt nyilvánosságra kell hozni, és valamennyi úthasználó számára azonos feltételekkel hozzáférhetővé kell tenni. Gondoskodni kell arról, hogy a közzétételre a végrehajtás időpontja előtt kellő időben sor kerüljön. Minden olyan paramétert, adatot és egyéb információt, amely a különböző külső költségelemek kiszámításának megértéséhez szükséges, nyilvánosságra kell hozni.

A díjak megállapítása során a tagállam vagy adott esetben egy független hatóság a hatékony árképzés elvét követve jár el, vagyis olyan árakat alakít ki, amelyek a díjfizetésre kötelezett jármű használatából fakadó társadalmi költséget közelítik.

A díjak megállapítása előtt meg kell fontolni a forgalom más útra terelődésének kockázatát is, valamint a közúti közlekedésbiztonságra, a környezetre és a forgalmi torlódásokra gyakorolt káros hatásokat, továbbá az említett kockázatok enyhítésének lehetőségeit is.

A tagállam vagy adott esetben egy független hatóság figyelemmel kíséri, hogy a díjmegállapítási rendszer mennyire hatékony a közúti közlekedésből eredő környezetkárosítás mérséklésében. A közlekedés iránti kínálat és kereslet változásainak függvényében szükség esetén kétévente kiigazítja a díjstruktúrát és az adott járműosztályra, úttípusra és időszakra vonatkozó díjtételek összegét.

4.   Külsőköltség-elemek

4.1.   A közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés költsége

Ha egy tagállam a IIIb. mellékletben meghatározott referenciaértékeknél nagyobb összegű külsőköltség-díjakat kíván alkalmazni, akkor az érintett tagállam vagy adott esetben egy független hatóság a közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés kivethető költségét a következő képlet szerint határozza meg:

Image 1

ahol:

– PCVij

=

az i járműosztály által a j úttípuson okozott levegőszennyezés költsége (EUR/járműkilométer),

– EFik

=

az i járműosztály k szennyező anyagra vonatkozó kibocsátási tényezője (gramm/járműkilométer),

– PCjk

=

a j úttípus esetében a k szennyező anyag pénzben kifejezett költsége (EUR/gramm).

Az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (*) előírt nemzeti emissziókataszter összeállítása során a tagállamok által alkalmazott értékkel azonos értéken kell figyelembe venni (ehhez az EMEP/EEA által a légszennyező anyagok emissziókataszterének összeállításához kiadott útmutatót (**) kell használni). A szennyező anyagok pénzben kifejezett költségét a tagállam vagy adott esetben ezen irányelv 7c. cikke (2) bekezdésében említett független hatóság becsüli meg tudományosan igazolt módszerek alkalmazásával.

A tagállam vagy adott esetben egy független hatóság – a levegőszennyező anyagokra vonatkozó mérési adatok és a levegőszennyező anyagok pénzben kifejezett költségének helyileg érvényes értéke felhasználásával – tudományosan igazolt alternatív módszereket is alkalmazhat a levegőszennyezés költségének kiszámítása során.

4.2.   A közlekedésnek tulajdonítható zajártalom költsége

Amennyiben egy tagállam a IIIb. mellékletben meghatározott referenciaértékeknél nagyobb összegű külsőköltség-díjakat kíván alkalmazni, a tagállam vagy adott esetben egy független hatóság a közlekedésnek tulajdonítható zajártalom kivethető költségét a következő képletek szerint határozza meg:

Image 2

NCVj (nappal) = a × NCVj

NCVj (éjszaka) = b × NCVj

ahol:

| – NCVj | = | a j úttípuson egy nehéz tehergépjármű által okozott zajártalom költsége (EUR/járműkilométer), |
| --- | --- | --- |
| – NCjk | = | a j úttípuson a k zajszint által okozott zajártalom lakosonkénti költsége (EUR/fő), |
| – POPk | = | a k napi zajszintnek kitett lakosok kilométerenkénti száma (fő/kilométer), |
| – WADT | = | a súlyozott átlagos napi forgalom (személygépkocsi-egyenérték) |
| – a és b | = | a tagállamok által oly módon meghatározott súlyozó tényező, hogy az eredményként kapott, járműkilométerenkénti súlyozott átlagos zajártalmi díj egyezzen az NCVj (napi) értékével. |

– NCVj

=

a j úttípuson egy nehéz tehergépjármű által okozott zajártalom költsége (EUR/járműkilométer),

– NCjk

=

a j úttípuson a k zajszint által okozott zajártalom lakosonkénti költsége (EUR/fő),

– POPk

=

a k napi zajszintnek kitett lakosok kilométerenkénti száma (fő/kilométer),

– WADT

=

a súlyozott átlagos napi forgalom (személygépkocsi-egyenérték)

– a és b

=

a tagállamok által oly módon meghatározott súlyozó tényező, hogy az eredményként kapott, járműkilométerenkénti súlyozott átlagos zajártalmi díj egyezzen az NCVj (napi) értékével.

A közlekedésnek tulajdonítható zajártalom a zajnak a közút környezetében lévő polgárok egészségére gyakorolt hatására vonatkozik.

A k zajszintnek kitett lakosok számát a 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (***) 7. cikke alapján elkészített stratégiai zajtérképekből vagy más egyenértékű adatforrásokból kell átvenni.

A k zajszintnek kitett személyekre jutó fejenkénti költséget a tagállam vagy adott esetben független hatóság becsüli meg tudományosan igazolt módszerek alkalmazásával.

A súlyozott átlagos napi forgalom meghatározása során a nehéz tehergépjárművek és a személygépkocsik közötti „e” ekvivalenciafaktor alkalmazandó, amelyet az átlagos személygépkocsi és az átlagos nehéz tehergépjármű zajkibocsátási szintje alapján, valamint a gépjárművek zajszintjéről és a csere-hangtompítórendszerekről, és az 540/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (****) figyelembevételével állapítanak meg.

A tagállam vagy adott esetben egy független hatóság a kevésbé zajos járművek használatának ösztönzése érdekében differenciált zajártalmi díjakat állapíthat meg, feltéve, hogy ez nem vezet a külföldi járművek hátrányos megkülönböztetéséhez.

4.3.   A közlekedésnek tulajdonítható szén-dioxid-kibocsátás költsége

Amennyiben egy tagállam a IIIc. mellékletben meghatározott referenciaértékeket meghaladó szén-dioxid-kibocsátásra külsőköltség-díjat kíván alkalmazni, az adott tagállam vagy adott esetben egy független hatóság tudományos bizonyítékok alapján, a költségek elkerülését célzó megközelítés alkalmazásával számítja ki a kivethető költséget, figyelembe véve és kifejtve különösen a következő szempontokat:

| a) | a kibocsátási célérték megválasztása; |
| --- | --- |

a)

a kibocsátási célérték megválasztása;

| b) | a kibocsátásmérséklési lehetőségekre vonatkozó becslés; |
| --- | --- |

b)

a kibocsátásmérséklési lehetőségekre vonatkozó becslés;

| c) | alapkibocsátásokra vonatkozó becslés; |
| --- | --- |

c)

alapkibocsátásokra vonatkozó becslés;

| d) | kockázat- és veszteségkerülés; |
| --- | --- |

d)

kockázat- és veszteségkerülés;

| e) | részvények súlyozása. |
| --- | --- |

e)

részvények súlyozása.

A tagállam a szén-dioxid-kibocsátásra kivetett említett külsőköltség-díj bevezetése előtt legalább hat hónappal értesíti a Bizottságot.

(*)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 344., 2016.12.17., 1. o.)."

*

(**)  Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség módszertana: EMEP/EEA air pollutant emission inventory guidebook 2019 – Technical guidance to prepare national emission inventories, EMEP/EEA Légszennyezőanyag kibocsátási leltár kézikönyv, 2019 – Technikai iránymutatás a nemzeti kibocsátási leltárok elkészítéséhez (http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2019)."

**

(***)  Az Európai Parlament és a Tanács 540/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a gépjárművek zajszintjéről és a csere-hangtompítórendszerekről, és a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 70/157/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 158., 2014.5.27., 131. o.)."

***

(****)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/49/EK irányelve (2002. június 25.) a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről (HL L 189., 2002.7.18., 12. o.)."

****

| 5. | Az 1999/62/EK irányelv IIIb. mellékletének helyébe a következő szöveg lép:


  „IIIb. MELLÉKLET

  A KÜLSŐKÖLTSÉG-DÍJ REFERENCIAÉRTÉKEI

  Ez a melléklet meghatározza a külsőköltség-díj referenciaértékeit, beleértve a levegő- és zajszennyezés költségét.
  1. táblázat

  A nehéz tehergépjárművekre vonatkozó külsőköltség-díjak referenciaértékei


  Járműosztály | eurocent/járműkilométer | Külvárosi (2) | Településeket összekötő (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kevesebb mint 12 tonna műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű vagy két tengellyel rendelkező
  nehéz tehergépjárművek | Euro 0 | 18,6 | 9,9 |
| Euro I | 12,6 | 6,4 |
| Euro II | 12,5 | 6,3 |
| Euro III | 9,6 | 4,8 |
| Euro IV | 7,3 | 3,4 |
| Euro V | 4,4 | 1,8 |
| Euro VI | 2,3 | 0,5 |
| Az Euro VI-nál kevésbé szennyező, beleértve a kibocsátásmentes járműveket is | 2,0 | 0,3 |
| 12 és 18 tonna közötti műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű vagy három tengellyel rendelkező
  nehéz tehergépjárművek | Euro 0 | 24,6 | 13,7 |
| Euro I | 15,8 | 8,4 |
| Euro II | 15,8 | 8,4 |
| Euro III | 12,5 | 6,6 |
| Euro IV | 9,2 | 4,5 |
| Euro V | 5,6 | 2,7 |
| Euro VI | 2,8 | 0,7 |
| Az Euro VI-nál kevésbé szennyező, beleértve a kibocsátásmentes járműveket is | 2,3 | 0,3 |
| 18 és 32 tonna közötti műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű vagy négy tengellyel rendelkező
  nehéz tehergépjárművek | Euro 0 | 27,8 | 15,8 |
| Euro I | 20,4 | 11,3 |
| Euro II | 20,4 | 11,2 |
| Euro III | 16,3 | 8,9 |
| Euro IV | 11,8 | 6,0 |
| Euro V | 6,6 | 3,4 |
| Euro VI | 3,1 | 0,8 |
| Az Euro VI-nál kevésbé szennyező, beleértve a kibocsátásmentes járműveket is | 2,5 | 0,3 |
| 32 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű vagy 5 vagy több tengellyel rendelkező
  nehéz tehergépjárművek | Euro 0 | 33,5 | 19,4 |
| Euro I | 25,0 | 14,1 |
| Euro II | 24,9 | 13,9 |
| Euro III | 20,1 | 11,1 |
| Euro IV | 14,2 | 7,5 |
| Euro V | 7,6 | 3,8 |
| Euro VI | 3,4 | 0,8 |
| Az Euro VI-nál kevésbé szennyező, beleértve a kibocsátásmentes járműveket is | 2,8 | 0,3 |

5.

Az 1999/62/EK irányelv IIIb. mellékletének helyébe a következő szöveg lép:

„IIIb. MELLÉKLET

A KÜLSŐKÖLTSÉG-DÍJ REFERENCIAÉRTÉKEI

Ez a melléklet meghatározza a külsőköltség-díj referenciaértékeit, beleértve a levegő- és zajszennyezés költségét.

1. táblázat

A nehéz tehergépjárművekre vonatkozó külsőköltség-díjak referenciaértékei

Járműosztály

eurocent/járműkilométer

Külvárosi (2)

Településeket összekötő (3)

Kevesebb mint 12 tonna műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű vagy két tengellyel rendelkező

nehéz tehergépjárművek

Euro 0

18,6

9,9

Euro I

12,6

6,4

Euro II

12,5

6,3

Euro III

9,6

4,8

Euro IV

7,3

3,4

Euro V

4,4

1,8

Euro VI

2,3

0,5

Az Euro VI-nál kevésbé szennyező, beleértve a kibocsátásmentes járműveket is

2,0

0,3

12 és 18 tonna közötti műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű vagy három tengellyel rendelkező

nehéz tehergépjárművek

Euro 0

24,6

13,7

Euro I

15,8

8,4

Euro II

15,8

8,4

Euro III

12,5

6,6

Euro IV

9,2

4,5

Euro V

5,6

2,7

Euro VI

2,8

0,7

Az Euro VI-nál kevésbé szennyező, beleértve a kibocsátásmentes járműveket is

2,3

0,3

18 és 32 tonna közötti műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű vagy négy tengellyel rendelkező

nehéz tehergépjárművek

Euro 0

27,8

15,8

Euro I

20,4

11,3

Euro II

20,4

11,2

Euro III

16,3

8,9

Euro IV

11,8

6,0

Euro V

6,6

3,4

Euro VI

3,1

0,8

Az Euro VI-nál kevésbé szennyező, beleértve a kibocsátásmentes járműveket is

2,5

0,3

32 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű vagy 5 vagy több tengellyel rendelkező

nehéz tehergépjárművek

Euro 0

33,5

19,4

Euro I

25,0

14,1

Euro II

24,9

13,9

Euro III

20,1

11,1

Euro IV

14,2

7,5

Euro V

7,6

3,8

Euro VI

3,4

0,8

Az Euro VI-nál kevésbé szennyező, beleértve a kibocsátásmentes járműveket is

2,8

0,3

Az 1. táblázatban található értékek hegyvidéki területeken és agglomerációk körül – az elszórt lakosság, az utak meredeksége, a tengerszint feletti magasság vagy a hőmérsékleti inverzió által indokolt mértékben – legfeljebb kétszeres szorzóval kiigazíthatók. Ha van tudományos bizonyíték a hegyvidéki területtel vagy agglomerációval összefüggő magasabb szorzóra, ez a referenciaérték részletes indokolás alapján növelhető.

| 6. | Az 1999/62/EK irányelv a következő melléklettel egészül ki:


  „IIIc. MELLÉKLET
  A SZÉN-DIOXID-KIBOCSÁTÁSOKRA VONATKOZÓ KÜLSŐKÖLTSÉG-DÍJAK REFERENCIAÉRTÉKEI
  Ez a melléklet meghatározza a szén-dioxid-kibocsátások költségét figyelembe vevő külsőköltség-díj referenciaértékeit.
  1. táblázat

  A nehéz tehergépjárművekre vonatkozó, a szén-dioxid-kibocsátásokkal összefüggő külsőköltség-díjak referenciaértékei


  Járműosztály | | eurocent/járműkilométer | Településeket összekötő utak (beleértve az autópályákat is) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kevesebb mint 12 tonna műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű vagy két tengellyel rendelkező
  nehéz tehergépjárművek | 1. szén-dioxid-kibocsátási osztály | Euro 0 | 4,5 |
| Euro I
  Euro II
  Euro III
  Euro IV
  Euro V
  Euro VI | 4,0 |
| 2. szén-dioxid-kibocsátási osztály | 3,8 |
| 3. szén-dioxid-kibocsátási osztály | 3,6 |
| Alacsony kibocsátású jármű | 2,0 |
| Kibocsátásmentes jármű | 0 |
| 12 és 18 tonna közötti műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű vagy három tengellyel rendelkező
  nehéz tehergépjárművek | 1. szén-dioxid-kibocsátási osztály | Euro 0 | 6,0 |
| Euro I
  Euro II
  Euro III | 5,2 |
| Euro IV
  Euro V
  Euro VI | 5,0 |
| 2. szén-dioxid-kibocsátási osztály | 4,8 |
| 3. szén-dioxid-kibocsátási osztály | 4,5 |
| Alacsony kibocsátású jármű | 2,5 |
| Kibocsátásmentes jármű | 0 |
| 18 és 32 tonna közötti műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű vagy négy tengellyel rendelkező
  nehéz tehergépjárművek | 1. szén-dioxid-kibocsátási osztály | Euro 0 | 7,9 |
| Euro I | 6,9 |
| Euro II |
| Euro III |
| Euro IV | 6,7 |
| Euro V |
| Euro VI |
| 2. szén-dioxid-kibocsátási osztály | 6,4 |
| 3. szén-dioxid-kibocsátási osztály | 6,0 |
| Alacsony kibocsátású jármű | 3,4 |
| Kibocsátásmentes jármű | 0 |
| 32 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű vagy 5 vagy több tengellyel rendelkező
  nehéz tehergépjárművek | 1. szén-dioxid-kibocsátási osztály | Euro 0 | 9,1 |
| Euro I | 8,1 |
| Euro II |
| Euro III |
| Euro IV | 8,0 |
| Euro V |
| Euro VI |
| 2. szén-dioxid-kibocsátási osztály | 7,6 |
| 3. szén-dioxid-kibocsátási osztály | 7,2 |
| Alacsony kibocsátású jármű | 4,0 |
| Kibocsátásmentes jármű | 0 |

6.

Az 1999/62/EK irányelv a következő melléklettel egészül ki:

„IIIc. MELLÉKLET

A SZÉN-DIOXID-KIBOCSÁTÁSOKRA VONATKOZÓ KÜLSŐKÖLTSÉG-DÍJAK REFERENCIAÉRTÉKEI

Ez a melléklet meghatározza a szén-dioxid-kibocsátások költségét figyelembe vevő külsőköltség-díj referenciaértékeit.

1. táblázat

A nehéz tehergépjárművekre vonatkozó, a szén-dioxid-kibocsátásokkal összefüggő külsőköltség-díjak referenciaértékei

Járműosztály

eurocent/járműkilométer

Településeket összekötő utak (beleértve az autópályákat is)

Kevesebb mint 12 tonna műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű vagy két tengellyel rendelkező

nehéz tehergépjárművek

1. szén-dioxid-kibocsátási osztály

Euro 0

4,5

Euro I

Euro II

Euro III

Euro IV

Euro V

Euro VI

4,0

2. szén-dioxid-kibocsátási osztály

3,8

3. szén-dioxid-kibocsátási osztály

3,6

Alacsony kibocsátású jármű

2,0

Kibocsátásmentes jármű

0

12 és 18 tonna közötti műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű vagy három tengellyel rendelkező

nehéz tehergépjárművek

1. szén-dioxid-kibocsátási osztály

Euro 0

6,0

Euro I

Euro II

Euro III

5,2

Euro IV

Euro V

Euro VI

5,0

2. szén-dioxid-kibocsátási osztály

4,8

3. szén-dioxid-kibocsátási osztály

4,5

Alacsony kibocsátású jármű

2,5

Kibocsátásmentes jármű

0

18 és 32 tonna közötti műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű vagy négy tengellyel rendelkező

nehéz tehergépjárművek

1. szén-dioxid-kibocsátási osztály

Euro 0

7,9

Euro I

6,9

Euro II

Euro III

Euro IV

6,7

Euro V

Euro VI

2. szén-dioxid-kibocsátási osztály

6,4

3. szén-dioxid-kibocsátási osztály

6,0

Alacsony kibocsátású jármű

3,4

Kibocsátásmentes jármű

0

32 tonnát meghaladó műszakilag megengedett legnagyobb össztömegű vagy 5 vagy több tengellyel rendelkező

nehéz tehergépjárművek

1. szén-dioxid-kibocsátási osztály

Euro 0

9,1

Euro I

8,1

Euro II

Euro III

Euro IV

8,0

Euro V

Euro VI

2. szén-dioxid-kibocsátási osztály

7,6

3. szén-dioxid-kibocsátási osztály

7,2

Alacsony kibocsátású jármű

4,0

Kibocsátásmentes jármű

0

| 7. | Az 1999/62/EK irányelv IV. mellékletében a „Járműszerelvények (csuklós járművek és közúti vontatók)” című táblázat helyébe a következő szöveg lép:

  „Járműszerelvények (csuklós járművek és közúti vontatók)


  Légrugós vagy azzal egyenértékű tengelyfelfüggesztés | Egyéb tengelyfelfüggesztési rendszerek | Károsodási osztály |
| --- | --- | --- | --- |
| Tengelyek száma és műszakilag megengedett legnagyobb össztömeg
  (tonna) | Tengelyek száma és műszakilag megengedett legnagyobb össztömeg
  (tonna) | |
| Legalább | Kevesebb mint | Legalább | Kevesebb mint | |
| 2  + 1 tengelyes | |
| 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | I. |
| 2  + 2 tengelyes | |
| 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | |
| 29 | 31 | 29 | 31 | II. |
| 31 | 33 | 31 | 33 | |
| 33
  36 | 36
  38 | 33 | 36 | III. |
| 2  + 3 tengelyes | II. |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III. |
| 2  + 4 tengelyes | II. |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III. |
| 3  + 1 tengelyes | II. |
| 30
  32 | 32
  35 | 30 | 32 | |
| | | 32 | 35 | III. |
| 3  + 2 tengelyes | II. |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38
  40 | 40
  44 | III. |
| 40 | 44 | | | |
| 3  + 3 tengelyes | |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | I. |
| | | 38 | 40 | II. |
| 40 | 44 | 40 | 44 | |
| 7 tengelyes |
| 40 | 50 | 40 | 50 | II. |
| 50 | 60 | 50 | 60 | III. |
| 60 | | 60 | |
| Legalább 8 tengelyes |
| 40 | 50 | 40 | 50 | I. |
| 50 | 60 | 50 | 60 | II. |
| 60 | 60 | III.” |

7.

Az 1999/62/EK irányelv IV. mellékletében a „Járműszerelvények (csuklós járművek és közúti vontatók)” című táblázat helyébe a következő szöveg lép:

„Járműszerelvények (csuklós járművek és közúti vontatók)

Légrugós vagy azzal egyenértékű tengelyfelfüggesztés

Egyéb tengelyfelfüggesztési rendszerek

Károsodási osztály

Tengelyek száma és műszakilag megengedett legnagyobb össztömeg

(tonna)

Tengelyek száma és műszakilag megengedett legnagyobb össztömeg

(tonna)

Legalább

Kevesebb mint

Legalább

Kevesebb mint

2  + 1 tengelyes

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

I.

2  + 2 tengelyes

23

25

26

28

25

26

28

29

23

25

26

28

25

26

28

29

29

31

29

31

II.

31

33

31

33

33

36

36

38

33

36

III.

2  + 3 tengelyes

II.

36

38

38

40

36

38

38

40

III.

2  + 4 tengelyes

II.

36

38

38

40

36

38

38

40

III.

3  + 1 tengelyes

II.

30

32

32

35

30

32

32

35

III.

3  + 2 tengelyes

II.

36

38

38

40

36

38

38

40

40

44

III.

40

44

3  + 3 tengelyes

36

38

38

40

36

38

I.

38

40

II.

40

44

40

44

7 tengelyes

40

50

40

50

II.

50

60

50

60

III.

60

60

Legalább 8 tengelyes

40

50

40

50

I.

50

60

50

60

II.

60

60

III.”

| 8. | Az 1999/62/EK irányelv a következő mellékletekkel egészül ki:


  „V. MELLÉKLET

  A TORLÓDÁSI DÍJ KIVETÉSÉNEK MINIMUMKÖVETELMÉNYEI

  Ez a melléklet meghatározza a torlódási díj kivetésének minimumkövetelményeit.
  1.   A hálózatnak a torlódási díj hatálya alá tartozó részei, az érintett járművek köre és az érintett időszakok
  A tagállamok pontosan meghatározzák a következőket:


  a) | a 7. cikk (1) bekezdésében említett, a transzeurópai hálózat területükhöz tartozó közúthálózatának azon része vagy részei és azon autópályáik, amelyek a 7da. cikk (1) és (3) bekezdésével összhangban torlódási díj hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- | --- |

8.

Az 1999/62/EK irányelv a következő mellékletekkel egészül ki:

„V. MELLÉKLET

A TORLÓDÁSI DÍJ KIVETÉSÉNEK MINIMUMKÖVETELMÉNYEI

Ez a melléklet meghatározza a torlódási díj kivetésének minimumkövetelményeit.

1.   A hálózatnak a torlódási díj hatálya alá tartozó részei, az érintett járművek köre és az érintett időszakok

A tagállamok pontosan meghatározzák a következőket:

a)

a 7. cikk (1) bekezdésében említett, a transzeurópai hálózat területükhöz tartozó közúthálózatának azon része vagy részei és azon autópályáik, amelyek a 7da. cikk (1) és (3) bekezdésével összhangban torlódási díj hatálya alá tartoznak;

| b) | a torlódási díj hatálya alá tartozó hálózati szakaszok „nagyvárosi” és „nem nagyvárosi” kategóriák szerinti osztályozása. A tagállamok az 1. táblázatban foglalt kritériumokat alkalmazzák az egyes útszakaszok osztályának meghatározásához.
  1. táblázat

  A hálózat útjainak az a) pontban meghatározott „nagyvárosi” és „nem nagyvárosi” kategóriák szerinti osztályozásának kritériumai


  Útkategória | Osztályozási kritérium |
| --- | --- | --- |
| „nagyvárosi” | a hálózatnak 250 000 fő vagy annál nagyobb lakosságú agglomerációkon áthaladó szakaszai |
| „nem nagyvárosi” | a hálózat „nagyvárosinak” nem minősülő szakaszai |

b)

a torlódási díj hatálya alá tartozó hálózati szakaszok „nagyvárosi” és „nem nagyvárosi” kategóriák szerinti osztályozása. A tagállamok az 1. táblázatban foglalt kritériumokat alkalmazzák az egyes útszakaszok osztályának meghatározásához.

1. táblázat

A hálózat útjainak az a) pontban meghatározott „nagyvárosi” és „nem nagyvárosi” kategóriák szerinti osztályozásának kritériumai

Útkategória

Osztályozási kritérium

„nagyvárosi”

a hálózatnak 250 000 fő vagy annál nagyobb lakosságú agglomerációkon áthaladó szakaszai

„nem nagyvárosi”

a hálózat „nagyvárosinak” nem minősülő szakaszai

| c) | azon időszakok, amelyek alatt alkalmazandó a díj, az egyes szakaszok tekintetében. Ha különböző díjszabások alkalmazandók a díjköteles időszakban, a tagállamok egyértelműen kijelölik az egyes időszakok kezdetét és végét, amelyek alatt az adott díjtétel alkalmazandó.
  A tagállamok a 2. táblázatban foglalt ekvivalenciafaktorokat alkalmazzák az egyes járműkategóriákra vonatkozó díjszabások arányának meghatározásához.
  2. táblázat

  Ekvivalenciafaktorok az egyes járműkategóriákra vonatkozó torlódási díjak díjszabása arányának meghatározásához


  Járműkategória | Ekvivalenciafaktor |
| --- | --- | --- |
| Könnyűgépjárművek | 1 |
| Merev nehéz tehergépjárművek | 1,9 |
| Autóbuszok | 2,5 |
| Csuklós nehéz tehergépjárművek | 2,9 |

c)

azon időszakok, amelyek alatt alkalmazandó a díj, az egyes szakaszok tekintetében. Ha különböző díjszabások alkalmazandók a díjköteles időszakban, a tagállamok egyértelműen kijelölik az egyes időszakok kezdetét és végét, amelyek alatt az adott díjtétel alkalmazandó.

A tagállamok a 2. táblázatban foglalt ekvivalenciafaktorokat alkalmazzák az egyes járműkategóriákra vonatkozó díjszabások arányának meghatározásához.

2. táblázat

Ekvivalenciafaktorok az egyes járműkategóriákra vonatkozó torlódási díjak díjszabása arányának meghatározásához

Járműkategória

Ekvivalenciafaktor

Könnyűgépjárművek

1

Merev nehéz tehergépjárművek

1,9

Autóbuszok

2,5

Csuklós nehéz tehergépjárművek

2,9

2.   A díj összege

A tagállam vagy adott esetben egy független hatóság minden egyes jármű-kategóriára, útszakaszra és időszakra egy egységes egyedi összeget határoz meg e melléklet 1. szakaszának rendelkezéseivel összhangban, valamint figyelembe véve a VI. melléklet táblázatában meghatározott vonatkozó referenciaértéket. Az így létrejövő díjstruktúrának átláthatónak kell lennie, azt nyilvánosságra kell hozni, és valamennyi úthasználó számára azonos feltételekkel hozzáférhetővé kell tenni.

Mielőtt torlódási díjat vezetne be, a tagállam kellő időben közzéteszi a következő adatok mindegyikét:

| a) | minden olyan paraméter, adat és egyéb információ, amely az utak és járművek osztályozási módjának, valamint a díjköteles időszakok meghatározásának megértéséhez szükséges; |
| --- | --- |

a)

minden olyan paraméter, adat és egyéb információ, amely az utak és járművek osztályozási módjának, valamint a díjköteles időszakok meghatározásának megértéséhez szükséges;

| b) | az alkalmazandó torlódási díjak teljes leírása minden egyes járműkategóriára, útszakaszra és időszakra lebontva. |
| --- | --- |

b)

az alkalmazandó torlódási díjak teljes leírása minden egyes járműkategóriára, útszakaszra és időszakra lebontva.

A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátanak az a) és b) pont értelmében közzéteendő minden információt.

A díj csak akkor állapítható meg, miután megfontolták a forgalom más útra terelődésének kockázatát is, valamint a közúti közlekedésbiztonságra, a környezetre és a forgalmi torlódásokra gyakorolt káros hatásokat és az említett kockázatok enyhítésének lehetőségeit is.

Amennyiben egy tagállam a VI. melléklet táblázatában meghatározott referenciaértékeknél magasabb torlódási díjakat kíván alkalmazni, értesíti a Bizottságot a következőkről:

| i. | a torlódási díjak hatálya alá tartozó utak elhelyezkedése; |
| --- | --- |

i.

a torlódási díjak hatálya alá tartozó utak elhelyezkedése;

| ii. | a közutaknak az 1. szakasz b) pontjában meghatározott „nagyvárosi” és „nem nagyvárosi” besorolása; |
| --- | --- |

ii.

a közutaknak az 1. szakasz b) pontjában meghatározott „nagyvárosi” és „nem nagyvárosi” besorolása;

| iii. | az 1. szakasz c) pontjában meghatározottak szerint azok az időszakok, amelyek alatt a díj alkalmazandó; |
| --- | --- |

iii.

az 1. szakasz c) pontjában meghatározottak szerint azok az időszakok, amelyek alatt a díj alkalmazandó;

| iv. | a minibuszokra és az autóbuszokra alkalmazott bármely részleges vagy teljes mentesség. |
| --- | --- |

iv.

a minibuszokra és az autóbuszokra alkalmazott bármely részleges vagy teljes mentesség.

3.   Nyomon követés

A tagállam vagy adott esetben egy független hatóság figyelemmel kíséri, hogy a díjmegállapítási rendszer mennyire hatékony a torlódások mérséklésében. A közlekedés iránti kínálat és kereslet változásainak függvényében szükség esetén háromévente kiigazítja a díjstruktúrát és az adott jármű-kategóriára, úttípusra és időszakra vonatkozó díjtételek összegét.

VI. MELLÉKLET

A TORLÓDÁSI DÍJ REFERENCIAÉRTÉKEI

E mellékletben meghatározásra kerülnek a torlódási díj referenciaértékei.

Az alábbi táblázatban meghatározott referenciaértékek a könnyűgépjárművekre alkalmazandók. Az egyéb jármű-kategóriákra vonatkozó torlódási díjakat a könnyűgépjárművekre alkalmazandó díjaknak az V. melléklet táblázatában foglalt ekvivalenciafaktorokkal való beszorzásával kell megállapítani.

Táblázat

A könnyűgépjárművekre vonatkozó torlódási díjak referenciaértékei

| eurocent/járműkilométer | Nagyvárosi | Nem nagyvárosi |
| --- | --- | --- |
| Autópálya | 25,9 | 23,7 |
| Főutak | 61,0 | 41,5 |

eurocent/járműkilométer

Nagyvárosi

Nem nagyvárosi

Autópálya

25,9

23,7

Főutak

61,0

41,5

VII. MELLÉKLET

KIBOCSÁTÁSCSÖKKENTÉSI TELJESÍTMÉNY

E mellékletben meghatározásra kerül a szennyező anyagokra vonatkozó kibocsátáscsökkentési teljesítmény, amely alapján a 7gb. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összhangban differenciálni kell az úthasználati díjakat és a használati díjakat.

Táblázat

A szennyező anyagokra vonatkozó kibocsátáscsökkentési kritériumok könnyűgépjárművek esetében

| Úthasználati díjak és használati díjak | 5–15 %-kal a legmagasabb érték alatt | 15–25 %-kal a legmagasabb érték alatt | 25–35 %-kal a legmagasabb érték alatt | Legfeljebb 75 %-kal a legmagasabb érték alatt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kibocsátáscsökkentési teljesítmény | Euro-6d-temp-x (#) | Euro-6d-x (#) | A szennyező anyag-kibocsátásra (##) vonatkozóan bejelentett maximális RDE-értékek < a vonatkozó kibocsátási határértékek 80 %-a | Kibocsátásmentes járművek |

Úthasználati díjak és használati díjak

5–15 %-kal a legmagasabb érték alatt

15–25 %-kal a legmagasabb érték alatt

25–35 %-kal a legmagasabb érték alatt

Legfeljebb 75 %-kal a legmagasabb érték alatt

Kibocsátáscsökkentési teljesítmény

Euro-6d-temp-x (#)

Euro-6d-x (#)

A szennyező anyag-kibocsátásra (##) vonatkozóan bejelentett maximális RDE-értékek < a vonatkozó kibocsátási határértékek 80 %-a

Kibocsátásmentes járművek

---

(*)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 344., 2016.12.17., 1. o.).

*

(**)  Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség módszertana: EMEP/EEA air pollutant emission inventory guidebook 2019 – Technical guidance to prepare national emission inventories, EMEP/EEA Légszennyezőanyag kibocsátási leltár kézikönyv, 2019 – Technikai iránymutatás a nemzeti kibocsátási leltárok elkészítéséhez (http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2019).

**

(***)  Az Európai Parlament és a Tanács 540/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a gépjárművek zajszintjéről és a csere-hangtompítórendszerekről, és a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 70/157/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 158., 2014.5.27., 131. o.).

***

(****)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/49/EK irányelve (2002. június 25.) a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről (HL L 189., 2002.7.18., 12. o.).

****

---

(1)  Az ekvivalenciafaktorok alkalmazása során a tagállamok az elvégzett útépítést időszakos alapon vagy a hosszú életcikluson alapuló szemlélet felhasználásával vehetik figyelembe.

1

(2)  A „külvárosi” a 150 és 900 fő/km2 népsűrűségű területeket jelöli (300 fő/km2 medián népsűrűség).

2

2

2 m

(3)  A „településeket összekötő” a 150 fő/km2-nél alacsonyabb népsűrűségű területeket jelöli.

3

2

(#)  ahol x lehet üres vagy az alábbiak egyike (EVAP, EVAP-ISC, ISC vagy ISC-FCM)

#

(##)  mind az NOx-re, mind pedig a PN-re vonatkozóan, az (EU) 2020/683 bizottsági végrehajtási rendelet (*) VIII. mellékletének függeléke szerinti megfelelőségi nyilatkozat 48.2. pontjában bejelentett adatok alapján.

# #

x

*

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/40

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/363 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. január 24.)

az (EU) 2021/405 végrehajtási rendelet IX. mellékletének az egyes halászati termékek Unióba történő beléptetése tekintetében engedélyezett harmadik országok vagy harmadik országbeli régiók jegyzékei tekintetében történő módosításáról és helyesbítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) (2) és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) megállapítja a harmadik országokból vagy azok régióiból származó egyes, emberi fogyasztásra szánt állatok és áruk szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére vonatkozó követelményeket annak biztosítása érdekében, hogy az említett állatok és áruk megfeleljenek az (EU) 2017/625 rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában hivatkozott szabályokban előírt alkalmazandó élelmiszer-biztonsági követelményeknek vagy az azokkal legalább egyenértékűnek elismert követelményeknek. Az említett áruk és állatok Unióba történő beléptetésének feltétele, hogy azok csak olyan harmadik országból vagy harmadik országbeli régióból származhatnak, amely szerepel egy, az (EU) 2017/625 rendelet 126. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint létrehozott jegyzékben. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) megállapítja a harmadik országokból vagy azok régióiból származó egyes, emberi fogyasztásra szánt állatok és áruk szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére vonatkozó követelményeket annak biztosítása érdekében, hogy az említett állatok és áruk megfeleljenek az (EU) 2017/625 rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában hivatkozott szabályokban előírt alkalmazandó élelmiszer-biztonsági követelményeknek vagy az azokkal legalább egyenértékűnek elismert követelményeknek. Az említett áruk és állatok Unióba történő beléptetésének feltétele, hogy azok csak olyan harmadik országból vagy harmadik országbeli régióból származhatnak, amely szerepel egy, az (EU) 2017/625 rendelet 126. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint létrehozott jegyzékben.

| (2) | Az (EU) 2021/405 bizottsági végrehajtási rendelet (4) megállapítja az egyes emberi fogyasztásra szánt állatok és áruk Unióba történő beléptetése tekintetében az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet 126. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint engedélyezett harmadik országok és harmadik országbeli régiók jegyzékeit. Az említett rendelet IX. melléklete meghatározza azon harmadik országok vagy harmadik országbeli régiók jegyzékét, amelyek számára engedélyezett bizonyos halászati termékek – köztük akvakultúra-termékek – szállítmányainak az Unióba történő beléptetése. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/405 bizottsági végrehajtási rendelet (4) megállapítja az egyes emberi fogyasztásra szánt állatok és áruk Unióba történő beléptetése tekintetében az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet 126. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint engedélyezett harmadik országok és harmadik országbeli régiók jegyzékeit. Az említett rendelet IX. melléklete meghatározza azon harmadik országok vagy harmadik országbeli régiók jegyzékét, amelyek számára engedélyezett bizonyos halászati termékek – köztük akvakultúra-termékek – szállítmányainak az Unióba történő beléptetése.

| (3) | Az (EU) 2022/367 bizottsági végrehajtási határozat (5) felvette Fehéroroszországot, Izraelt (6), Moldovát, Svájcot, Törökországot, az Egyesült Arab Emírségeket és Uruguayt a 2011/163/EU bizottsági határozat (7) mellékletébe a „kaviár (halakból származó termék)” alkategóriába az „akvakultúra-termékek” kategóriában. Ezért az említett harmadik országokat helyénvaló felvenni az (EU) 2021/405 végrehajtási rendelet IX. mellékletébe az „Akvakultúra: kaviár (halakból származó termék)” megjegyzéssel. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2022/367 bizottsági végrehajtási határozat (5) felvette Fehéroroszországot, Izraelt (6), Moldovát, Svájcot, Törökországot, az Egyesült Arab Emírségeket és Uruguayt a 2011/163/EU bizottsági határozat (7) mellékletébe a „kaviár (halakból származó termék)” alkategóriába az „akvakultúra-termékek” kategóriában. Ezért az említett harmadik országokat helyénvaló felvenni az (EU) 2021/405 végrehajtási rendelet IX. mellékletébe az „Akvakultúra: kaviár (halakból származó termék)” megjegyzéssel.

| (4) | Kanadát, Kínát és az Egyesült Államokat az „akvakultúra” tekintetében korábban felvették a 2011/163/EU határozat mellékletébe, és az említett országok ezen az alapon exportáltak akvakultúrából származó kaviárt. Az általuk benyújtott, halakra vonatkozó szermaradék-megfigyelési terv megfelelt az akvakultúrára vonatkozó általános uniós követelményeknek, és a kaviárra is kiterjedt. Ezért az említett harmadik országokat törölték az (EU) 2021/2315 végrehajtási határozattal módosított 2011/163/EU határozat mellékletében szereplő, „Halakból származó termékek (pl. kaviár)” kategóriára vonatkozó jegyzékből. Az (EU) 2022/367 végrehajtási határozat felvette Kanadát, Kínát és az Egyesült Államokat a 2011/163/EU határozat mellékletébe a „kaviár (halakból származó termék)” alkategóriába az „akvakultúra-termékek” kategóriában. Ezért az említett harmadik országokat helyénvaló felvenni az (EU) 2021/405 végrehajtási rendelet IX. mellékletébe az akvakultúra kategóriájába tartozó valamennyi halászati termék tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

Kanadát, Kínát és az Egyesült Államokat az „akvakultúra” tekintetében korábban felvették a 2011/163/EU határozat mellékletébe, és az említett országok ezen az alapon exportáltak akvakultúrából származó kaviárt. Az általuk benyújtott, halakra vonatkozó szermaradék-megfigyelési terv megfelelt az akvakultúrára vonatkozó általános uniós követelményeknek, és a kaviárra is kiterjedt. Ezért az említett harmadik országokat törölték az (EU) 2021/2315 végrehajtási határozattal módosított 2011/163/EU határozat mellékletében szereplő, „Halakból származó termékek (pl. kaviár)” kategóriára vonatkozó jegyzékből. Az (EU) 2022/367 végrehajtási határozat felvette Kanadát, Kínát és az Egyesült Államokat a 2011/163/EU határozat mellékletébe a „kaviár (halakból származó termék)” alkategóriába az „akvakultúra-termékek” kategóriában. Ezért az említett harmadik országokat helyénvaló felvenni az (EU) 2021/405 végrehajtási rendelet IX. mellékletébe az akvakultúra kategóriájába tartozó valamennyi halászati termék tekintetében.

| (5) | Ománt az (EU) 2021/2315 bizottsági végrehajtási határozattal (8) törölték a 2011/163/EU határozat mellékletében szereplő, az akvakultúra-termékek tekintetében jogosult országok jegyzékéből, mivel Omán jóváhagyott szermaradék-megfigyelési terve nem volt kielégítő. Ománt az (EU) 2022/34 bizottsági végrehajtási rendelet (9) törölte az (EU) 2021/405 végrehajtási rendelet IX. mellékletéből az akvakultúra-termékek, de véletlenül a vadon élő, kifogott halak tekintetében is, amihez nincs szükség maradékanyag-megfigyelési tervre. Ezért az (EU) 2021/405 végrehajtási rendelet IX. mellékletében a vadon élő, kifogott halak tekintetében az Ománra vonatkozó bejegyzést helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(5)

Ománt az (EU) 2021/2315 bizottsági végrehajtási határozattal (8) törölték a 2011/163/EU határozat mellékletében szereplő, az akvakultúra-termékek tekintetében jogosult országok jegyzékéből, mivel Omán jóváhagyott szermaradék-megfigyelési terve nem volt kielégítő. Ománt az (EU) 2022/34 bizottsági végrehajtási rendelet (9) törölte az (EU) 2021/405 végrehajtási rendelet IX. mellékletéből az akvakultúra-termékek, de véletlenül a vadon élő, kifogott halak tekintetében is, amihez nincs szükség maradékanyag-megfigyelési tervre. Ezért az (EU) 2021/405 végrehajtási rendelet IX. mellékletében a vadon élő, kifogott halak tekintetében az Ománra vonatkozó bejegyzést helyesbíteni kell.

| (6) | Az (EU) 2021/405 végrehajtási rendelet IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani és helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2021/405 végrehajtási rendelet IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani és helyesbíteni kell.

| (7) | A kereskedelmi zavarok minimalizálása, valamint a jogbiztonság és a 2011/163/EU határozattal való összhang biztosítása érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(7)

A kereskedelmi zavarok minimalizálása, valamint a jogbiztonság és a 2011/163/EU határozattal való összhang biztosítása érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/405 végrehajtási rendelet IX. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 24-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

1

(2)  
  HL L 95., 2017.4.7., 1. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2019/625 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 4.) az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes emberi fogyasztásra szánt állatok és áruk szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére vonatkozó követelmények tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 131., 2019.5.17., 18. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2021/405 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az egyes emberi fogyasztásra szánt állatok és áruk Unióba történő beléptetése tekintetében az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint engedélyezett harmadik országok vagy harmadik országbeli régiók jegyzékeinek a megállapításáról (HL L 114., 2021.3.31., 118. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2022/367 végrehajtási határozata (2022. március 2.) a harmadik országok által a 96/23/EK tanácsi irányelv 29. cikkének megfelelően benyújtott tervek jóváhagyásáról szóló 2011/163/EU határozat módosításáról (lásd e Hivatalos Lap 107 oldalát).

5

(6)  Izrael állam területe, kivéve az 1967 júniusa óta izraeli közigazgatás alatt álló területeket, nevezetesen a Golán-fennsíkot, a Gázai övezetet, Kelet-Jeruzsálemet és Ciszjordánia többi részét.

6

(7)  A Bizottság 2011/163/EU határozata (2011. március 16.) a harmadik országok által a 96/23/EK tanácsi irányelv 29. cikkének megfelelően benyújtott tervek jóváhagyásáról (HL L 70., 2011.3.17., 40. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2021/2315 végrehajtási határozata (2021. december 17.) a harmadik országok által a 96/23/EK tanácsi irányelv 29. cikkének megfelelően benyújtott tervek jóváhagyásáról szóló 2011/163/EU határozat módosításáról (HL L 464., 2021.12.28., 17. o.).

8

(9)  A Bizottság (EU) 2022/34 végrehajtási rendelete (2021. december 22.) az (EU) 2021/405 végrehajtási rendelet III., VIII., IX. és XI. mellékletének az egyes, emberi fogyasztásra szánt, vadon élő szárnyas vadak, valamint a bizonyos kagylókat, tüskésbőrűeket, zsákállatokat és tengeri haslábúakat, továbbá a bizonyos halászati termékeket, valamint a békacombot és csigát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetése tekintetében engedélyezett harmadik országok vagy harmadik országbeli régiók jegyzékei tekintetében történő módosításáról és a 2007/82/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 8., 2022.1.13., 1. o.).

9

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2021/405 végrehajtási rendelet IX. melléklete a következőképpen módosul:

| a) | Az Egyesült Arab Emírségekre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:


  „AE | Egyesült Arab Emírségek | Akvakultúra: halak és kaviár (halakból származó termék)
  Kizárólag tagállamokból vagy ilyen nyersanyagok Unióba történő behozatala tekintetében engedélyezett egyéb harmadik országokból származó nyersanyag” |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Az Egyesült Arab Emírségekre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„AE

Egyesült Arab Emírségek

Akvakultúra: halak és kaviár (halakból származó termék)

Kizárólag tagállamokból vagy ilyen nyersanyagok Unióba történő behozatala tekintetében engedélyezett egyéb harmadik országokból származó nyersanyag”

| b) | A Fehéroroszországra vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi szöveg lép:


  „BY | Belarusz | Akvakultúra: halak és kaviár (halakból származó termék)” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

A Fehéroroszországra vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi szöveg lép:

„BY

Belarusz

Akvakultúra: halak és kaviár (halakból származó termék)”

| c) | A Kanadára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:


  „CA | Kanada  (*1) | |
| --- | --- | --- | --- |

c)

A Kanadára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„CA

Kanada  (*1)

| d) | A Svájcra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:


  „CH | Svájc  (*2) | Akvakultúra: halak és kaviár (halakból származó termék) |
| --- | --- | --- | --- |

d)

A Svájcra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„CH

Svájc  (*2)

Akvakultúra: halak és kaviár (halakból származó termék)

| e) | A Kínára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:


  „CN | Kína  (*3) | |
| --- | --- | --- | --- |

e)

A Kínára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„CN

Kína  (*3)

| f) | Az Izraelre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:


  „IL | Izrael  (*4) | Akvakultúra: halak és kaviár (halakból származó termék) |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Az Izraelre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„IL

Izrael  (*4)

Akvakultúra: halak és kaviár (halakból származó termék)

| g) | A Moldovára vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi lép:


  „MD | Moldova | Akvakultúra: halak és kaviár (halakból származó termék)” |
| --- | --- | --- | --- |

g)

A Moldovára vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi lép:

„MD

Moldova

Akvakultúra: halak és kaviár (halakból származó termék)”

| h) | Az Új-Zélandra és a Panamára vonatkozó bejegyzések közé a következő bejegyzést kell beilleszteni:


  „OM | Omán | Kizárólag vadon fogás” |
| --- | --- | --- | --- |

h)

Az Új-Zélandra és a Panamára vonatkozó bejegyzések közé a következő bejegyzést kell beilleszteni:

„OM

Omán

Kizárólag vadon fogás”

| i) | A Törökországra vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi szöveg lép:


  „TR | Törökország | Akvakultúra: halak és kaviár (halakból származó termék)” |
| --- | --- | --- | --- |

i)

A Törökországra vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi szöveg lép:

„TR

Törökország

Akvakultúra: halak és kaviár (halakból származó termék)”

| j) | Az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:


  „US | Egyesült Államok  (*5) | |
| --- | --- | --- | --- |

j)

Az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok  (*5)

| k) | Az Uruguay-ra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:


  „UY | Uruguay | Akvakultúra: halak és kaviár (halakból származó termék)”. |
| --- | --- | --- | --- |

k)

Az Uruguay-ra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„UY

Uruguay

Akvakultúra: halak és kaviár (halakból származó termék)”.

---

(*1)  E harmadik országok vagy harmadik országbeli régiók számára minden halászati termék (halak, kaviár (halakból származó termék) és rákfélék) kivitele engedélyezett.”

(*2)  Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló 1999. június 21-i megállapodással (HL L 114., 2002.4.30., 132. o.) összhangban.”

(*3)  E harmadik országok vagy harmadik országbeli régiók számára minden halászati termék (halak, kaviár (halakból származó termék) és rákfélék) kivitele engedélyezett.”

(*4)  Izrael állam területe, kivéve az 1967 júniusa óta izraeli közigazgatás alatt álló területeket, nevezetesen a Golán-fennsíkot, a Gázai övezetet, Kelet-Jeruzsálemet és Ciszjordánia többi részét.”

(*5)  E harmadik országok vagy harmadik országbeli régiók számára minden halászati termék (halak, kaviár (halakból származó termék) és rákfélék) kivitele engedélyezett.”

---

| 2022.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/45

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/364 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. március 3.)

az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletének a baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében a Kanadára, az Egyesült Királyságra és az Egyesült Államokra vonatkozóan szereplő bejegyzések tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 230. cikke (1) bekezdésére és 232. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/429 rendelet előírja, hogy az állatok, a szaporítóanyagok és az állati eredetű termékek szállítmányainak a szóban forgó rendelet 230. cikke (1) bekezdésének megfelelően jegyzékbe foglalt harmadik országokból vagy területekről vagy azok jegyzékbe foglalt körzeteiből vagy kompartmentjeiből kell érkezniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/429 rendelet előírja, hogy az állatok, a szaporítóanyagok és az állati eredetű termékek szállítmányainak a szóban forgó rendelet 230. cikke (1) bekezdésének megfelelően jegyzékbe foglalt harmadik országokból vagy területekről vagy azok jegyzékbe foglalt körzeteiből vagy kompartmentjeiből kell érkezniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba.

| (2) | Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat az állategészségügyi követelményeket, amelyeknek a harmadik országokból vagy területekről, illetve azok körzeteiből vagy – tenyésztett víziállatok esetében – kompartmentjeiből származó adott állatfajok és -kategóriák, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak meg kell felelniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat az állategészségügyi követelményeket, amelyeknek a harmadik országokból vagy területekről, illetve azok körzeteiből vagy – tenyésztett víziállatok esetében – kompartmentjeiből származó adott állatfajok és -kategóriák, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak meg kell felelniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba.

| (3) | Az (EU) 2021/404 bizottsági végrehajtási rendelet (3) megállapítja azon harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek, illetve kompartmentjeinek a jegyzékét, amelyekből engedélyezett az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatfajoknak és -kategóriáknak, szaporítóanyagoknak és állati eredetű termékeknek az Unióba történő beléptetése. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/404 bizottsági végrehajtási rendelet (3) megállapítja azon harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek, illetve kompartmentjeinek a jegyzékét, amelyekből engedélyezett az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatfajoknak és -kategóriáknak, szaporítóanyagoknak és állati eredetű termékeknek az Unióba történő beléptetése.

| (4) | Ezen belül az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete a baromfi, a baromfi szaporítóanyagai, illetve a baromfi és a szárnyas vadak friss húsa tekintetében állapítja meg a szállítmányoknak az Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek a jegyzékeit. |
| --- | --- |

(4)

Ezen belül az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete a baromfi, a baromfi szaporítóanyagai, illetve a baromfi és a szárnyas vadak friss húsa tekintetében állapítja meg a szállítmányoknak az Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek a jegyzékeit.

| (5) | Kanada a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitöréséről értesítette a Bizottságot. A betegség Új-Skócia tartományban tört ki egy második létesítményben, és megjelenését 2022. február 8-án laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
| --- | --- |

(5)

Kanada a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitöréséről értesítette a Bizottságot. A betegség Új-Skócia tartományban tört ki egy második létesítményben, és megjelenését 2022. február 8-án laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették.

| (6) | Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb eseteiről is értesítette a Bizottságot. A betegség Grimsby közelében (Northeast Lincolnshire egységes hatóság, Lincolnshire megye, Anglia), valamint Newtown és Welshpool közelében (Montgomeryshire kerület, Powys megye, Wales) tört ki, és megjelenését 2022. február 21-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
| --- | --- |

(6)

Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb eseteiről is értesítette a Bizottságot. A betegség Grimsby közelében (Northeast Lincolnshire egységes hatóság, Lincolnshire megye, Anglia), valamint Newtown és Welshpool közelében (Montgomeryshire kerület, Powys megye, Wales) tört ki, és megjelenését 2022. február 21-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették.

| (7) | Emellett az Egyesült Államok is a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének esetéről értesítette a Bizottságot. A betegség New Castle megye (Delaware állam, Egyesült Államok) tört ki, és megjelenését 2022. február 22-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
| --- | --- |

(7)

Emellett az Egyesült Államok is a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének esetéről értesítette a Bizottságot. A betegség New Castle megye (Delaware állam, Egyesült Államok) tört ki, és megjelenését 2022. február 22-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették.

| (8) | Az Egyesült Államok ezenkívül a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének két további esetéről is értesítette a Bizottságot. A betegség Greene megyében (Indiana állam, Egyesült Államok) tört ki, és megjelenését 2022. február 23-án laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
| --- | --- |

(8)

Az Egyesült Államok ezenkívül a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének két további esetéről is értesítette a Bizottságot. A betegség Greene megyében (Indiana állam, Egyesült Államok) tört ki, és megjelenését 2022. február 23-án laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették.

| (9) | Az Egyesült Államok ezenkívül a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének egy további esetéről is értesítette a Bizottságot. A betegség a már érintett Dubois megyében (Indiana állam, Egyesült Államok) tört ki egy harmadik létesítményben, és megjelenését 2022. február 24-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
| --- | --- |

(9)

Az Egyesült Államok ezenkívül a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének egy további esetéről is értesítette a Bizottságot. A betegség a már érintett Dubois megyében (Indiana állam, Egyesült Államok) tört ki egy harmadik létesítményben, és megjelenését 2022. február 24-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették.

| (10) | Kanada, az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok állategészségügyi hatóságai 10 km-es ellenőrzési övezeteket hoztak létre az érintett létesítmények körül, és az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtottak végre a magas patogenitású madárinfluenza megfékezése és terjedésének korlátozása céljából. |
| --- | --- |

(10)

Kanada, az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok állategészségügyi hatóságai 10 km-es ellenőrzési övezeteket hoztak létre az érintett létesítmények körül, és az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtottak végre a magas patogenitású madárinfluenza megfékezése és terjedésének korlátozása céljából.

| (11) | Kanada, az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok információkat nyújtott be a Bizottságnak a területükön tapasztalható járványügyi helyzetről és a magas patogenitású madárinfluenza további terjedésének megelőzése érdekében hozott intézkedéseikről. A Bizottság megvizsgálta ezeket az információkat. E vizsgálat alapján és az Unió állategészségügyi helyzetének védelme érdekében a továbbiakban nem engedélyezhető az azokról a területekről származó baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetése, amely területeken Kanada, az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok állategészségügyi hatóságai a közelmúltban kitört magas patogenitású madárinfluenza miatt korlátozásokat vezettek be. |
| --- | --- |

(11)

Kanada, az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok információkat nyújtott be a Bizottságnak a területükön tapasztalható járványügyi helyzetről és a magas patogenitású madárinfluenza további terjedésének megelőzése érdekében hozott intézkedéseikről. A Bizottság megvizsgálta ezeket az információkat. E vizsgálat alapján és az Unió állategészségügyi helyzetének védelme érdekében a továbbiakban nem engedélyezhető az azokról a területekről származó baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetése, amely területeken Kanada, az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok állategészségügyi hatóságai a közelmúltban kitört magas patogenitású madárinfluenza miatt korlátozásokat vezettek be.

| (12) | Az Egyesült Királyság ezenkívül a magas patogenitású madárinfluenzának egy Wrexham (Wales) közelében található baromfitartó létesítményben 2021. november 2-án, valamint egy Frinton-on-Sea (Tendring kerület, Essex megye, Anglia) közelében található baromfitartó létesítményben 2021. november 12-én megerősített kitörésével kapcsolatban aktualizált információkat nyújtott be a területén tapasztalható járványügyi helyzetről, valamint a betegség továbbterjedésének megelőzése érdekében hozott intézkedéseiről. A magas patogenitású madárinfluenza e kitörését követően az Egyesült Királyság a betegség megfékezése és terjedésének korlátozása érdekében az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtott végre. Az Egyesült Királyság ezen túlmenően az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedések végrehajtását követően elvégezte a szükséges tisztítási és fertőtlenítési intézkedéseket a területén található fertőzött baromfitartó létesítményben. |
| --- | --- |

(12)

Az Egyesült Királyság ezenkívül a magas patogenitású madárinfluenzának egy Wrexham (Wales) közelében található baromfitartó létesítményben 2021. november 2-án, valamint egy Frinton-on-Sea (Tendring kerület, Essex megye, Anglia) közelében található baromfitartó létesítményben 2021. november 12-én megerősített kitörésével kapcsolatban aktualizált információkat nyújtott be a területén tapasztalható járványügyi helyzetről, valamint a betegség továbbterjedésének megelőzése érdekében hozott intézkedéseiről. A magas patogenitású madárinfluenza e kitörését követően az Egyesült Királyság a betegség megfékezése és terjedésének korlátozása érdekében az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtott végre. Az Egyesült Királyság ezen túlmenően az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedések végrehajtását követően elvégezte a szükséges tisztítási és fertőtlenítési intézkedéseket a területén található fertőzött baromfitartó létesítményben.

| (13) | A Bizottság értékelte az Egyesült Királyság által benyújtott információkat, és arra a következtetésre jutott, hogy a magas patogenitású madárinfluenzának a Wrexham (Wales) és Frinton-on-Sea (Tendring kerület, Essex megye, Anglia) közelében található baromfitartó létesítményekben történt kitörését felszámolták, és már nem áll fenn a baromfiáruknak az Egyesült Királyság azon területeiről az Unióba történő beléptetésével kapcsolatos kockázat, ahonnan azok Unióba történő beléptetését a szóban forgó kitörés miatt felfüggesztették. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság értékelte az Egyesült Királyság által benyújtott információkat, és arra a következtetésre jutott, hogy a magas patogenitású madárinfluenzának a Wrexham (Wales) és Frinton-on-Sea (Tendring kerület, Essex megye, Anglia) közelében található baromfitartó létesítményekben történt kitörését felszámolták, és már nem áll fenn a baromfiáruknak az Egyesült Királyság azon területeiről az Unióba történő beléptetésével kapcsolatos kockázat, ahonnan azok Unióba történő beléptetését a szóban forgó kitörés miatt felfüggesztették.

| (14) | Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(14)

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (15) | A Kanadában, az Egyesült Királyságban és az Egyesült Államokban jelenleg uralkodó, a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos járványügyi helyzetre és a betegségnek az Unióba történő behozatalával kapcsolatos komoly kockázatra figyelemmel az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletben e rendelet útján végrehajtott módosításoknak sürgősen hatályba kell lépniük. |
| --- | --- |

(15)

A Kanadában, az Egyesült Királyságban és az Egyesült Államokban jelenleg uralkodó, a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos járványügyi helyzetre és a betegségnek az Unióba történő behozatalával kapcsolatos komoly kockázatra figyelemmel az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletben e rendelet útján végrehajtott módosításoknak sürgősen hatályba kell lépniük.

| (16) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 3-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 30.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba való beléptetésére, valamint a beléptetést követő mozgatására és kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 379. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2021/404 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek Unióba történő beléptetése tekintetében az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzetei jegyzékeinek a megállapításáról (HL L 114., 2021.3.31., 1. o.).

3

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az V. melléklet a következőképpen módosul:


  a) | az 1. rész a következőképpen módosul:


  i. | a Kanadára vonatkozó bejegyzés a CA-2.1 körzetre vonatkozó sor után a CA-2.2 körzetre vonatkozó következő sorral egészül ki:


  „CA

  Kanada | CA-2.2 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.2.8. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.2.8. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.2.8. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.2.8. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.2.8. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.2.8. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.2.8. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.2.8. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.2.8. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.2.8.” | |

1.

Az V. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. rész a következőképpen módosul:

i.

a Kanadára vonatkozó bejegyzés a CA-2.1 körzetre vonatkozó sor után a CA-2.2 körzetre vonatkozó következő sorral egészül ki:

„CA

Kanada

CA-2.2

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.2.8.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.2.8.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.2.8.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.2.8.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.2.8.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.2.8.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.2.8.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.2.8.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.2.8.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.2.8.”

| ii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.17 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:


  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.17 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.11.2. | 2022.2.19. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.11.2. | 2022.2.19. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.11.2. | 2022.2.19. |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.11.2. | 2022.2.19. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.11.2. | 2022.2.19. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.11.2. | 2022.2.19. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.11.2. | 2022.2.19. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.11.2. | 2022.2.19. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.11.2. | 2022.2.19. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.11.2. | 2022.2.19.” |

ii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.17 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.17

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.11.2.

2022.2.19.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.11.2.

2022.2.19.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.11.2.

2022.2.19.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.11.2.

2022.2.19.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.11.2.

2022.2.19.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.11.2.

2022.2.19.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.11.2.

2022.2.19.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.11.2.

2022.2.19.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.11.2.

2022.2.19.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2021.11.2.

2022.2.19.”

| iii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.20 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:


  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.20 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.11.12. | 2022.2.20. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.11.12. | 2022.2.20. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.11.12. | 2022.2.20. |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.11.12. | 2022.2.20. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.11.12. | 2022.2.20. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.11.12. | 2022.2.20. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.11.12. | 2022.2.20. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.11.12. | 2022.2.20. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.11.12. | 2022.2.20. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.11.12. | 2022.2.20.” |

iii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.20 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.20

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.11.12.

2022.2.20.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.11.12.

2022.2.20.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.11.12.

2022.2.20.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.11.12.

2022.2.20.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.11.12.

2022.2.20.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.11.12.

2022.2.20.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.11.12.

2022.2.20.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.11.12.

2022.2.20.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.11.12.

2022.2.20.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2021.11.12.

2022.2.20.”

| iv. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés a GB-2.97 körzetre vonatkozó sor után a GB-2.98, a GB-2.99 és a GB-2.100 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:


  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.98 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| GB-2.99 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| GB-2.100 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1” | | 2022.2.21.” | |

iv.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés a GB-2.97 körzetre vonatkozó sor után a GB-2.98, a GB-2.99 és a GB-2.100 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.98

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.2.21.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.2.21.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.2.21.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.2.21.

GB-2.99

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.2.21.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.2.21.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.2.21.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.2.21.

GB-2.100

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.2.21.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.2.21.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.2.21.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1”

2022.2.21.”

| v. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzés a US-2.7 körzetre vonatkozó sor után a US-2.8, a US-2.9, a US-2.10 és a US-2.11 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:


  „US

  Egyesült Államok | US.2.8 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.2.22. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.2.22. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.2.22. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.2.22. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.2.22. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.2.22. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.2.22. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.2.22. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.2.22. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.2.22. | |
| US.2.9 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| US.2.10 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| US.2.11 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.2.24. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.2.24. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.2.24. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.2.24. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.2.24. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.2.24. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.2.24. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.2.24. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.2.24. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.2.24.” | |

v.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzés a US-2.7 körzetre vonatkozó sor után a US-2.8, a US-2.9, a US-2.10 és a US-2.11 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:

„US

Egyesült Államok

US.2.8

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.2.22.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.2.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.2.22.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.2.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.2.22.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.2.22.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.2.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.2.22.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.2.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.2.22.

US.2.9

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.2.23.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.2.23.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.2.23.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.2.23.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.2.23.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.2.23.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.2.23.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.2.23.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.2.23.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.2.23.

US.2.10

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.2.23.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.2.23.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.2.23.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.2.23.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.2.23.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.2.23.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.2.23.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.2.23.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.2.23.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.2.23.

US.2.11

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.2.24.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.2.24.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.2.24.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.2.24.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.2.24.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.2.24.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.2.24.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.2.24.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.2.24.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.2.24.”

| b) | A 2. rész a következőképpen módosul:


  i. | a Kanadára vonatkozó bejegyzés a CA-2.1 körzet leírása után a CA-2.2 körzetre vonatkozó következő leírással egészül ki:


  „Kanada | CA-2.2 | Új-Skócia tartomány:
  Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont és Union Corner települések” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

A 2. rész a következőképpen módosul:

i.

a Kanadára vonatkozó bejegyzés a CA-2.1 körzet leírása után a CA-2.2 körzetre vonatkozó következő leírással egészül ki:

„Kanada

CA-2.2

Új-Skócia tartomány:

Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont és Union Corner települések”

| ii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés az GB-2.97 körzet leírása után az GB-2.98, az GB-2.99 és az GB-2.100 körzetre vonatkozó következő leírásokkal egészül ki:


  „Egyesült Királyság | GB-2.98 | Grimsby közelében (Northeast Lincolnshire egységes hatóság, Lincolnshire megye, Anglia):
  az N53.53 és a W0.15 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület. |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.99 | Newtown közelében (Montgomeryshire kerület, Powys megye, Wales):
  az N52.54 és a W3.37 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület. |
| GB-2.100 | Welshpool közelében (Montgomeryshire kerület, Powys megye, Wales):
  az N52.69 és a W3.12 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület.” |

ii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés az GB-2.97 körzet leírása után az GB-2.98, az GB-2.99 és az GB-2.100 körzetre vonatkozó következő leírásokkal egészül ki:

„Egyesült Királyság

GB-2.98

Grimsby közelében (Northeast Lincolnshire egységes hatóság, Lincolnshire megye, Anglia):

az N53.53 és a W0.15 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület.

GB-2.99

Newtown közelében (Montgomeryshire kerület, Powys megye, Wales):

az N52.54 és a W3.37 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület.

GB-2.100

Welshpool közelében (Montgomeryshire kerület, Powys megye, Wales):

az N52.69 és a W3.12 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület.”

| iii. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzés az US-2.7 körzet leírása után az US-2.8, az US-2.9, az US-2.10 és az US-2.11 körzetre vonatkozó következő leírásokkal egészül ki:


  „Egyesült Államok | US-2.8 | Delaware állam:
  New Castle megye: 10 km sugarú övezet, amely az északi pontból (GPS-koordináták: ny. h. 75,7420940°, é. sz. 39,5302267°) kiindulóan a következőképpen terjed ki az óramutató járásával megegyező irányban:


  a) | északon: a Bethel Church Road és a Dillon Circle kereszteződésétől 0,3 km-re észak felé; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

iii.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzés az US-2.7 körzet leírása után az US-2.8, az US-2.9, az US-2.10 és az US-2.11 körzetre vonatkozó következő leírásokkal egészül ki:

„Egyesült Államok

US-2.8

Delaware állam:

New Castle megye: 10 km sugarú övezet, amely az északi pontból (GPS-koordináták: ny. h. 75,7420940°, é. sz. 39,5302267°) kiindulóan a következőképpen terjed ki az óramutató járásával megegyező irányban:

a)

északon: a Bethel Church Road és a Dillon Circle kereszteződésétől 0,3 km-re észak felé;

| b) | északkeleten: a Bakersfield Drive és az Old Stagecoach kereszteződésétől 0,8 km-re nyugat felé; |
| --- | --- |

b)

északkeleten: a Bakersfield Drive és az Old Stagecoach kereszteződésétől 0,8 km-re nyugat felé;

| c) | keleten: a Dupont Parkway és az Old Stagecoach kereszteződésétől 0,3 km-re északkelet felé; |
| --- | --- |

c)

keleten: a Dupont Parkway és az Old Stagecoach kereszteződésétől 0,3 km-re északkelet felé;

| d) | délkeleten: a Blackbird Station Road és a Grears Corner Road kereszteződésétől 1,3 km-re nyugat felé; |
| --- | --- |

d)

délkeleten: a Blackbird Station Road és a Grears Corner Road kereszteződésétől 1,3 km-re nyugat felé;

| e) | délen: a Massey Road és a Bradford Johnson Road kereszteződésétől 1,5 km-re kelet-délkelet felé; |
| --- | --- |

e)

délen: a Massey Road és a Bradford Johnson Road kereszteződésétől 1,5 km-re kelet-délkelet felé;

| f) | délnyugaton: az S Bohemia Avenue és az E. Main Street kereszteződésétől 1,3 km-re dél-délkelet felé; |
| --- | --- |

f)

délnyugaton: az S Bohemia Avenue és az E. Main Street kereszteződésétől 1,3 km-re dél-délkelet felé;

| g) | nyugaton: az Augustine Herman Highway és a Glebe Road kereszteződésétől 0,9 km-re nyugat felé; |
| --- | --- |

g)

nyugaton: az Augustine Herman Highway és a Glebe Road kereszteződésétől 0,9 km-re nyugat felé;

| h) | északnyugaton: az Augustine Herman Highway és a Randalia Road kereszteződésétől 0,6 km-re északnyugat felé. |
| --- | --- |

h)

északnyugaton: az Augustine Herman Highway és a Randalia Road kereszteződésétől 0,6 km-re északnyugat felé.

US-2.9

Indiana állam:

Greene megye (Greene 01): 10 km sugarú övezet, amely az északi pontból (GPS-koordináták: ny. h. 87,0249854°, é. sz. 39,0522695°) kiindulóan a következőképpen terjed ki az óramutató járásával megegyező irányban:

| a) | északon: az IN-57 és a W 54 országút kereszteződésétől 2,5 km-re észak-északnyugat felé; |
| --- | --- |

a)

északon: az IN-57 és a W 54 országút kereszteződésétől 2,5 km-re észak-északnyugat felé;

| b) | északkeleten: az S 250 W és a W Base Road kereszteződésétől 3,5 km-re kelet felé; |
| --- | --- |

b)

északkeleten: az S 250 W és a W Base Road kereszteződésétől 3,5 km-re kelet felé;

| c) | keleten: az S Baseline Road és a W Harvest Church Road kereszteződésétől 1,4 km-re délkelet felé; |
| --- | --- |

c)

keleten: az S Baseline Road és a W Harvest Church Road kereszteződésétől 1,4 km-re délkelet felé;

| d) | délkeleten: az N 1100 E és az E 1650 N közút kereszteződésétől 0,4 km-re délnyugat felé; |
| --- | --- |

d)

délkeleten: az N 1100 E és az E 1650 N közút kereszteződésétől 0,4 km-re délnyugat felé;

| e) | délen: az N 700 E és az E 1550 N közút kereszteződésétől 1,3 km-re délnyugat felé; |
| --- | --- |

e)

délen: az N 700 E és az E 1550 N közút kereszteződésétől 1,3 km-re délnyugat felé;

| f) | délnyugaton: az S 900 W és a W 750 S közút kereszteződésétől 1,5 km-re délnyugat felé; |
| --- | --- |

f)

délnyugaton: az S 900 W és a W 750 S közút kereszteződésétől 1,5 km-re délnyugat felé;

| g) | nyugaton: az S 1200 W és az W 300 S közút kereszteződésétől 1,9 km-re délkelet felé; |
| --- | --- |

g)

nyugaton: az S 1200 W és az W 300 S közút kereszteződésétől 1,9 km-re délkelet felé;

| h) | északnyugaton: az N 900 W közút és a W 54 országút kereszteződésétől 0,7 km-re dél felé. |
| --- | --- |

h)

északnyugaton: az N 900 W közút és a W 54 országút kereszteződésétől 0,7 km-re dél felé.

US-2.10

Indiana állam:

Greene megye (Greene 02): 10 km sugarú övezet, amely az északi pontból (GPS-koordináták: ny. h. 86.9268450°, é. sz. 39.0433847°) kiindulóan a következőképpen terjed ki az óramutató járásával megegyező irányban:

| a) | északon: az N Washington Street és a Sand Road kereszteződésétől 1,3 km-re északkelet felé; |
| --- | --- |

a)

északon: az N Washington Street és a Sand Road kereszteződésétől 1,3 km-re északkelet felé;

| b) | északkeleten: az S Haslers Road és az E Sylvania Road kereszteződésétől 0,6 km-re délkelet felé; |
| --- | --- |

b)

északkeleten: az S Haslers Road és az E Sylvania Road kereszteződésétől 0,6 km-re délkelet felé;

| c) | keleten: az S Fowler Road és az E Smith Drive kereszteződésétől 1,8 km-re délkelet felé; |
| --- | --- |

c)

keleten: az S Fowler Road és az E Smith Drive kereszteződésétől 1,8 km-re délkelet felé;

| d) | délkeleten: az 5-ös és a 486-os autópálya kereszteződésétől 0,6 km-re északkelet felé; |
| --- | --- |

d)

délkeleten: az 5-ös és a 486-os autópálya kereszteződésétől 0,6 km-re északkelet felé;

| e) | délen: az N 1100 E és az E 1475 N közút kereszteződésétől 1,2 km-re délkelet felé; |
| --- | --- |

e)

délen: az N 1100 E és az E 1475 N közút kereszteződésétől 1,2 km-re délkelet felé;

| f) | délnyugaton: az S 700 E és a W 1650 N közút kereszteződésétől 0,8 km-re kelet felé; |
| --- | --- |

f)

délnyugaton: az S 700 E és a W 1650 N közút kereszteződésétől 0,8 km-re kelet felé;

| g) | nyugaton: az S 600 W és az W 300 S közút kereszteződésétől 1,5 km-re dél felé; |
| --- | --- |

g)

nyugaton: az S 600 W és az W 300 S közút kereszteződésétől 1,5 km-re dél felé;

| h) | északnyugaton: az S 57 E közút és a W Base Road kereszteződésétől 0,2 km-re kelet felé. |
| --- | --- |

h)

északnyugaton: az S 57 E közút és a W Base Road kereszteződésétől 0,2 km-re kelet felé.

US-2.11

Indiana állam:

Dubois megye (Dubois 03): 10 km sugarú övezet, amely az északi pontból (GPS-koordináták: ny. h. 86.9082905°, é. sz. 38.3575910°) kiindulóan a következőképpen terjed ki az óramutató járásával megegyező irányban:

| a) | északon: az S Meridian Road és az E 3rd Avenue kereszteződésétől 1,7 km-re dél-délkelet felé; |
| --- | --- |

a)

északon: az S Meridian Road és az E 3rd Avenue kereszteződésétől 1,7 km-re dél-délkelet felé;

| b) | északkeleten: az S St Anthony RDW és az E 450S kereszteződésétől 1,3 km-re észak-északnyugat felé; |
| --- | --- |

b)

északkeleten: az S St Anthony RDW és az E 450S kereszteződésétől 1,3 km-re észak-északnyugat felé;

| c) | keleten: az E 264 és az E 850S országút kereszteződésétől 0,4 km-re északnyugat felé; |
| --- | --- |

c)

keleten: az E 264 és az E 850S országút kereszteződésétől 0,4 km-re északnyugat felé;

| d) | délkeleten: a 64-es autópálya és az N 162 országút kereszteződésétől 1,9 km-re délkelet felé; |
| --- | --- |

d)

délkeleten: a 64-es autópálya és az N 162 országút kereszteződésétől 1,9 km-re délkelet felé;

| e) | délen: a 64-es autópálya és az N 700 E kereszteződésétől 2,5 km-re dél-délnyugat felé; |
| --- | --- |

e)

délen: a 64-es autópálya és az N 700 E kereszteződésétől 2,5 km-re dél-délnyugat felé;

| f) | délnyugaton: az S 161 E közút és a W 1150S kereszteződésétől 2,5 km-re kelet felé; |
| --- | --- |

f)

délnyugaton: az S 161 E közút és a W 1150S kereszteződésétől 2,5 km-re kelet felé;

| g) | nyugaton: az S 161 E közút és a W 650S kereszteződésétől 0,9 km-re dél-délkelet felé; |
| --- | --- |

g)

nyugaton: az S 161 E közút és a W 650S kereszteződésétől 0,9 km-re dél-délkelet felé;

| h) | északnyugaton: az S 550W és az W Kessner Bridge Road kereszteződésétől 1,7 km-re délkelet felé.” |
| --- | --- |

h)

északnyugaton: az S 550W és az W Kessner Bridge Road kereszteződésétől 1,7 km-re délkelet felé.”

| 2. | A XIV. melléklet a következőképpen módosul:


  a) | az 1. rész a következőképpen módosul:


  i. | a Kanadára vonatkozó bejegyzés a CA-2.1 körzetre vonatkozó sor után a CA-2.2 körzetre vonatkozó következő sorral egészül ki:


  „CA

  Kanada | CA-2.2 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.2.8. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.2.8. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.2.8.” | |

2.

A XIV. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. rész a következőképpen módosul:

i.

a Kanadára vonatkozó bejegyzés a CA-2.1 körzetre vonatkozó sor után a CA-2.2 körzetre vonatkozó következő sorral egészül ki:

„CA

Kanada

CA-2.2

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.2.8.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.2.8.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.2.8.”

| ii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.17 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:


  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.17 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.11.2. | 2022.2.19. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.11.2. | 2022.2.19. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2021.11.2. | 2022.2.19.” |

ii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.17 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.17

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.11.2.

2022.2.19.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.11.2.

2022.2.19.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2021.11.2.

2022.2.19.”

| iii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.20 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:


  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.20 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.11.12. | 2022.2.20. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.11.12. | 2022.2.20. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2021.11.12. | 2022.2.20.” |

iii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.20 körzetre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.20

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.11.12.

2022.2.20.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.11.12.

2022.2.20.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2021.11.12.

2022.2.20.”

| iv. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés a GB-2.97 körzetre vonatkozó sor után a GB-2.98, a GB-2.99 és a GB-2.100 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:


  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.98 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.2.21. | |
| GB-2.99 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.2.21. | |
| GB-2.100 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.2.21. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.2.21.” | |

iv.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés a GB-2.97 körzetre vonatkozó sor után a GB-2.98, a GB-2.99 és a GB-2.100 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.98

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.2.21.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.2.21.

GB-2.99

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.2.21.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.2.21.

GB-2.100

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.2.21.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.2.21.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.2.21.”

| v. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzés a US-2.7 körzetre vonatkozó sor után a US-2.8, a US-2.9, a US-2.10 és a US-2.11 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:


  „US

  Egyesült Államok | US-2.8 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.2.22. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.2.22. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.2.22. | |
| US-2.9 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.2.23. | |
| US-2.10 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.2.23. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.2.23. | |
| US-2.11 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.2.24. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.2.24. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.2.24.” | |

v.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzés a US-2.7 körzetre vonatkozó sor után a US-2.8, a US-2.9, a US-2.10 és a US-2.11 körzetre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:

„US

Egyesült Államok

US-2.8

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.2.22.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.2.22.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.2.22.

US-2.9

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.2.23.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.2.23.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.2.23.

US-2.10

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.2.23.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.2.23.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.2.23.

US-2.11

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.2.24.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.2.24.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.2.24.”

| b) | A 2. rész a következőképpen módosul:


  i. | a Kanadára vonatkozó bejegyzés a CA-2.1 körzet leírása után a CA-2.2 körzetre vonatkozó következő leírással egészül ki:


  „Kanada | CA-2.2 | Új-Skócia tartomány:
  Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont és Union Corner települések” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

A 2. rész a következőképpen módosul:

i.

a Kanadára vonatkozó bejegyzés a CA-2.1 körzet leírása után a CA-2.2 körzetre vonatkozó következő leírással egészül ki:

„Kanada

CA-2.2

Új-Skócia tartomány:

Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont és Union Corner települések”

| ii. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzés az US-2.7 körzet leírása után az US-2.8, az US-2.9, az US-2.10 és az US-2.11 körzetre vonatkozó következő leírásokkal egészül ki:


  „Egyesült Államok | US-2.8 | Delaware állam:
  New Castle megye: 10 km sugarú övezet, amely az északi pontból (GPS-koordináták: ny. h. 75,7420940°, é. sz. 39,5302267°) kiindulóan a következőképpen terjed ki az óramutató járásával megegyező irányban:


  a) | északon: a Bethel Church Road és a Dillon Circle kereszteződésétől 0,3 km-re észak felé; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzés az US-2.7 körzet leírása után az US-2.8, az US-2.9, az US-2.10 és az US-2.11 körzetre vonatkozó következő leírásokkal egészül ki:

„Egyesült Államok

US-2.8

Delaware állam:

New Castle megye: 10 km sugarú övezet, amely az északi pontból (GPS-koordináták: ny. h. 75,7420940°, é. sz. 39,5302267°) kiindulóan a következőképpen terjed ki az óramutató járásával megegyező irányban:

a)

északon: a Bethel Church Road és a Dillon Circle kereszteződésétől 0,3 km-re észak felé;

| b) | északkeleten: a Bakersfield Drive és az Old Stagecoach kereszteződésétől 0,8 km-re nyugat felé; |
| --- | --- |

b)

északkeleten: a Bakersfield Drive és az Old Stagecoach kereszteződésétől 0,8 km-re nyugat felé;

| c) | keleten: a Dupont Parkway és az Old Stagecoach kereszteződésétől 0,3 km-re északkelet felé; |
| --- | --- |

c)

keleten: a Dupont Parkway és az Old Stagecoach kereszteződésétől 0,3 km-re északkelet felé;

| d) | délkeleten: a Blackbird Station Road és a Grears Corner Road kereszteződésétől 1,3 km-re nyugat felé; |
| --- | --- |

d)

délkeleten: a Blackbird Station Road és a Grears Corner Road kereszteződésétől 1,3 km-re nyugat felé;

| e) | délen: a Massey Road és a Bradford Johnson Road kereszteződésétől 1,5 km-re kelet-délkelet felé; |
| --- | --- |

e)

délen: a Massey Road és a Bradford Johnson Road kereszteződésétől 1,5 km-re kelet-délkelet felé;

| f) | délnyugaton: az S Bohemia Avenue és az E. Main Street kereszteződésétől 1,3 km-re dél-délkelet felé; |
| --- | --- |

f)

délnyugaton: az S Bohemia Avenue és az E. Main Street kereszteződésétől 1,3 km-re dél-délkelet felé;

| g) | nyugaton: az Augustine Herman Highway és a Glebe Road kereszteződésétől 0,9 km-re nyugat felé; |
| --- | --- |

g)

nyugaton: az Augustine Herman Highway és a Glebe Road kereszteződésétől 0,9 km-re nyugat felé;

| h) | északnyugaton: az Augustine Herman Highway és a Randalia Road kereszteződésétől 0,6 km-re északnyugat felé. |
| --- | --- |

h)

északnyugaton: az Augustine Herman Highway és a Randalia Road kereszteződésétől 0,6 km-re északnyugat felé.

US-2.9

Indiana állam:

Greene megye (Greene 01): 10 km sugarú övezet, amely az északi pontból (GPS-koordináták: ny. h. 87,0249854°, é. sz. 39,0522695°) kiindulóan a következőképpen terjed ki az óramutató járásával megegyező irányban:

| a) | északon: az IN-57 és a W 54 országút kereszteződésétől 2,5 km-re észak-északnyugat felé; |
| --- | --- |

a)

északon: az IN-57 és a W 54 országút kereszteződésétől 2,5 km-re észak-északnyugat felé;

| b) | északkeleten: az S 250 W és a W Base Road kereszteződésétől 3,5 km-re kelet felé; |
| --- | --- |

b)

északkeleten: az S 250 W és a W Base Road kereszteződésétől 3,5 km-re kelet felé;

| c) | keleten: az S Baseline Road és a W Harvest Church Road kereszteződésétől 1,4 km-re délkelet felé; |
| --- | --- |

c)

keleten: az S Baseline Road és a W Harvest Church Road kereszteződésétől 1,4 km-re délkelet felé;

| d) | délkeleten: az N 1100 E és az E 1650 N közút kereszteződésétől 0,4 km-re délnyugat felé; |
| --- | --- |

d)

délkeleten: az N 1100 E és az E 1650 N közút kereszteződésétől 0,4 km-re délnyugat felé;

| e) | délen: az N 700 E és az E 1550 N közút kereszteződésétől 1,3 km-re délnyugat felé; |
| --- | --- |

e)

délen: az N 700 E és az E 1550 N közút kereszteződésétől 1,3 km-re délnyugat felé;

| f) | délnyugaton: az S 900 W és a W 750 S közút kereszteződésétől 1,5 km-re délnyugat felé; |
| --- | --- |

f)

délnyugaton: az S 900 W és a W 750 S közút kereszteződésétől 1,5 km-re délnyugat felé;

| g) | nyugaton: az S 1200 W és az W 300 S közút kereszteződésétől 1,9 km-re délkelet felé; |
| --- | --- |

g)

nyugaton: az S 1200 W és az W 300 S közút kereszteződésétől 1,9 km-re délkelet felé;

| h) | északnyugaton: az N 900 W közút és a W 54 országút kereszteződésétől 0,7 km-re dél felé. |
| --- | --- |

h)

északnyugaton: az N 900 W közút és a W 54 országút kereszteződésétől 0,7 km-re dél felé.

US-2.10

Indiana állam:

Greene megye (Greene 02): 10 km sugarú övezet, amely az északi pontból (GPS-koordináták: ny. h. 86.9268450°, é. sz. 39.0433847°) kiindulóan a következőképpen terjed ki az óramutató járásával megegyező irányban:

| a) | északon: az N Washington Street és a Sand Road kereszteződésétől 1,3 km-re északkelet felé; |
| --- | --- |

a)

északon: az N Washington Street és a Sand Road kereszteződésétől 1,3 km-re északkelet felé;

| b) | északkeleten: az S Haslers Road és az E Sylvania Road kereszteződésétől 0,6 km-re délkelet felé; |
| --- | --- |

b)

északkeleten: az S Haslers Road és az E Sylvania Road kereszteződésétől 0,6 km-re délkelet felé;

| c) | keleten: az S Fowler Road és az E Smith Drive kereszteződésétől 1,8 km-re délkelet felé; |
| --- | --- |

c)

keleten: az S Fowler Road és az E Smith Drive kereszteződésétől 1,8 km-re délkelet felé;

| d) | délkeleten: az 5-ös és a 486-os autópálya kereszteződésétől 0,6 km-re északkelet felé; |
| --- | --- |

d)

délkeleten: az 5-ös és a 486-os autópálya kereszteződésétől 0,6 km-re északkelet felé;

| e) | délen: az N 1100 E és az E 1475 N közút kereszteződésétől 1,2 km-re délkelet felé; |
| --- | --- |

e)

délen: az N 1100 E és az E 1475 N közút kereszteződésétől 1,2 km-re délkelet felé;

| f) | délnyugaton: az S 700 E és a W 1650 N közút kereszteződésétől 0,8 km-re kelet felé; |
| --- | --- |

f)

délnyugaton: az S 700 E és a W 1650 N közút kereszteződésétől 0,8 km-re kelet felé;

| g) | nyugaton: az S 600 W és az W 300 S közút kereszteződésétől 1,5 km-re dél felé; |
| --- | --- |

g)

nyugaton: az S 600 W és az W 300 S közút kereszteződésétől 1,5 km-re dél felé;

| h) | északnyugaton: az S 57 E közút és a W Base Road kereszteződésétől 0,2 km-re kelet felé.” |
| --- | --- |

h)

északnyugaton: az S 57 E közút és a W Base Road kereszteződésétől 0,2 km-re kelet felé.”

US-2.11

Indiana állam:

Dubois megye (Dubois 03): 10 km sugarú övezet, amely az északi pontból (GPS-koordináták: ny. h. 86.9082905°, é. sz. 38.3575910°) kiindulóan a következőképpen terjed ki az óramutató járásával megegyező irányban:

| a) | északon: az S Meridian Road és az E 3rd Avenue kereszteződésétől 1,7 km-re dél-délkelet felé; |
| --- | --- |

a)

északon: az S Meridian Road és az E 3rd Avenue kereszteződésétől 1,7 km-re dél-délkelet felé;

| b) | északkeleten: az S St Anthony RDW és az E 450S kereszteződésétől 1,3 km-re észak-északnyugat felé; |
| --- | --- |

b)

északkeleten: az S St Anthony RDW és az E 450S kereszteződésétől 1,3 km-re észak-északnyugat felé;

| c) | keleten: az E 264 és az E 850S országút kereszteződésétől 0,4 km-re északnyugat felé; |
| --- | --- |

c)

keleten: az E 264 és az E 850S országút kereszteződésétől 0,4 km-re északnyugat felé;

| d) | délkeleten: a 64-es autópálya és az N 162 országút kereszteződésétől 1,9 km-re délkelet felé; |
| --- | --- |

d)

délkeleten: a 64-es autópálya és az N 162 országút kereszteződésétől 1,9 km-re délkelet felé;

| e) | délen: a 64-es autópálya és az N 700 E kereszteződésétől 2,5 km-re dél-délnyugat felé; |
| --- | --- |

e)

délen: a 64-es autópálya és az N 700 E kereszteződésétől 2,5 km-re dél-délnyugat felé;

| f) | délnyugaton: az S 161 E közút és a W 1150S kereszteződésétől 2,5 km-re kelet felé; |
| --- | --- |

f)

délnyugaton: az S 161 E közút és a W 1150S kereszteződésétől 2,5 km-re kelet felé;

| g) | nyugaton: az S 161 E közút és a W 650S kereszteződésétől 0,9 km-re dél-délkelet felé; |
| --- | --- |

g)

nyugaton: az S 161 E közút és a W 650S kereszteződésétől 0,9 km-re dél-délkelet felé;

| h) | északnyugaton: az S 550W és az W Kessner Bridge Road kereszteződésétől 1,7 km-re délkelet felé.” |
| --- | --- |

h)

északnyugaton: az S 550W és az W Kessner Bridge Road kereszteződésétől 1,7 km-re délkelet felé.”

---

| 2022.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/60

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/365 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. március 3.)

a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a hitelintézetek és befektetési vállalkozások szanálási terveihez történő adatszolgáltatáshoz kapcsolódó eljárásokra, valamint egységes formanyomtatványokra és táblákra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról szóló (EU) 2018/1624 végrehajtási rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/879 európai parlamenti és tanácsi irányelv bizonyos módosításokat vezetett be a 2014/59/EU irányelvben (2) meghatározott, a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény tekintetében. Az intézmények e követelmény teljesítésére való képességére vonatkozó információkat korlátozott mértékben a szanálási tervezéssel összefüggésben is figyelembe veszik. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/879 európai parlamenti és tanácsi irányelv bizonyos módosításokat vezetett be a 2014/59/EU irányelvben (2) meghatározott, a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény tekintetében. Az intézmények e követelmény teljesítésére való képességére vonatkozó információkat korlátozott mértékben a szanálási tervezéssel összefüggésben is figyelembe veszik.

| (2) | Az (EU) 2018/1624 bizottsági végrehajtási rendeletet (3) ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2018/1624 bizottsági végrehajtási rendeletet (3) ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | Ez a rendelet az Európai Bankhatóság (EBH) által a Bizottsághoz benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeten alapul. |
| --- | --- |

(3)

Ez a rendelet az Európai Bankhatóság (EBH) által a Bizottsághoz benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeten alapul.

| (4) | Az EBH nem folytatott nyilvános konzultációt az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetről, és nem elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot sem, mivel úgy ítélte meg, hogy ez rendkívül aránytalan lett volna a módosítások nagyon korlátozott hatályához, kis számához és csekély hatásához képest, figyelembe véve, hogy ezek a módosítások csak a 2014/59/EU irányelvre való hivatkozások aktualizálását, az adatszolgáltatásban szerepeltetendő két új tételt és az adatszolgáltatás technikai akadályainak megszüntetését célzó kisebb módosításokat tartalmaznak. Az EBH kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikkével összhangban létrehozott Banki Érdekképviseleti Csoport szaktanácsát (4), |
| --- | --- |

(4)

Az EBH nem folytatott nyilvános konzultációt az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetről, és nem elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot sem, mivel úgy ítélte meg, hogy ez rendkívül aránytalan lett volna a módosítások nagyon korlátozott hatályához, kis számához és csekély hatásához képest, figyelembe véve, hogy ezek a módosítások csak a 2014/59/EU irányelvre való hivatkozások aktualizálását, az adatszolgáltatásban szerepeltetendő két új tételt és az adatszolgáltatás technikai akadályainak megszüntetését célzó kisebb módosításokat tartalmaznak. Az EBH kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikkével összhangban létrehozott Banki Érdekképviseleti Csoport szaktanácsát (4),

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2018/1624 végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:


  a) | A Z 02.00 tábla helyébe e rendelet I. mellékletének Z 02.00 táblája lép. |
| --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A Z 02.00 tábla helyébe e rendelet I. mellékletének Z 02.00 táblája lép.

| b) | A Z 03.00 tábla helyébe e rendelet I. mellékletének Z 03.00 táblája lép. |
| --- | --- |

b)

A Z 03.00 tábla helyébe e rendelet I. mellékletének Z 03.00 táblája lép.

| 2. | A II. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

2.

A II. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 3-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 173., 2014.6.12., 190. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/879 irányelve (2019. május 20.) a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások veszteségviselő és feltőkésítési képessége tekintetében a 2014/59/EU irányelv, valamint a 98/26/EK irányelv módosításáról (HL L 150., 2019.6.7., 296. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2018/1624 végrehajtási rendelete (2018. október 23.) a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a hitelintézetek és befektetési vállalkozások szanálási terveihez történő adatszolgáltatáshoz kapcsolódó eljárásokra, valamint egységes formanyomtatványokra és táblákra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról és az (EU) 2016/1066 bizottsági végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 277., 2018.11.7., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

4

---

I. MELLÉKLET

| „Z 02.00 – Kötelezettségek szerkezete (LIAB) |
| --- |

„Z 02.00 – Kötelezettségek szerkezete (LIAB)

| | Partner | ÖSSZESEN | |
| --- | --- | --- | --- |
| Háztartások | Nem pénzügyi vállalatok (kkv-k) | Nem pénzügyi vállalatok (nem kkv-k) | Hitelintézetek | Egyéb pénzügyi vállalatok | Államháztartások és központi bankok | Nem azonosított, kereskedési helyszínen jegyzett | Nem azonosított, kereskedési helyszínen nem jegyzett | ebből: csoporton belüli | ebből: harmadik ország joga alá tartozó kötelezettségek, kivéve a csoporton belüli kötelezettségeket |
| Sor | Tétel | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 |
| 0100 | A HITELEZŐI FELTŐKÉSÍTÉSBŐL KIZÁRT KÖTELEZETTSÉGEK | | | | | | | | | | | |
| 0110 | Biztosított betétek | | | | | | | | | | | |
| 0120 | Biztosítékkal fedezett kötelezettségek – fedezett rész | | | | | | | | | | | |
| 0130 | Ügyféllel szembeni kötelezettségek – amennyiben fizetésképtelenség esetén védettséget élveznek | | | | | | | | | | | |
| 0140 | Vagyonkezelői kötelezettségek – amennyiben fizetésképtelenség esetén védettséget élveznek | | | | | | | | | | | |
| 0150 | Hitelintézetekkel szembeni kötelezettségek < 7 nap | | | | | | | | | | | |
| 0161 | Rendszerrel (rendszerüzemeltetővel) és központi szerződő féllel szembeni kötelezettségek < 7 nap | | | | | | | | | | | |
| 0170 | Foglalkoztatottakkal szembeni kötelezettségek | | | | | | | | | | | |
| 0180 | A napi operatív működés szempontjából kritikus kötelezettségek | | | | | | | | | | | |
| 0190 | Adó- és társadalombiztosítási kötelezettségek, ha elsőbbségi | | | | | | | | | | | |
| 0200 | Betétbiztosítási rendszerekkel szembeni kötelezettségek | | | | | | | | | | | |
| 0210 | A szanálás alá vonható csoport más szervezeteivel szembeni kötelezettségek | | | | | | | | | | | |
| 0300 | A HITELEZŐI FELTŐKÉSÍTÉSBŐL KI NEM ZÁRT KÖTELEZETTSÉGEK | | | | | | | | | | | |
| 0310 | Nem biztosított, de elsőbbségi betétek | | | | | | | | | | | |
| 0311 | ebből: hátralévő futamidő <= 1 hónap | | | | | | | | | | | |
| 0312 | ebből: hátralevő futamidő > 1 hónap < 1 év | | | | | | | | | | | |
| 0313 | ebből: hátralevő futamidő >= 1 év és < 2 év | | | | | | | | | | | |
| 0314 | ebből: hátralévő futamidő >= 2 év | | | | | | | | | | | |
| 0320 | Nem biztosított és nem elsőbbségi betétek | | | | | | | | | | | |
| 0321 | ebből: hátralévő futamidő <= 1 hónap | | | | | | | | | | | |
| 0322 | ebből: hátralevő futamidő > 1 hónap < 1 év | | | | | | | | | | | |
| 0323 | ebből: hátralevő futamidő >= 1 év és < 2 év | | | | | | | | | | | |
| 0324 | ebből: hátralévő futamidő >= 2 év | | | | | | | | | | | |
| 0330 | Származtatott ügyletekből eredő, mérleg szerinti kötelezettségek | | | | | | | | | | | |
| 0331 | Nettó kötelezettségpozíciók összege a szerződéses nettósítási halmazok figyelembevételével, piaci árazás szerinti kiigazítások után, a biztosítékok beszámítása előtt | | | | | | | | | | | |
| 0332 | Nettó kötelezettségpozíciók összege a szerződéses nettósítási halmazok figyelembevételével, piaci árazás szerinti kiigazítások után, a biztosítékok beszámítása után | | | | | | | | | | | |
| 0333 | Nettó kötelezettségpozíciók összege a szerződéses nettósítási halmazok figyelembevételével, piaci árazás szerinti kiigazítások után, a biztosítékok beszámítása után, a becsült lezárási összegek bevonásával | | | | | | | | | | | |
| 0334 | Nettó kötelezettségpozíciók összege a prudenciális nettósítási szabályok figyelembevételével | | | | | | | | | | | |
| 0340 | Biztosítékkal nem fedezett, biztosított kötelezettségek | | | | | | | | | | | |
| 0341 | ebből: hátralévő futamidő <= 1 hónap | | | | | | | | | | | |
| 0342 | ebből: hátralevő futamidő > 1 hónap < 1 év | | | | | | | | | | | |
| 0343 | ebből: hátralevő futamidő >= 1 év és < 2 év | | | | | | | | | | | |
| 0344 | ebből: hátralévő futamidő >= 2 év | | | | | | | | | | | |
| 0350 | Strukturált értékpapírok | | | | | | | | | | | |
| 0351 | ebből: hátralévő futamidő <= 1 hónap | | | | | | | | | | | |
| 0352 | ebből: hátralevő futamidő > 1 hónap < 1 év | | | | | | | | | | | |
| 0353 | ebből: hátralevő futamidő >= 1 év és < 2 év | | | | | | | | | | | |
| 0354 | ebből: hátralévő futamidő >= 2 év | | | | | | | | | | | |
| 0360 | Előresorolt, biztosíték nélküli kötelezettségek | | | | | | | | | | | |
| 0361 | ebből: hátralévő futamidő <= 1 hónap | | | | | | | | | | | |
| 0362 | ebből: hátralevő futamidő > 1 hónap < 1 év | | | | | | | | | | | |
| 0363 | ebből: hátralevő futamidő >= 1 év és < 2 év | | | | | | | | | | | |
| 0364 | ebből: hátralévő futamidő >= 2 év | | | | | | | | | | | |
| 0365 | Előresorolt, nem elsőbbségi kötelezettségek | | | | | | | | | | | |
| 0366 | ebből: hátralévő futamidő <= 1 hónap | | | | | | | | | | | |
| 0367 | ebből: hátralevő futamidő > 1 hónap < 1 év | | | | | | | | | | | |
| 0368 | ebből: hátralevő futamidő >= 1 év és < 2 év | | | | | | | | | | | |
| 0369 | ebből: hátralévő futamidő >= 2 év | | | | | | | | | | | |
| 0370 | Alárendelt kötelezettségek (nem szavatolótőkeként megjelenített) | | | | | | | | | | | |
| 0371 | ebből: hátralévő futamidő <= 1 hónap | | | | | | | | | | | |
| 0372 | ebből: hátralevő futamidő > 1 hónap < 1 év | | | | | | | | | | | |
| 0373 | ebből: hátralevő futamidő >= 1 év és < 2 év | | | | | | | | | | | |
| 0374 | ebből: hátralévő futamidő >= 2 év | | | | | | | | | | | |
| 0380 | MREL szempontjából figyelembe vehető egyéb kötelezettségek | | | | | | | | | | | |
| 0381 | ebből: hátralevő futamidő >= 1 év és < 2 év | | | | | | | | | | | |
| 0382 | ebből: hátralévő futamidő >= 2 év | | | | | | | | | | | |
| 0390 | Nem pénzügyi kötelezettségek | | | | | | | | | | | |
| 0400 | Egyéb kötelezettségek | | | | | | | | | | | |
| 0500 | SZAVATOLÓTŐKE | | | | | | | | | | | |
| 0510 | Elsődleges alapvető tőke | | | | | | | | | | | |
| 0511 | ebből: tőkeinstrumentumok/részvénytőke | | | | | | | | | | | |
| 0512 | ebből: a törzsrészvényekkel egyenrangú instrumentumok | | | | | | | | | | | |
| 0520 | Kiegészítő alapvető tőke | | | | | | | | | | | |
| 0521 | ebből: szavatolótőkeként megjelenített alárendelt kötelezettségek (egy része) | | | | | | | | | | | |
| 0530 | Járulékos tőke (Tier 2) | | | | | | | | | | | |
| 0531 | ebből: szavatolótőkeként megjelenített alárendelt kötelezettségek (egy része) | | | | | | | | | | | |
| 0600 | KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN & SZAVATOLÓTŐKE, BELEÉRTVE A SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEKBŐL EREDŐ KÖTELEZETTSÉGEKET” | | | | | | | | | | | |

Partner

ÖSSZESEN

Háztartások

Nem pénzügyi vállalatok (kkv-k)

Nem pénzügyi vállalatok (nem kkv-k)

Hitelintézetek

Egyéb pénzügyi vállalatok

Államháztartások és központi bankok

Nem azonosított, kereskedési helyszínen jegyzett

Nem azonosított, kereskedési helyszínen nem jegyzett

ebből: csoporton belüli

ebből: harmadik ország joga alá tartozó kötelezettségek, kivéve a csoporton belüli kötelezettségeket

Sor

Tétel

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0100

A HITELEZŐI FELTŐKÉSÍTÉSBŐL KIZÁRT KÖTELEZETTSÉGEK

0110

Biztosított betétek

0120

Biztosítékkal fedezett kötelezettségek – fedezett rész

0130

Ügyféllel szembeni kötelezettségek – amennyiben fizetésképtelenség esetén védettséget élveznek

0140

Vagyonkezelői kötelezettségek – amennyiben fizetésképtelenség esetén védettséget élveznek

0150

Hitelintézetekkel szembeni kötelezettségek < 7 nap

0161

Rendszerrel (rendszerüzemeltetővel) és központi szerződő féllel szembeni kötelezettségek < 7 nap

0170

Foglalkoztatottakkal szembeni kötelezettségek

0180

A napi operatív működés szempontjából kritikus kötelezettségek

0190

Adó- és társadalombiztosítási kötelezettségek, ha elsőbbségi

0200

Betétbiztosítási rendszerekkel szembeni kötelezettségek

0210

A szanálás alá vonható csoport más szervezeteivel szembeni kötelezettségek

0300

A HITELEZŐI FELTŐKÉSÍTÉSBŐL KI NEM ZÁRT KÖTELEZETTSÉGEK

0310

Nem biztosított, de elsőbbségi betétek

0311

ebből: hátralévő futamidő <= 1 hónap

0312

ebből: hátralevő futamidő > 1 hónap < 1 év

0313

ebből: hátralevő futamidő >= 1 év és < 2 év

0314

ebből: hátralévő futamidő >= 2 év

0320

Nem biztosított és nem elsőbbségi betétek

0321

ebből: hátralévő futamidő <= 1 hónap

0322

ebből: hátralevő futamidő > 1 hónap < 1 év

0323

ebből: hátralevő futamidő >= 1 év és < 2 év

0324

ebből: hátralévő futamidő >= 2 év

0330

Származtatott ügyletekből eredő, mérleg szerinti kötelezettségek

0331

Nettó kötelezettségpozíciók összege a szerződéses nettósítási halmazok figyelembevételével, piaci árazás szerinti kiigazítások után, a biztosítékok beszámítása előtt

0332

Nettó kötelezettségpozíciók összege a szerződéses nettósítási halmazok figyelembevételével, piaci árazás szerinti kiigazítások után, a biztosítékok beszámítása után

0333

Nettó kötelezettségpozíciók összege a szerződéses nettósítási halmazok figyelembevételével, piaci árazás szerinti kiigazítások után, a biztosítékok beszámítása után, a becsült lezárási összegek bevonásával

0334

Nettó kötelezettségpozíciók összege a prudenciális nettósítási szabályok figyelembevételével

0340

Biztosítékkal nem fedezett, biztosított kötelezettségek

0341

ebből: hátralévő futamidő <= 1 hónap

0342

ebből: hátralevő futamidő > 1 hónap < 1 év

0343

ebből: hátralevő futamidő >= 1 év és < 2 év

0344

ebből: hátralévő futamidő >= 2 év

0350

Strukturált értékpapírok

0351

ebből: hátralévő futamidő <= 1 hónap

0352

ebből: hátralevő futamidő > 1 hónap < 1 év

0353

ebből: hátralevő futamidő >= 1 év és < 2 év

0354

ebből: hátralévő futamidő >= 2 év

0360

Előresorolt, biztosíték nélküli kötelezettségek

0361

ebből: hátralévő futamidő <= 1 hónap

0362

ebből: hátralevő futamidő > 1 hónap < 1 év

0363

ebből: hátralevő futamidő >= 1 év és < 2 év

0364

ebből: hátralévő futamidő >= 2 év

0365

Előresorolt, nem elsőbbségi kötelezettségek

0366

ebből: hátralévő futamidő <= 1 hónap

0367

ebből: hátralevő futamidő > 1 hónap < 1 év

0368

ebből: hátralevő futamidő >= 1 év és < 2 év

0369

ebből: hátralévő futamidő >= 2 év

0370

Alárendelt kötelezettségek (nem szavatolótőkeként megjelenített)

0371

ebből: hátralévő futamidő <= 1 hónap

0372

ebből: hátralevő futamidő > 1 hónap < 1 év

0373

ebből: hátralevő futamidő >= 1 év és < 2 év

0374

ebből: hátralévő futamidő >= 2 év

0380

MREL szempontjából figyelembe vehető egyéb kötelezettségek

0381

ebből: hátralevő futamidő >= 1 év és < 2 év

0382

ebből: hátralévő futamidő >= 2 év

0390

Nem pénzügyi kötelezettségek

0400

Egyéb kötelezettségek

0500

SZAVATOLÓTŐKE

0510

Elsődleges alapvető tőke

0511

ebből: tőkeinstrumentumok/részvénytőke

0512

ebből: a törzsrészvényekkel egyenrangú instrumentumok

0520

Kiegészítő alapvető tőke

0521

ebből: szavatolótőkeként megjelenített alárendelt kötelezettségek (egy része)

0530

Járulékos tőke (Tier 2)

0531

ebből: szavatolótőkeként megjelenített alárendelt kötelezettségek (egy része)

0600

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN & SZAVATOLÓTŐKE, BELEÉRTVE A SZÁRMAZTATOTT ÜGYLETEKBŐL EREDŐ KÖTELEZETTSÉGEKET”

| „Z 03.00 – Szavatolótőke-követelmények (OWN) |
| --- |

„Z 03.00 – Szavatolótőke-követelmények (OWN)

| | | Összeg vagy százalék |
| --- | --- | --- |
| 0010 |
| 0100 | TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK | |
| 0110 | Hozzájárulás a teljes konszolidált kockázati kitettségértékhez | |
| 0120 | Teljes kitettségi mérték | |
| | AZ INDULÓ TŐKÉRE ÉS A TŐKEÁTTÉTELI MUTATÓRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNY | |
| 0210 | Indulótőke | |
| 0220 | A tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelmény | |
| 0300 | TELJES-SREP-TŐKEKÖVETELMÉNY-MUTATÓ (TSCR-MUTATÓ) | |
| 0310 | TSCR: CET1 tőkekövetelmény-mutató | |
| 0320 | TSCR: T1 tőkekövetelmény-mutató | |
| 0400 | KOMBINÁLT PUFFERKÖVETELMÉNYEK | |
| 0410 | Tőkefenntartási puffer | |
| 0420 | A tagállamok szintjén azonosított makroprudenciális vagy rendszerkockázatokra képzett tőkefenntartási puffer | |
| 0430 | Intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer | |
| 0440 | Rendszerkockázati tőkepuffer | |
| 0450 | Globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer | |
| 0460 | Egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer | |
| 0500 | Teljestőkekövetelmény-mutató (OCR-mutató) | |
| 0510 | OCR: CET1 tőkekövetelmény-mutató | |
| 0520 | OCR: T1 tőkekövetelmény-mutató | |
| 0600 | OCR és 2. pillér szerinti tőke-iránymutatás (P2G) | |
| 0610 | OCR és P2G: CET1 tőkekövetelmény-mutató | |
| 0620 | OCR és P2G: T1 tőkekövetelmény-mutató” | |

Összeg vagy százalék

0010

0100

TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉRTÉK

0110

Hozzájárulás a teljes konszolidált kockázati kitettségértékhez

0120

Teljes kitettségi mérték

AZ INDULÓ TŐKÉRE ÉS A TŐKEÁTTÉTELI MUTATÓRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNY

0210

Indulótőke

0220

A tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelmény

0300

TELJES-SREP-TŐKEKÖVETELMÉNY-MUTATÓ (TSCR-MUTATÓ)

0310

TSCR: CET1 tőkekövetelmény-mutató

0320

TSCR: T1 tőkekövetelmény-mutató

0400

KOMBINÁLT PUFFERKÖVETELMÉNYEK

0410

Tőkefenntartási puffer

0420

A tagállamok szintjén azonosított makroprudenciális vagy rendszerkockázatokra képzett tőkefenntartási puffer

0430

Intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer

0440

Rendszerkockázati tőkepuffer

0450

Globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer

0460

Egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer

0500

Teljestőkekövetelmény-mutató (OCR-mutató)

0510

OCR: CET1 tőkekövetelmény-mutató

0520

OCR: T1 tőkekövetelmény-mutató

0600

OCR és 2. pillér szerinti tőke-iránymutatás (P2G)

0610

OCR és P2G: CET1 tőkekövetelmény-mutató

0620

OCR és P2G: T1 tőkekövetelmény-mutató”

---

II. MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

Útmutató

I.   Általános útmutató

I.1.   Szerkezet

| 1. | A keret 15 táblából áll, amelyek 3 blokkot alkotnak:


  1. | Az „Általános információk” blokk áttekintést nyújt egy csoport és annak szervezetei szervezeti felépítéséről, az eszközök megoszlásáról és a kockázati kitettségértékek összegéről. Ezt a blokkot a „Z 01.00 – Szervezeti felépítés (ORG)” tábla alkotja. |
| --- | --- | --- |

1.

1.

Az „Általános információk” blokk áttekintést nyújt egy csoport és annak szervezetei szervezeti felépítéséről, az eszközök megoszlásáról és a kockázati kitettségértékek összegéről. Ezt a blokkot a „Z 01.00 – Szervezeti felépítés (ORG)” tábla alkotja.

| 2. | „A mérlegen belüli és a mérlegen kívüli tételekre vonatkozó információ” blokk a kötelezettségek, a szavatolótőke, a csoporthoz tartozó vállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok, a fő partnerekkel szembeni kötelezettségek és a fő partnerektől kapott mérlegen kívüli tételek, valamint a betétbiztosítás tekintetében nyújt pénzügyi információkat. Ez a blokk 6 táblából áll:


  a) | „Z 02.00 – Kötelezettségek szerkezete (LIAB)”; |
| --- | --- | --- |

2.

„A mérlegen belüli és a mérlegen kívüli tételekre vonatkozó információ” blokk a kötelezettségek, a szavatolótőke, a csoporthoz tartozó vállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok, a fő partnerekkel szembeni kötelezettségek és a fő partnerektől kapott mérlegen kívüli tételek, valamint a betétbiztosítás tekintetében nyújt pénzügyi információkat. Ez a blokk 6 táblából áll:

a)

„Z 02.00 – Kötelezettségek szerkezete (LIAB)”;

| b) | „Z 03.00 – Szavatolótőke-követelmények (OWN)”; |
| --- | --- |

b)

„Z 03.00 – Szavatolótőke-követelmények (OWN)”;

| c) | „Z 04.00 – Csoporton belüli pénzügyi kapcsolódások (IFC)”; |
| --- | --- |

c)

„Z 04.00 – Csoporton belüli pénzügyi kapcsolódások (IFC)”;

| d) | A főbb partnerekkel kapcsolatos két tábla: „Z 05.01 – Fő partnerek (kötelezettségek alapján) (Z-MCP 1)” és „Z 05.02 – Fő partnerek (mérlegen kívüli tételek alapján) (Z-MCP 2)”. |
| --- | --- |

d)

A főbb partnerekkel kapcsolatos két tábla: „Z 05.01 – Fő partnerek (kötelezettségek alapján) (Z-MCP 1)” és „Z 05.02 – Fő partnerek (mérlegen kívüli tételek alapján) (Z-MCP 2)”.

| e) | „Z 06.00 – Betétbiztosítás (Z-DIS)”. |
| --- | --- |

e)

„Z 06.00 – Betétbiztosítás (Z-DIS)”.

| 3. | A „Kritikus funkciók” blokk áttekintést nyújt a kritikus funkciókról és azok szervezetek, fő üzletágak, kritikus szolgáltatások, pénzügyi piaci infrastruktúrák és információs rendszerek szerinti elrendeződéséről. Ez a blokk 7 táblából áll:


  a) | 4 tábla a kritikus funkciók azonosítására és azok fő üzletágakhoz és a csoporthoz tartozó szervezetekhez való hozzárendelésére vonatkozik: „Z 07.01 – A gazdasági funkciók kritikusságának értékelése (Z-FUNC 1)”, „Z 07.02 – A kritikus funkciók szervezetekhez való hozzárendelése (Z-FUNC 2)”, „Z 07.03 – A fő üzletágak szervezetekhez való hozzárendelése (Z-FUNC 3)” és „Z 07.04 – A kritikus funkciók fő üzletágakhoz való hozzárendelése (Z-FUNC 4)”; |
| --- | --- | --- |

3.

A „Kritikus funkciók” blokk áttekintést nyújt a kritikus funkciókról és azok szervezetek, fő üzletágak, kritikus szolgáltatások, pénzügyi piaci infrastruktúrák és információs rendszerek szerinti elrendeződéséről. Ez a blokk 7 táblából áll:

a)

4 tábla a kritikus funkciók azonosítására és azok fő üzletágakhoz és a csoporthoz tartozó szervezetekhez való hozzárendelésére vonatkozik: „Z 07.01 – A gazdasági funkciók kritikusságának értékelése (Z-FUNC 1)”, „Z 07.02 – A kritikus funkciók szervezetekhez való hozzárendelése (Z-FUNC 2)”, „Z 07.03 – A fő üzletágak szervezetekhez való hozzárendelése (Z-FUNC 3)” és „Z 07.04 – A kritikus funkciók fő üzletágakhoz való hozzárendelése (Z-FUNC 4)”;

| b) | „Z 08.00 – Kritikus szolgáltatások (Z-SERV)”; |
| --- | --- |

b)

„Z 08.00 – Kritikus szolgáltatások (Z-SERV)”;

| c) | „Z 09.00 – Pénzügyi piaci infrastrukturális szolgáltatások – Szolgáltatók és felhasználók – Hozzárendelés a kritikus funkciókhoz (Z-FMI)”; |
| --- | --- |

c)

„Z 09.00 – Pénzügyi piaci infrastrukturális szolgáltatások – Szolgáltatók és felhasználók – Hozzárendelés a kritikus funkciókhoz (Z-FMI)”;

| d) | 2 tábla a kritikus információs rendszerekről: „Z 10.01 – Kritikus információs rendszerek (általános információk) (Z-CIS 1)” és „Z 10.02 – Információs rendszerek hozzárendelése (Z-CIS 2)”. |
| --- | --- |

d)

2 tábla a kritikus információs rendszerekről: „Z 10.01 – Kritikus információs rendszerek (általános információk) (Z-CIS 1)” és „Z 10.02 – Információs rendszerek hozzárendelése (Z-CIS 2)”.

I.2.   Hivatkozások

| 2. | E melléklet alkalmazásában:


  a) | „BCBS”: a Nemzetközi Fizetések Bankjának Bázeli Bankfelügyeleti Bizottsága; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

„BCBS”: a Nemzetközi Fizetések Bankjának Bázeli Bankfelügyeleti Bizottsága;

| b) | „CPMI”: a Nemzetközi Fizetések Bankjának Fizetési és Piaci Infrastruktúra Bizottsága; |
| --- | --- |

b)

„CPMI”: a Nemzetközi Fizetések Bankjának Fizetési és Piaci Infrastruktúra Bizottsága;

| c) | „FINREP”: az (EU) 2021/451 bizottsági végrehajtási rendelet III. és IV. mellékletében szereplő pénzügyi információs táblák (1), valamint az említett végrehajtási rendelet V. mellékletében szereplő kiegészítő útmutató; |
| --- | --- |

c)

„FINREP”: az (EU) 2021/451 bizottsági végrehajtási rendelet III. és IV. mellékletében szereplő pénzügyi információs táblák (1), valamint az említett végrehajtási rendelet V. mellékletében szereplő kiegészítő útmutató;

| d) | „COREP (OF)”: az (EU) 2021/451 bizottsági végrehajtási rendelet I. és II. melléklete (táblák és útmutató); |
| --- | --- |

d)

„COREP (OF)”: az (EU) 2021/451 bizottsági végrehajtási rendelet I. és II. melléklete (táblák és útmutató);

| e) | „COREP (LR)”: az (EU) 2021/451 bizottsági végrehajtási rendelet X. és XI. melléklete (táblák és útmutató); |
| --- | --- |

e)

„COREP (LR)”: az (EU) 2021/451 bizottsági végrehajtási rendelet X. és XI. melléklete (táblák és útmutató);

| f) | „FSB”: Pénzügyi Stabilitási Tanács; |
| --- | --- |

f)

„FSB”: Pénzügyi Stabilitási Tanács;

| g) | „IAS”: az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkében említett nemzetközi számviteli standardok (2); |
| --- | --- |

g)

„IAS”: az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkében említett nemzetközi számviteli standardok (2);

| h) | „IFRS”: az 1606/2002/EK rendelet 2. cikkében említett nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok; |
| --- | --- |

h)

„IFRS”: az 1606/2002/EK rendelet 2. cikkében említett nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok;

| i) | „LEI-kód”: jogalany-azonosító kód (3). Ha egy adott partner rendelkezik LEI-kóddal, akkor ezt a kódot kell feltüntetni a partner azonosítására. |
| --- | --- |

i)

„LEI-kód”: jogalany-azonosító kód (3). Ha egy adott partner rendelkezik LEI-kóddal, akkor ezt a kódot kell feltüntetni a partner azonosítására.

| j) | „nGAAP” vagy „általánosan elfogadott nemzeti számviteli elvek”: a 86/635/EGK tanácsi irányelv alapján kidolgozott nemzeti számviteli szabályozás (4); |
| --- | --- |

j)

„nGAAP” vagy „általánosan elfogadott nemzeti számviteli elvek”: a 86/635/EGK tanácsi irányelv alapján kidolgozott nemzeti számviteli szabályozás (4);

I.3.   Számviteli standardok

| 3. | Amennyiben e melléklet másképp nem rendelkezik, az intézményeknek az (EU) 2021/451 végrehajtási rendelet 9–11. cikkével összhangban a pénzügyi információk jelentéséhez használt számviteli szabályozás szerinti összegekről kell adatot szolgáltatniuk. Azoknak az intézményeknek, amelyek nem kötelesek az említett rendeletnek megfelelően jelenteni a pénzügyi információkat, a rájuk vonatkozó számviteli szabályokat kell alkalmazniuk. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az IFRS szerint jelentést tevő intézmények számára feltüntettük a vonatkozó IFRS-hivatkozásokat. |
| --- | --- |

4.

I.4.   A konszolidáció hatóköre

| 5. | Ez a keret az adott táblától függően a következőkre vonatkozik:


  a) | konszolidálás a számviteli konszolidáció alapján (az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti konszolidált pénzügyi kimutatásokban szereplő gazdálkodó egységek); |
| --- | --- | --- |

5.

a)

konszolidálás a számviteli konszolidáció alapján (az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti konszolidált pénzügyi kimutatásokban szereplő gazdálkodó egységek);

| b) | prudenciális konszolidáció (az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) első része II. címének 2. fejezete szerinti konszolidáció hatókörébe tartozó szervezetek) az EU-szintű anyavállalat szintjén; |
| --- | --- |

b)

prudenciális konszolidáció (az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) első része II. címének 2. fejezete szerinti konszolidáció hatókörébe tartozó szervezetek) az EU-szintű anyavállalat szintjén;

| c) | konszolidálás a szanálandó csoport szanálandó szervezetének szintjén. |
| --- | --- |

c)

konszolidálás a szanálandó csoport szanálandó szervezetének szintjén.

| 6. | Az intézmények minden tábla esetében az e rendelet 4. cikke alapján alkalmazandó konszolidációs alapot vagy alapokat követik. |
| --- | --- |

6.

I.5.   Számozási és egyéb szabályok

| 7. | Az e mellékletben foglalt útmutató a táblák oszlopaira, soraira és celláira való hivatkozáskor az alábbiakban meghatározott, numerikus kódokat alkalmazó jelölési szabályokat követi. Ezeket a numerikus kódokat kimerítően használják a validálási szabályok.
  Az útmutató a következő általános jelölési formát követi:


  a) | A táblák oszlopaira, soraira és celláira való hivatkozáskor: {Tábla;Sor;Oszlop} |
| --- | --- | --- |

7.

Az útmutató a következő általános jelölési formát követi:

a)

A táblák oszlopaira, soraira és celláira való hivatkozáskor: {Tábla;Sor;Oszlop}

| b) | Olyan táblán belüli validálás esetén, amely csak az adott táblán belüli adatpontokat használ, a jelölés nem hivatkozik a táblára: {Sor;Oszlop}. |
| --- | --- |

b)

Olyan táblán belüli validálás esetén, amely csak az adott táblán belüli adatpontokat használ, a jelölés nem hivatkozik a táblára: {Sor;Oszlop}.

| c) | az olyan táblák esetében, amelyek csak egy oszlopot tartalmaznak, a jelölés csak a sorokra hivatkozik: {Tábla;Sor}. |
| --- | --- |

c)

az olyan táblák esetében, amelyek csak egy oszlopot tartalmaznak, a jelölés csak a sorokra hivatkozik: {Tábla;Sor}.

| d) | Csillag jelöli, hogy a validálás a korábban meghatározott sorra vagy oszlopra megtörtént. |
| --- | --- |

d)

Csillag jelöli, hogy a validálás a korábban meghatározott sorra vagy oszlopra megtörtént.

| 8. | Amennyiben egy adatelem nem alkalmazandó azokra a szervezetekre, amelyekkel kapcsolatban az adatszolgáltatást benyújtották, a megfelelő mezőt üresen kell hagyni. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ha az e mellékletben foglalt útmutató elsődleges kulcsra utal, ez egy olyan oszlopot vagy oszlopok olyan kombinációját jelenti, amely egyedileg azonosítja a tábla összes sorát. Az elsődleges kulcsnak egyedi értéket kell tartalmaznia a tábla minden sorára vonatkozóan. Nem tartalmazhat nulla értéket. |
| --- | --- |

9.

II.   A táblákhoz kapcsolódó útmutató

II.1.   Z 01.00 – Szervezeti felépítés (ORG)

II.1.1.   Általános megjegyzések

| 10. | Ez a tábla a csoport jogi és tulajdonosi szerkezetéről nyújt áttekintést. Az e rendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott minimális küszöbértéket teljesítő valamennyi csoporthoz tartozó szervezet vonatkozásában egyetlen táblát kell benyújtani. Ebben a táblában csak szervezetek szerepelhetnek. |
| --- | --- |

10.

II.1.2.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Oszlopok | Útmutató |
| --- | --- |
| 0010-0160 | Szervezet |
| 0010 | Név

  A szervezet neve. A társasági jogi aktusokban szereplő hivatalos név, beleértve a jogi forma megjelölését is. |
| 0020 | Kód

  A szervezet kódja. Intézmények esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód, vagy ha nem áll rendelkezésre, az Unióban alkalmazandó egységes kódrendszer szerinti kód, vagy ha ez sem áll rendelkezésre, valamely nemzeti kód.
  A kódnak egyedinek kell lennie, és azt valamennyi táblán következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket. |
| 0030 | LEI-kód

  A szervezet 20 jegyű alfanumerikus LEI-kódja, amennyiben rendelkezésre áll. |
| 0040 | A szervezet típusa

  A szervezet típusa – fontossági sorrendben – a következők egyike lehet:


  a) | „Hitelintézet”
  Idetartozik az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézet, kivéve a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 2. cikkének (5) bekezdésében meghatározott szervezeteket; |

Oszlopok

Útmutató

0010-0160

Szervezet

0010

Név

A szervezet neve. A társasági jogi aktusokban szereplő hivatalos név, beleértve a jogi forma megjelölését is.

0020

Kód

A szervezet kódja. Intézmények esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód, vagy ha nem áll rendelkezésre, az Unióban alkalmazandó egységes kódrendszer szerinti kód, vagy ha ez sem áll rendelkezésre, valamely nemzeti kód.

A kódnak egyedinek kell lennie, és azt valamennyi táblán következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket.

0030

LEI-kód

A szervezet 20 jegyű alfanumerikus LEI-kódja, amennyiben rendelkezésre áll.

0040

A szervezet típusa

A szervezet típusa – fontossági sorrendben – a következők egyike lehet:

a)

„Hitelintézet”

Idetartozik az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézet, kivéve a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 2. cikkének (5) bekezdésében meghatározott szervezeteket;

| b) | „A 2013/36/EU irányelv 28. cikkének (2) bekezdésében meghatározott indulótőke-követelmény hatálya alá tartozó befektetési vállalkozás”
  Idetartozik az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontjában meghatározott, a 2013/36/EU irányelv 28. cikkének (2) bekezdésében megállapított indulótőke-követelmény hatálya alá tartozó befektetési vállalkozás; |
| --- | --- |

b)

„A 2013/36/EU irányelv 28. cikkének (2) bekezdésében meghatározott indulótőke-követelmény hatálya alá tartozó befektetési vállalkozás”

Idetartozik az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontjában meghatározott, a 2013/36/EU irányelv 28. cikkének (2) bekezdésében megállapított indulótőke-követelmény hatálya alá tartozó befektetési vállalkozás;

| c) | „A 2013/36/EU irányelv 28. cikkének (2) bekezdésében meghatározott indulótőke-követelmény hatálya alá nem tartozó befektetési vállalkozás” |
| --- | --- |

c)

„A 2013/36/EU irányelv 28. cikkének (2) bekezdésében meghatározott indulótőke-követelmény hatálya alá nem tartozó befektetési vállalkozás”

| d) | „Pénzügyi vállalkozás”
  Idetartozik az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 26. pontjában meghatározott pénzügyi vállalkozás, kivéve az e) pontban meghatározott „holdingtársaságnak” minősülő pénzügyi vállalkozás. |
| --- | --- |

d)

„Pénzügyi vállalkozás”

Idetartozik az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 26. pontjában meghatározott pénzügyi vállalkozás, kivéve az e) pontban meghatározott „holdingtársaságnak” minősülő pénzügyi vállalkozás.

| e) | „Holdingtársaság”
  Ebbe a kategóriába tartoznak a következők:


  — | az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 20. pontjában meghatározott pénzügyi holdingtársaság; |
| --- | --- | --- |

e)

„Holdingtársaság”

Ebbe a kategóriába tartoznak a következők:

—

az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 20. pontjában meghatározott pénzügyi holdingtársaság;

| — | az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 21. pontjában meghatározott vegyes pénzügyi holdingtársaság; |
| --- | --- |

—

az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 21. pontjában meghatározott vegyes pénzügyi holdingtársaság;

| — | az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 22. pontjában meghatározott vegyes tevékenységű holdingtársaság; |
| --- | --- |

—

az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 22. pontjában meghatározott vegyes tevékenységű holdingtársaság;

| — | az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 30. pontjában meghatározott tagállami pénzügyi holdingtársaság anyavállalat; |
| --- | --- |

—

az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 30. pontjában meghatározott tagállami pénzügyi holdingtársaság anyavállalat;

| — | az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 31. pontjában meghatározott EU-szintű pénzügyi holdingtársaság anyavállalat; |
| --- | --- |

—

az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 31. pontjában meghatározott EU-szintű pénzügyi holdingtársaság anyavállalat;

| — | az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 32. pontjában meghatározott tagállami vegyes pénzügyi holdingtársaság anyavállalat; |
| --- | --- |

—

az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 32. pontjában meghatározott tagállami vegyes pénzügyi holdingtársaság anyavállalat;

| — | az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 33. pontjában meghatározott EU-szintű vegyes pénzügyi holdingtársaság anyavállalat; |
| --- | --- |

—

az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 33. pontjában meghatározott EU-szintű vegyes pénzügyi holdingtársaság anyavállalat;

| f) | „Biztosító”
  Idetartozik a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 13. cikkében meghatározott biztosító; |
| --- | --- |

f)

„Biztosító”

Idetartozik a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 13. cikkében meghatározott biztosító;

| g) | „Egyéb szervezettípus”, amennyiben a gazdálkodó egység nem tartozik a fent említett kategóriák egyikébe sem. |
| --- | --- |

g)

„Egyéb szervezettípus”, amennyiben a gazdálkodó egység nem tartozik a fent említett kategóriák egyikébe sem.

0050

Ország

A szervezet bejegyzése szerinti ország – egy tagállam vagy egy harmadik ország – ISO 3166–1-alpha-2 kódja.

0060

Prudenciális konszolidációba bevont

A következő rövidítéseket kell megadni:

| | I – igen; |
| --- | --- |

I – igen;

| | N – nem. |
| --- | --- |

N – nem.

0070

A CRR 7. cikke szerinti mentesség

A következő rövidítéseket kell megadni:

| | I – ha az illetékes hatóság az 575/2013/EU rendelet 7. cikkének megfelelően lemondott az 575/2013/EU rendelet 6. cikke (1) bekezdésének alkalmazásáról; |
| --- | --- |

I – ha az illetékes hatóság az 575/2013/EU rendelet 7. cikkének megfelelően lemondott az 575/2013/EU rendelet 6. cikke (1) bekezdésének alkalmazásáról;

| | N – egyébként. |
| --- | --- |

N – egyébként.

0080

A CRR 10. cikke szerinti mentesség

A következő rövidítéseket kell megadni:

| | I – ha az illetékes hatóság alkalmazza az 575/2013/EU rendelet 10. cikke szerinti mentességet. |
| --- | --- |

I – ha az illetékes hatóság alkalmazza az 575/2013/EU rendelet 10. cikke szerinti mentességet.

| | N – egyébként. |
| --- | --- |

N – egyébként.

0090

Eszközök összesen

Eszközök összesen, a FINREP {F 01.01; 380,010} szerint.

0100

Teljes kockázati kitettségérték

A COREP (OF) {C 02.00;0010;0010} szerinti teljes kockázati kitettségérték.

Ezt a tételt nem kell jelenteni azon szervezetek esetében, amelyek nem tartoznak az 575/2013/EU rendelet 7. cikke vagy 10. cikke szerinti mentességben részesülő intézmények és szervezetek közé.

0110

A tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségérték

A COREP (LR) {C 47.00;0290;0010} szerinti, tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték.

Ezt a tételt nem kell jelenteni azon szervezetek esetében, amelyek nem tartoznak az 575/2013/EU rendelet 7. cikke vagy 10. cikke szerinti mentességben részesülő intézmények és szervezetek közé.

0120

Számviteli standard

A szervezet által alkalmazott számviteli standard. A következő rövidítéseket kell megadni:

| — | IFRS |
| --- | --- |

—

IFRS

| — | nGAAP |
| --- | --- |

—

nGAAP

0130

Hozzájárulás a teljes konszolidált eszközállományhoz

Azon összeg, amellyel a szervezet hozzájárul az adatszolgáltatás tárgyát képező csoport teljes konszolidált eszközállományához.

0140

Hozzájárulás a teljes konszolidált kockázati kitettségértékhez

Azon összeg, amellyel a szervezet hozzájárul az adatszolgáltatás tárgyát képező csoport teljes konszolidált kockázati kitettségértékéhez.

0150

Hozzájárulás a konszolidált tőkeáttételi mutató számításához használt kitettségértékhez

Azon összeg, amellyel a szervezet hozzájárul az adatszolgáltatás tárgyát képező csoport konszolidált tőkeáttételi mutatójának kitettségértékéhez.

0160

Releváns szervezet

Annak megjelölése, hogy a szervezet az e rendelet 2. cikkében szereplő fogalommeghatározás értelmében releváns szervezetnek minősül-e.

0170–0210

Közvetlen anyavállalat

A szervezet közvetlen anyavállalata. Csak azt a közvetlen anyavállalatot kell feltüntetni, amely a szervezet szavazati jogainak több mint 5 %-át birtokolja.

Ha a szervezetnek egynél több közvetlen anyavállalata van, akkor csak a legmagasabb tőkerészesedéssel – vagy adott esetben szavazati részesedéssel – rendelkező közvetlen anyavállalatot kell feltüntetni.

0170

Név

A szervezet közvetlen anyavállalatának neve.

0180

Kód

A közvetlen anyavállalat kódja. Intézmények esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód, vagy ha nem áll rendelkezésre, az Unióban alkalmazandó egységes kódrendszer szerinti kód, vagy ha ez sem áll rendelkezésre, valamely nemzeti kód.

A kódnak egyedinek kell lennie, és azt valamennyi táblán következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket.

0190

LEI-kód

A szervezet 20 jegyű alfanumerikus LEI-kódja, amennyiben rendelkezésre áll.

0200

Tőkerészesedés

A közvetlen anyavállalat által a szervezetben birtokolt tőkerészesedés összege a tartalékok kivételével.

0210

A szervezetben birtokolt szavazati jogok

A közvetlen anyavállalat által a szervezetben birtokolt szavazati jogok százalékos aránya.

Ezt az információt csak akkor kell megadni, ha egy részvény nem egyenlő egy szavazattal (azaz a szavazati részesedés nem azonos a tőkerészesedéssel).

II.2.   Z 02.00 – Kötelezettségek szerkezete (LIAB)

II.2.1.   Általános megjegyzések

| 11. | Ebben a táblában a szervezet vagy csoport forrásszerkezetére vonatkozó részletes információkat kell feltüntetni. A kötelezettségek a hitelezői feltőkésítésből kizárt kötelezettségek és a hitelezői feltőkésítésből ki nem zárt kötelezettségek szerinti bontásban szerepelnek. A további részletezés kötelezettségosztályok, partnertípusok és lejárat szerint történik. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Amennyiben a tábla lejárat szerinti bontást tartalmaz, a hátralévő futamidő a szerződés lejáratáig hátralévő idő Ettől eltérve:


  a) | amennyiben a kötelezettséginstrumentum az instrumentum eredeti megjelölt lejárata előtt az instrumentum tulajdonosa által lehívható visszaváltási opciót tartalmaz, az instrumentum lejárata az a lehető legkorábbi időpont, amikor a tulajdonos lehívhatja a visszaváltási opciót, és kérheti az instrumentum visszaváltását vagy visszafizetését; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

amennyiben a kötelezettséginstrumentum az instrumentum eredeti megjelölt lejárata előtt az instrumentum tulajdonosa által lehívható visszaváltási opciót tartalmaz, az instrumentum lejárata az a lehető legkorábbi időpont, amikor a tulajdonos lehívhatja a visszaváltási opciót, és kérheti az instrumentum visszaváltását vagy visszafizetését;

| b) | amennyiben a kötelezettséginstrumentum arra vonatkozó ösztönzőt tartalmaz, hogy a kibocsátó az instrumentum eredeti megjelölt lejárata előtt lehívja, visszaváltsa, visszafizesse vagy visszavásárolja az instrumentumot, az instrumentum lejárata az a lehető legkorábbi időpont, amikor a kibocsátó lehívhatja az opciót és kérheti az instrumentum visszaváltását vagy visszafizetését; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a kötelezettséginstrumentum arra vonatkozó ösztönzőt tartalmaz, hogy a kibocsátó az instrumentum eredeti megjelölt lejárata előtt lehívja, visszaváltsa, visszafizesse vagy visszavásárolja az instrumentumot, az instrumentum lejárata az a lehető legkorábbi időpont, amikor a kibocsátó lehívhatja az opciót és kérheti az instrumentum visszaváltását vagy visszafizetését;

| c) | amennyiben az instrumentum nem meghatározott lehívási időpontban lehívható opciót biztosít a kibocsátó számára, vagy ha az opció meghatározott események bekövetkezése esetén válik lehívhatóvá, az óvatos becslés alapján valószínű lehívási időpontot kell feltüntetni; e célból nem kell figyelembe venni a szabályozásból eredő vagy adózáshoz kapcsolódó lehívási opciókat. |
| --- | --- |

c)

amennyiben az instrumentum nem meghatározott lehívási időpontban lehívható opciót biztosít a kibocsátó számára, vagy ha az opció meghatározott események bekövetkezése esetén válik lehívhatóvá, az óvatos becslés alapján valószínű lehívási időpontot kell feltüntetni; e célból nem kell figyelembe venni a szabályozásból eredő vagy adózáshoz kapcsolódó lehívási opciókat.

Időközi tőketörlesztés esetén a tőkeösszeget fel kell osztani és a megfelelő lejárati sávokba kell besorolni. Megfelelő esetben a lejárati időt a tőkeösszeg és a felhalmozott kamat tekintetében külön kell figyelembe venni.

| 13. | Az ebben a táblában feltüntetett összegek kintlévő összegek. A követelés vagy instrumentum kintlévő összege a követelés vagy instrumentum tőkeösszegének és felhalmozott kamatának összege. A kintlévőség esedékes összege megegyezik azon követelés értékével, amelyet a hitelező fizetésképtelenségi eljárás keretében követelhet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Ugyanakkor a (0330. sorban jelentett) származtatott ügyletekből eredő, mérleg szerinti kötelezettségeket könyv szerinti értéken kell jelenteni. A könyv szerinti érték a FINREP alkalmazásában az IFRS vagy adott esetben az nGAAP szerint meghatározott könyv szerinti érték. Eltérő esetben az nGAAP szerinti adatokat kell használni. |
| --- | --- |

14.

II.2.2.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Oszlopok | Útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Háztartások

  FINREP, V. melléklet, 1. rész 42. f) pont
  Egyének és egyének csoportjai mint fogyasztók, kizárólag saját felhasználásra árukat és nem pénzügyi szolgáltatásokat, valamint piaci árukat és nem pénzügyi, valamint pénzügyi szolgáltatásokat előállítók/nyújtók, amennyiben tevékenységük nem egyezik meg a kvázivállalatokéval. Idetartoznak még azok a nonprofit intézmények, amelyek háztartásokat szolgálnak ki, és amelyek elsősorban nem piaci áruk és szolgáltatások háztartások meghatározott csoportjai számára történő előállításával, illetve nyújtásával foglalkoznak. |
| 0020 | Nem pénzügyi vállalatok (kkv-k)

  A 2003. május 6-i bizottsági ajánlás mellékletének I. címe 2. cikkének (1) bekezdése (8); FINREP, V. melléklet, 1. rész 5. i) pont
  Azok a vállalkozások, amelyek kevesebb mint 250 személyt foglalkoztatnak, és amelyek éves forgalma nem haladja meg az 50 millió EUR-t, és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 43 millió EUR-t. |
| 0030 | Nem pénzügyi vállalatok (nem kkv-k)

  FINREP, V. melléklet, 1. rész 42. e) pont
  Azon vállalatok és kvázivállalatok, amelyek nem a pénzügyi közvetítésben, hanem elsősorban a piaci javak előállításában és nem pénzügyi szolgáltatások nyújtásában vesznek részt az (EU) 2021/379/EKB-rendelettel összhangban (9).
  Ez az oszlop nem tartalmazza a 0020. oszlopban figyelembe vett kkv-kat. |
| 0040 | Hitelintézetek

  FINREP, V. melléklet, 1. rész 42. c) pont
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontja szerinti hitelintézetek és multilaterális fejlesztési bankok. |
| 0050 | Egyéb pénzügyi vállalatok

  FINREP, V. melléklet, 1. rész 42. d) pont
  A hitelintézeteken kívüli minden egyéb pénzügyi vállalat és kvázivállalat, például befektetési vállalkozás, befektetési alap, biztosító, nyugdíjalap, kollektív befektetési vállalkozás és elszámolóház, valamint a többi pénzügyi közvetítő, pénzügyi kiegészítő tevékenységet végző szervezet, captive finanszírozó és pénzkölcsönző. |
| 0060 | Államháztartások és központi bankok

  FINREP, V. melléklet, 1. rész 42. a) és b) pont
  Központi bankok és központi kormányzatok, tartományi vagy regionális kormányzatok és helyi önkormányzatok, ideértve a közigazgatási szerveket és a nem kereskedelmi vállalkozásokat, de ide nem értve az ezen kormányzatok tulajdonában álló, kereskedelmi tevékenységet folytató állami és magánvállalatokat (amelyeket tevékenységüktől függően a „hitelintézetek”, „egyéb pénzügyi vállalatok”, vagy „nem pénzügyi vállalatok” alatt kell feltüntetni); társadalombiztosítási alapok; és nemzetközi szervezetek, mint például az Európai Unió, a Nemzetközi Valutaalap és a Nemzetközi Fizetések Bankja. |
| 0070 | Nem azonosított, kereskedési helyszínen jegyzett

  Amennyiben az értékpapír tulajdonosának kiléte nem ismert, mivel az instrumentumot a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (10) meghatározott kereskedési helyszínen jegyzik, az összegeket ebben az oszlopban kell feltüntetni. |
| 0080 | Nem azonosított, kereskedési helyszínen nem jegyzett

  Amennyiben az értékpapír tulajdonosának kiléte nem ismert, és az instrumentumot kereskedési helyszínen nem jegyzik, az összegeket ebben az oszlopban kell feltüntetni, és nincs szükség további partner szerinti bontásra. A szervezetnek minden tőle telhetőt meg kell tennie a partnerek azonosítása és ezen oszlop használatának minimalizálása érdekében. |
| 0090 | Összesen |
| 0100 | Ebből: csoporton belüli

  A végső anyavállalat konszolidált pénzügyi kimutatásaiban szereplő szervezetekkel (tehát nem a szabályozói konszolidáció körébe tartozó szervezetekkel) szembeni kötelezettségek. |
| 0110 | Ebből: harmadik ország joga alá tartozó kötelezettségek, kivéve a csoporton belüli kötelezettségeket

  Idetartoznak a harmadik országok joga által szabályozott és/vagy harmadik országokban letelepedett szervezetek által kibocsátott kötelezettségek bruttó összegei. Csoporton belüli kötelezettségek itt nem tüntethetők fel.
  Amennyiben a szanálási hatóság megerősítette, hogy a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 55. cikke (1) bekezdése harmadik albekezdése értelmében meggyőződött arról, hogy valamely szanálási hatóság valamely kötelezettség leírására vagy átalakítására vonatkozó határozata az adott harmadik ország joga szerint végrehajtásra kerülne, a kötelezettséget nem kell ebben az oszlopban feltüntetni. |

Oszlopok

Útmutató

0010

Háztartások

FINREP, V. melléklet, 1. rész 42. f) pont

Egyének és egyének csoportjai mint fogyasztók, kizárólag saját felhasználásra árukat és nem pénzügyi szolgáltatásokat, valamint piaci árukat és nem pénzügyi, valamint pénzügyi szolgáltatásokat előállítók/nyújtók, amennyiben tevékenységük nem egyezik meg a kvázivállalatokéval. Idetartoznak még azok a nonprofit intézmények, amelyek háztartásokat szolgálnak ki, és amelyek elsősorban nem piaci áruk és szolgáltatások háztartások meghatározott csoportjai számára történő előállításával, illetve nyújtásával foglalkoznak.

0020

Nem pénzügyi vállalatok (kkv-k)

A 2003. május 6-i bizottsági ajánlás mellékletének I. címe 2. cikkének (1) bekezdése (8); FINREP, V. melléklet, 1. rész 5. i) pont

Azok a vállalkozások, amelyek kevesebb mint 250 személyt foglalkoztatnak, és amelyek éves forgalma nem haladja meg az 50 millió EUR-t, és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 43 millió EUR-t.

0030

Nem pénzügyi vállalatok (nem kkv-k)

FINREP, V. melléklet, 1. rész 42. e) pont

Azon vállalatok és kvázivállalatok, amelyek nem a pénzügyi közvetítésben, hanem elsősorban a piaci javak előállításában és nem pénzügyi szolgáltatások nyújtásában vesznek részt az (EU) 2021/379/EKB-rendelettel összhangban (9).

Ez az oszlop nem tartalmazza a 0020. oszlopban figyelembe vett kkv-kat.

0040

Hitelintézetek

FINREP, V. melléklet, 1. rész 42. c) pont

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontja szerinti hitelintézetek és multilaterális fejlesztési bankok.

0050

Egyéb pénzügyi vállalatok

FINREP, V. melléklet, 1. rész 42. d) pont

A hitelintézeteken kívüli minden egyéb pénzügyi vállalat és kvázivállalat, például befektetési vállalkozás, befektetési alap, biztosító, nyugdíjalap, kollektív befektetési vállalkozás és elszámolóház, valamint a többi pénzügyi közvetítő, pénzügyi kiegészítő tevékenységet végző szervezet, captive finanszírozó és pénzkölcsönző.

0060

Államháztartások és központi bankok

FINREP, V. melléklet, 1. rész 42. a) és b) pont

Központi bankok és központi kormányzatok, tartományi vagy regionális kormányzatok és helyi önkormányzatok, ideértve a közigazgatási szerveket és a nem kereskedelmi vállalkozásokat, de ide nem értve az ezen kormányzatok tulajdonában álló, kereskedelmi tevékenységet folytató állami és magánvállalatokat (amelyeket tevékenységüktől függően a „hitelintézetek”, „egyéb pénzügyi vállalatok”, vagy „nem pénzügyi vállalatok” alatt kell feltüntetni); társadalombiztosítási alapok; és nemzetközi szervezetek, mint például az Európai Unió, a Nemzetközi Valutaalap és a Nemzetközi Fizetések Bankja.

0070

Nem azonosított, kereskedési helyszínen jegyzett

Amennyiben az értékpapír tulajdonosának kiléte nem ismert, mivel az instrumentumot a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (10) meghatározott kereskedési helyszínen jegyzik, az összegeket ebben az oszlopban kell feltüntetni.

0080

Nem azonosított, kereskedési helyszínen nem jegyzett

Amennyiben az értékpapír tulajdonosának kiléte nem ismert, és az instrumentumot kereskedési helyszínen nem jegyzik, az összegeket ebben az oszlopban kell feltüntetni, és nincs szükség további partner szerinti bontásra. A szervezetnek minden tőle telhetőt meg kell tennie a partnerek azonosítása és ezen oszlop használatának minimalizálása érdekében.

0090

Összesen

0100

Ebből: csoporton belüli

A végső anyavállalat konszolidált pénzügyi kimutatásaiban szereplő szervezetekkel (tehát nem a szabályozói konszolidáció körébe tartozó szervezetekkel) szembeni kötelezettségek.

0110

Ebből: harmadik ország joga alá tartozó kötelezettségek, kivéve a csoporton belüli kötelezettségeket

Idetartoznak a harmadik országok joga által szabályozott és/vagy harmadik országokban letelepedett szervezetek által kibocsátott kötelezettségek bruttó összegei. Csoporton belüli kötelezettségek itt nem tüntethetők fel.

Amennyiben a szanálási hatóság megerősítette, hogy a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 55. cikke (1) bekezdése harmadik albekezdése értelmében meggyőződött arról, hogy valamely szanálási hatóság valamely kötelezettség leírására vagy átalakítására vonatkozó határozata az adott harmadik ország joga szerint végrehajtásra kerülne, a kötelezettséget nem kell ebben az oszlopban feltüntetni.

| Sorok | Útmutató |
| --- | --- |
| 0100 | A hitelezői feltőkésítésből kizárt kötelezettségek

  A 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy a szanálási hatóságok – függetlenül attól, hogy valamely tagállam vagy egy harmadik ország joga vonatkozik rájuk – nem gyakorolhatják az adósságleírással és átalakítással kapcsolatos hatásköreiket a hitelezői feltőkésítésből kizárt kötelezettségek tekintetében. |
| 0110 | Biztosított betétek

  A 2014/49/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 2. cikke (1) bekezdésének 5. pontjában meghatározott biztosított betétek összege, az említett irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében meghatározott ideiglenes túllépés kizárásával. |
| 0120 | Biztosítékkal fedezett kötelezettségek – fedezett rész

  A 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdésének b) pontja.
  Biztosítékkal fedezett kötelezettségek, ideértve a visszavásárlási megállapodásokat (repók), a biztosítékkal fedezett kötvényeket és azokat a kötelezettségeket, amelyek olyan pénzügyi instrumentumok formáját öltik, amelyek a fedezeti halmaz elválaszthatatlan részét képezik, és amelyek a nemzeti jog értelmében a fedezett kötvényekhez hasonló módon fedezettek.
  Sem a fedezeti halmazban lévő, fedezett kötvényekkel kapcsolatos minden biztosítékkal fedezett eszköz elkülönítésére, érintetlenségére és megfelelő finanszírozására vonatkozó követelmény, sem pedig a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti kizárás nem akadályozhatja meg a szanálási hatóságokat abban, hogy adott esetben gyakorolják e hatáskörüket a biztosítékkal fedezett kötelezettség azon része tekintetében, amely meghaladja a biztosítékul szolgáló vagyon, kézizálog, visszatartási jog vagy fedezet értékét. A biztosítékkal fedezett kötelezettségek e fedezetlen részét nem ebben a sorban, hanem a 0340. sorban kell feltüntetni, és tovább kell részletezni.
  A biztosítéki halmaz által fedezett központi banki kötelezettségek (fő refinanszírozási műveletek, hosszú távú refinanszírozási műveletek, célzott, hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek stb.) biztosítékkal fedezett kötelezettségnek minősülnek.
  A kötelezettségek egy sajátos típusa a kapott és a mérlegben nyilvántartott biztosítékpozíció. Amennyiben az ilyen biztosítékpozíció jogilag kötődik egy eszközpozícióhoz, azt ezen adatszolgáltatás alkalmazásában biztosítékkal fedezett kötelezettségként kell kezelni. |
| 0130 | Ügyféllel szembeni kötelezettségek – amennyiben fizetésképtelenség esetén védettséget élveznek

  A 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdésének c) pontja.
  Bármilyen kötelezettség, amely abból keletkezik, hogy az intézmény vagy a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett szervezet kezeli az ügyfelek eszközeit vagy pénzét, beleértve a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott ÁÉKBV-k, vagy a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott alternatív befektetési alapok nevében kezelt eszközöket vagy pénzt, feltéve, hogy az említett ügyfél az alkalmazandó fizetésképtelenségi jog alapján védelemben részesül. |
| 0140 | Vagyonkezelői kötelezettségek – amennyiben fizetésképtelenség esetén védettséget élveznek

  A 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdésének d) pontja.
  Bármilyen kötelezettség, amely a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet (mint vagyonkezelő) és egy másik személy (mint kedvezményezett) között létrejött vagyonkezelői ügyletből keletkezik, feltéve, hogy az említett kedvezményezett az alkalmazandó fizetésképtelenségi jogi vagy polgári jogi rendelkezések alapján védelemben részesül. |
| 0150 | Intézményekkel szembeni kötelezettségek < 7 nap

  A 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdésének e) pontja.
  Az intézményekkel szembeni azon kötelezettségek – az ugyanazon csoporthoz tartozó szervezetekkel szembeni kötelezettségek kivételével –, amelyek eredeti lejárata hét napon belüli. |
| 0161 | Rendszerrel (rendszerüzemeltetővel) és központi szerződő féllel szembeni kötelezettségek < 7 nap

  A 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdésének f) pontja.
  Kötelezettségek, amelyek kevesebb mint hét napon belül esedékesek és a 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (15) összhangban kijelölt rendszerek vagy rendszerüzemeltetők vagy e rendszerek résztvevői javára állnak fenn, és amelyek az ilyen rendszerekben való részvételből keletkeztek, vagy az Unióban a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 14. cikke alapján engedélyezett központi szerződő felek, valamint az ESMA által az említett rendelet 25. cikkének megfelelően elismert harmadik országbeli központi szerződő felek vonatkozásában állnak fenn. |
| 0170 | Foglalkoztatottakkal szembeni kötelezettségek

  A 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdése g) pontjának i. alpontja.
  Foglalkoztatottakkal szemben fennálló kötelezettségek, felhalmozott bérhez, nyugellátáshoz vagy más rögzített javadalmazáshoz kapcsolódó kötelezettségek, kivéve a javadalmazás változó, kollektív szerződésben nem szabályozott összetevőit. Ez azonban nem vonatkozik a jelentős kockázatvállalók javadalmazásának a 2013/36/EU irányelv 92. cikkének (2) bekezdése szerinti változó összetevőjére. |
| 0180 | A napi operatív működés szempontjából kritikus kötelezettségek

  A 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdése g) pontjának ii. alpontja.
  Kereskedelemi hitelezőkkel szembeni, a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet mindennapi működése szempontjából kritikus fontosságú áruk vagy szolgáltatások nyújtásából – ideértve az IT-szolgáltatásokat, közüzemi ellátásokat, valamint az épületek bérlését, kiszolgálását és fenntartását – eredő kötelezettségek. |
| 0190 | Adó- és társadalombiztosítási kötelezettségek, ha előresoroltak

  A 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdése g) pontjának iii. alpontja.
  Adóhatóságokkal és társadalombiztosítási hatóságokkal szembeni kötelezettségek – feltéve, hogy ezek az alkalmazandó jog szerint előresorolt kötelezettségek. |
| 0200 | Betétbiztosítási rendszerekkel szembeni kötelezettségek

  A 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdése g) pontjának iv. alpontja.
  Betétbiztosítási rendszerekkel szembeni, a 2014/49/EU irányelv szerinti hozzájárulások okán esedékes kötelezettségek. |
| 0210 | A szanálás alá vonható csoport más szervezeteivel szembeni kötelezettségek

  A 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdésének h) pontja.
  A 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézményekkel vagy szervezetekkel szembeni kötelezettségek, amelyek ugyanahhoz a szanálás alá vonható csoporthoz tartoznak, anélkül, hogy maguk is szanálás alá vonható szervezetek lennének, függetlenül azok lejáratától, kivéve, ha ezek a kötelezettségek a rendes fizetésképtelenségi eljárásra irányadó, a 2014/59/EU irányelv átültetésének időpontjában alkalmazandó nemzeti jog szerint a rendes, biztosíték nélküli kötelezettségekhez képest hátrébb sorolódnak.
  Amennyiben a kizárt kötelezettség származtatott kötelezettség, a nettó kötelezettségpozíciókat az 575/2013/EU rendelet 429c. cikkében meghatározott prudenciális nettósítási szabályok figyelembevételével kell feltüntetni. |
| 0300 | A hitelezői feltőkésítésből ki nem zárt kötelezettségek |
| 0310–0314 | Nem biztosított, de elsőbbségi betétek

  A 2014/59/EU irányelv 108. cikke.
  A 2014/49/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 3. pontjában meghatározott olyan betétek, amelyek nem jogosultak a hitelezői feltőkésítésből való kizárásra (a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdésének a) pontja), ám amelyek esetében a 2014/59/EU irányelv 108. cikkével összhangban elsőbbségi elbánást irányoztak elő. |
| 0320–0324 | Nem biztosított és nem elsőbbségi betétek

  A 2014/49/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 3. pontjában meghatározott olyan betétek, amelyek nem jogosultak sem a hitelezői feltőkésítésből való kizárásra, sem elsőbbségi elbánásra (a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdésének a) pontja vagy 108. cikke alapján). |
| 0330 | Származtatott ügyletekből eredő, mérleg szerinti kötelezettségek

  Származtatott ügyletekből eredő kötelezettségek könyv szerinti értéke. |
| 0331 | Nettó kötelezettségpozíciók összege a szerződéses nettósítási halmazok figyelembevételével, piaci árazás szerinti kiigazítások után, a biztosítékok beszámítása előtt

  Alapértelmezés szerint a származtatott kötelezettségek nettó piaci értékének összege szerződéses nettósítási halmazonként. A nettósítási halmazt csak akkor kell jelenteni, ha a nettósítási halmaz nettó piaci értéke kötelezettség. A nettósítási megállapodások hatálya alá nem tartozó származtatott ügyleteket egyetlen szerződésként kell kezelni, azaz úgy, mintha a nettósítási halmaz csak egy származtatott ügyletből állna. |
| 0332 | Nettó kötelezettségpozíciók összege a szerződéses nettósítási halmazok figyelembevételével, piaci árazás szerinti kiigazítások után, a biztosítékok beszámítása után

  A 0331. sorban szereplő értékelést ki kell igazítani az e kitettség biztosítékául szolgáló biztosíték piaci értéken történő beszámításával – e levonás eredménye az itt feltüntetendő nettó piaci összérték. |
| 0333 | Nettó kötelezettségpozíciók összege a szerződéses nettósítási halmazok figyelembevételével, piaci árazás szerinti kiigazítások után, a biztosítékok beszámítása után, a becsült lezárási összegek bevonásával

  A 2016/1401 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (17) összhangban az ügyletek lényegi feltételeinek megfelelő gazdasági értéknek, valamint a lezárt ügyletek tekintetében a felek opciós jogainak a pótlása vagy megszerzése során a származtatott ügyletben részt vevő partnereknél felmerült veszteséget vagy költségeket, vagy az általuk elért nyereséget fedező, további lezárási összeg.
  A lezárási összeg említett felhatalmazáson alapuló rendelettel összhangban történő meghatározásához szükséges becslések egyedi alapon meglehetősen nehéznek bizonyulhatnak. Ezért a rendelkezésre álló adatokon – például a piaci kockázatra vonatkozó prudenciális követelményeken – alapuló közelítő értékek alkalmazhatók. Ha a származtatott kötelezettségek lezárási összegének kiszámítása lehetetlennek bizonyul, a megadott összegnek meg kell egyeznie a 0332. sorban feltüntetett összeggel. |
| 0334 | Nettó kötelezettségpozíciók összege a prudenciális nettósítási szabályok figyelembevételével

  A származtatott ügyletek nettó kötelezettségpozícióit kell feltüntetni, figyelembe véve az 575/2013/EU rendelet 429c. cikkében meghatározott (a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték kiszámításához kapcsolódó) prudenciális nettósítási szabályokat. |
| 0340–0344 | Biztosítékkal fedezett kötelezettségek – nem fedezett rész

  A biztosítékkal fedezett kötelezettség azon összege, amely meghaladja a biztosítékul szolgáló vagyon, kézizálog, visszatartási jog vagy fedezet értékét. Ez magában foglalja a fedezett kötelezettségek „alulfedezett” részét, például a fedezett kötvények vagy repóügyletek alulfedezett részét. |
| 0350–0354 | Strukturált értékpapírok

  A strukturált értékpapír e célból olyan adósságinstrumentum, amely beágyazott származtatott összetevőt tartalmaz, alapul szolgáló értékpapírhoz vagy indexhez (nyilvános vagy testre szabott, részvény-, kötvény-, fix kamatozású vagy hitel-, deviza-, árupiaci stb. indexhez) kapcsolódó hozamokkal. A strukturált értékpapírok nem tartalmazzák azokat a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat, amelyek csak vételi vagy eladási opciókat tartalmaznak, azaz az instrumentum értéke nem függ beágyazott származékos komponenstől. |
| 0360–0364 | Előresorolt, biztosíték nélküli kötelezettségek

  Idetartozik minden olyan előresorolt, biztosíték nélküli instrumentum, amely nem szerepel a strukturált értékpapírok kategóriájában. |
| 0365-0369 | Előresorolt, nem elsőbbségi kötelezettségek

  Az alábbi kötelezettségek bármelyike:


  — | a 2014/59/EU irányelv 108. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában, valamint 108. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokból eredő fedezetlen követelések; |

Sorok

Útmutató

0100

A hitelezői feltőkésítésből kizárt kötelezettségek

A 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy a szanálási hatóságok – függetlenül attól, hogy valamely tagállam vagy egy harmadik ország joga vonatkozik rájuk – nem gyakorolhatják az adósságleírással és átalakítással kapcsolatos hatásköreiket a hitelezői feltőkésítésből kizárt kötelezettségek tekintetében.

0110

Biztosított betétek

A 2014/49/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 2. cikke (1) bekezdésének 5. pontjában meghatározott biztosított betétek összege, az említett irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében meghatározott ideiglenes túllépés kizárásával.

0120

Biztosítékkal fedezett kötelezettségek – fedezett rész

A 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdésének b) pontja.

Biztosítékkal fedezett kötelezettségek, ideértve a visszavásárlási megállapodásokat (repók), a biztosítékkal fedezett kötvényeket és azokat a kötelezettségeket, amelyek olyan pénzügyi instrumentumok formáját öltik, amelyek a fedezeti halmaz elválaszthatatlan részét képezik, és amelyek a nemzeti jog értelmében a fedezett kötvényekhez hasonló módon fedezettek.

Sem a fedezeti halmazban lévő, fedezett kötvényekkel kapcsolatos minden biztosítékkal fedezett eszköz elkülönítésére, érintetlenségére és megfelelő finanszírozására vonatkozó követelmény, sem pedig a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti kizárás nem akadályozhatja meg a szanálási hatóságokat abban, hogy adott esetben gyakorolják e hatáskörüket a biztosítékkal fedezett kötelezettség azon része tekintetében, amely meghaladja a biztosítékul szolgáló vagyon, kézizálog, visszatartási jog vagy fedezet értékét. A biztosítékkal fedezett kötelezettségek e fedezetlen részét nem ebben a sorban, hanem a 0340. sorban kell feltüntetni, és tovább kell részletezni.

A biztosítéki halmaz által fedezett központi banki kötelezettségek (fő refinanszírozási műveletek, hosszú távú refinanszírozási műveletek, célzott, hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek stb.) biztosítékkal fedezett kötelezettségnek minősülnek.

A kötelezettségek egy sajátos típusa a kapott és a mérlegben nyilvántartott biztosítékpozíció. Amennyiben az ilyen biztosítékpozíció jogilag kötődik egy eszközpozícióhoz, azt ezen adatszolgáltatás alkalmazásában biztosítékkal fedezett kötelezettségként kell kezelni.

0130

Ügyféllel szembeni kötelezettségek – amennyiben fizetésképtelenség esetén védettséget élveznek

A 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Bármilyen kötelezettség, amely abból keletkezik, hogy az intézmény vagy a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett szervezet kezeli az ügyfelek eszközeit vagy pénzét, beleértve a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott ÁÉKBV-k, vagy a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott alternatív befektetési alapok nevében kezelt eszközöket vagy pénzt, feltéve, hogy az említett ügyfél az alkalmazandó fizetésképtelenségi jog alapján védelemben részesül.

0140

Vagyonkezelői kötelezettségek – amennyiben fizetésképtelenség esetén védettséget élveznek

A 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdésének d) pontja.

Bármilyen kötelezettség, amely a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet (mint vagyonkezelő) és egy másik személy (mint kedvezményezett) között létrejött vagyonkezelői ügyletből keletkezik, feltéve, hogy az említett kedvezményezett az alkalmazandó fizetésképtelenségi jogi vagy polgári jogi rendelkezések alapján védelemben részesül.

0150

Intézményekkel szembeni kötelezettségek < 7 nap

A 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdésének e) pontja.

Az intézményekkel szembeni azon kötelezettségek – az ugyanazon csoporthoz tartozó szervezetekkel szembeni kötelezettségek kivételével –, amelyek eredeti lejárata hét napon belüli.

0161

Rendszerrel (rendszerüzemeltetővel) és központi szerződő féllel szembeni kötelezettségek < 7 nap

A 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdésének f) pontja.

Kötelezettségek, amelyek kevesebb mint hét napon belül esedékesek és a 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (15) összhangban kijelölt rendszerek vagy rendszerüzemeltetők vagy e rendszerek résztvevői javára állnak fenn, és amelyek az ilyen rendszerekben való részvételből keletkeztek, vagy az Unióban a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 14. cikke alapján engedélyezett központi szerződő felek, valamint az ESMA által az említett rendelet 25. cikkének megfelelően elismert harmadik országbeli központi szerződő felek vonatkozásában állnak fenn.

0170

Foglalkoztatottakkal szembeni kötelezettségek

A 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdése g) pontjának i. alpontja.

Foglalkoztatottakkal szemben fennálló kötelezettségek, felhalmozott bérhez, nyugellátáshoz vagy más rögzített javadalmazáshoz kapcsolódó kötelezettségek, kivéve a javadalmazás változó, kollektív szerződésben nem szabályozott összetevőit. Ez azonban nem vonatkozik a jelentős kockázatvállalók javadalmazásának a 2013/36/EU irányelv 92. cikkének (2) bekezdése szerinti változó összetevőjére.

0180

A napi operatív működés szempontjából kritikus kötelezettségek

A 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdése g) pontjának ii. alpontja.

Kereskedelemi hitelezőkkel szembeni, a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet mindennapi működése szempontjából kritikus fontosságú áruk vagy szolgáltatások nyújtásából – ideértve az IT-szolgáltatásokat, közüzemi ellátásokat, valamint az épületek bérlését, kiszolgálását és fenntartását – eredő kötelezettségek.

0190

Adó- és társadalombiztosítási kötelezettségek, ha előresoroltak

A 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdése g) pontjának iii. alpontja.

Adóhatóságokkal és társadalombiztosítási hatóságokkal szembeni kötelezettségek – feltéve, hogy ezek az alkalmazandó jog szerint előresorolt kötelezettségek.

0200

Betétbiztosítási rendszerekkel szembeni kötelezettségek

A 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdése g) pontjának iv. alpontja.

Betétbiztosítási rendszerekkel szembeni, a 2014/49/EU irányelv szerinti hozzájárulások okán esedékes kötelezettségek.

0210

A szanálás alá vonható csoport más szervezeteivel szembeni kötelezettségek

A 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdésének h) pontja.

A 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézményekkel vagy szervezetekkel szembeni kötelezettségek, amelyek ugyanahhoz a szanálás alá vonható csoporthoz tartoznak, anélkül, hogy maguk is szanálás alá vonható szervezetek lennének, függetlenül azok lejáratától, kivéve, ha ezek a kötelezettségek a rendes fizetésképtelenségi eljárásra irányadó, a 2014/59/EU irányelv átültetésének időpontjában alkalmazandó nemzeti jog szerint a rendes, biztosíték nélküli kötelezettségekhez képest hátrébb sorolódnak.

Amennyiben a kizárt kötelezettség származtatott kötelezettség, a nettó kötelezettségpozíciókat az 575/2013/EU rendelet 429c. cikkében meghatározott prudenciális nettósítási szabályok figyelembevételével kell feltüntetni.

0300

A hitelezői feltőkésítésből ki nem zárt kötelezettségek

0310–0314

Nem biztosított, de elsőbbségi betétek

A 2014/59/EU irányelv 108. cikke.

A 2014/49/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 3. pontjában meghatározott olyan betétek, amelyek nem jogosultak a hitelezői feltőkésítésből való kizárásra (a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdésének a) pontja), ám amelyek esetében a 2014/59/EU irányelv 108. cikkével összhangban elsőbbségi elbánást irányoztak elő.

0320–0324

Nem biztosított és nem elsőbbségi betétek

A 2014/49/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 3. pontjában meghatározott olyan betétek, amelyek nem jogosultak sem a hitelezői feltőkésítésből való kizárásra, sem elsőbbségi elbánásra (a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (2) bekezdésének a) pontja vagy 108. cikke alapján).

0330

Származtatott ügyletekből eredő, mérleg szerinti kötelezettségek

Származtatott ügyletekből eredő kötelezettségek könyv szerinti értéke.

0331

Nettó kötelezettségpozíciók összege a szerződéses nettósítási halmazok figyelembevételével, piaci árazás szerinti kiigazítások után, a biztosítékok beszámítása előtt

Alapértelmezés szerint a származtatott kötelezettségek nettó piaci értékének összege szerződéses nettósítási halmazonként. A nettósítási halmazt csak akkor kell jelenteni, ha a nettósítási halmaz nettó piaci értéke kötelezettség. A nettósítási megállapodások hatálya alá nem tartozó származtatott ügyleteket egyetlen szerződésként kell kezelni, azaz úgy, mintha a nettósítási halmaz csak egy származtatott ügyletből állna.

0332

Nettó kötelezettségpozíciók összege a szerződéses nettósítási halmazok figyelembevételével, piaci árazás szerinti kiigazítások után, a biztosítékok beszámítása után

A 0331. sorban szereplő értékelést ki kell igazítani az e kitettség biztosítékául szolgáló biztosíték piaci értéken történő beszámításával – e levonás eredménye az itt feltüntetendő nettó piaci összérték.

0333

Nettó kötelezettségpozíciók összege a szerződéses nettósítási halmazok figyelembevételével, piaci árazás szerinti kiigazítások után, a biztosítékok beszámítása után, a becsült lezárási összegek bevonásával

A 2016/1401 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (17) összhangban az ügyletek lényegi feltételeinek megfelelő gazdasági értéknek, valamint a lezárt ügyletek tekintetében a felek opciós jogainak a pótlása vagy megszerzése során a származtatott ügyletben részt vevő partnereknél felmerült veszteséget vagy költségeket, vagy az általuk elért nyereséget fedező, további lezárási összeg.

A lezárási összeg említett felhatalmazáson alapuló rendelettel összhangban történő meghatározásához szükséges becslések egyedi alapon meglehetősen nehéznek bizonyulhatnak. Ezért a rendelkezésre álló adatokon – például a piaci kockázatra vonatkozó prudenciális követelményeken – alapuló közelítő értékek alkalmazhatók. Ha a származtatott kötelezettségek lezárási összegének kiszámítása lehetetlennek bizonyul, a megadott összegnek meg kell egyeznie a 0332. sorban feltüntetett összeggel.

0334

Nettó kötelezettségpozíciók összege a prudenciális nettósítási szabályok figyelembevételével

A származtatott ügyletek nettó kötelezettségpozícióit kell feltüntetni, figyelembe véve az 575/2013/EU rendelet 429c. cikkében meghatározott (a tőkeáttételi mutató számításához használt teljes kitettségérték kiszámításához kapcsolódó) prudenciális nettósítási szabályokat.

0340–0344

Biztosítékkal fedezett kötelezettségek – nem fedezett rész

A biztosítékkal fedezett kötelezettség azon összege, amely meghaladja a biztosítékul szolgáló vagyon, kézizálog, visszatartási jog vagy fedezet értékét. Ez magában foglalja a fedezett kötelezettségek „alulfedezett” részét, például a fedezett kötvények vagy repóügyletek alulfedezett részét.

0350–0354

Strukturált értékpapírok

A strukturált értékpapír e célból olyan adósságinstrumentum, amely beágyazott származtatott összetevőt tartalmaz, alapul szolgáló értékpapírhoz vagy indexhez (nyilvános vagy testre szabott, részvény-, kötvény-, fix kamatozású vagy hitel-, deviza-, árupiaci stb. indexhez) kapcsolódó hozamokkal. A strukturált értékpapírok nem tartalmazzák azokat a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat, amelyek csak vételi vagy eladási opciókat tartalmaznak, azaz az instrumentum értéke nem függ beágyazott származékos komponenstől.

0360–0364

Előresorolt, biztosíték nélküli kötelezettségek

Idetartozik minden olyan előresorolt, biztosíték nélküli instrumentum, amely nem szerepel a strukturált értékpapírok kategóriájában.

0365-0369

Előresorolt, nem elsőbbségi kötelezettségek

Az alábbi kötelezettségek bármelyike:

—

a 2014/59/EU irányelv 108. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában, valamint 108. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokból eredő fedezetlen követelések;

| — | a 2014/59/EU irányelv 108. cikke (5) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokból eredő fedezetlen követelések; |
| --- | --- |

—

a 2014/59/EU irányelv 108. cikke (5) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokból eredő fedezetlen követelések;

| — | a 2014/59/EU irányelv 108. cikkének (7) bekezdésében említett, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokból eredő nem elsőbbségi, biztosíték nélküli követelések között a leghátrább sorolt hitelviszonyt megtestesítő azon értékpapírok, amelyekre vonatkozóan egy tagállam az említett bekezdéssel összhangban úgy rendelkezett, hogy a 2014/59/EU irányelv 108. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában, valamint a 108. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő követelésekkel azonos rangsorolásúak. |
| --- | --- |

—

a 2014/59/EU irányelv 108. cikkének (7) bekezdésében említett, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokból eredő nem elsőbbségi, biztosíték nélküli követelések között a leghátrább sorolt hitelviszonyt megtestesítő azon értékpapírok, amelyekre vonatkozóan egy tagállam az említett bekezdéssel összhangban úgy rendelkezett, hogy a 2014/59/EU irányelv 108. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában, valamint a 108. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő követelésekkel azonos rangsorolásúak.

0370–0374

Alárendelt kötelezettségek

Olyan kötelezettségek, amelyeket a nemzeti fizetésképtelenségi jog alapján csak azt követően fizetnek vissza, miután a rendes (nem előresorolt) hitelezők és az előresorolt, nem elsőbbségi hitelezők valamennyi osztályát teljes egészében kielégítették. Ez magában foglalja a szerződés vagy a jogszabály alapján alárendelt kötelezettségeket. A holdingtársaságok esetében ebben a kategóriában nem alárendelt hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok is feltüntethetők (strukturális alárendelés).

Ebbe a kategóriába csak olyan alárendelt instrumentumok tartoznak, amelyek nem minősülnek szavatolótőkének.

Ez a sor emellett magában foglalja az alárendelt kötelezettségek azon részét is, amely elvben szavatolótőkének minősül, de nem tartozik a szavatolótőkébe az olyan kivezetési rendelkezések, mint például az 575/2013/EU rendelet 64. cikke (hátralévő futamidő) vagy az 575/2013/EU rendelet tizedik része (szerzett jogok hatása) miatt.

0380–0382

MREL szempontjából figyelembe vehető egyéb kötelezettségek

A 2014/59/EU irányelv 45. cikkében meghatározott követelmény teljesítése céljából figyelembe vehető, de a 0320. és 0340–0370. sorban nem szereplő instrumentumok.

0390

Nem pénzügyi kötelezettségek

Ebben a sorban azokat a nem pénzügyi kötelezettségeket kell feltüntetni, amelyek olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokhoz kapcsolódnak, amelyek tulajdonosai gyakorlati okokból – például a szervezetet érintő jogvitára vonatkozó rendelkezések miatt – nem vonhatók be a hitelezői feltőkésítésbe.

0400

Egyéb kötelezettségek

Minden olyan kötelezettség, amely nem szerepel a 0100–0390. sorban.

0500

Szavatolótőke

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 118. pontja és 72. cikke.

Ugyanaz a meghatározás, mint a COREP (OF) esetében: {C 01.00;010;010}.

0510

Elsődleges alapvető tőke

Az 575/2013/EU rendelet 50. cikke.

Ugyanaz a meghatározás, mint a COREP (OF) esetében: {C 01.00;020;010}.

0511

Ebből: tőkeinstrumentumok/részvénytőke

Tőkeinstrumentumok/részvénytőke formájában a CET1 tőkét (annak egy részét) képező jogi eszközök.

0512

Ebből: a törzsrészvényekkel egyenrangú instrumentumok

Olyan jogi eszközök, amelyek nem tőkeinstrumentumok/részvénytőke formájában képezik a CET1 tőkét (annak egy részét), de egyenrangúak ezzel a kategóriával.

0520

Kiegészítő alapvető tőke

Az 575/2013/EU rendelet 61. cikke.

Ugyanaz a meghatározás, mint a COREP (OF) esetében: {C 01.00;530;010}.

0521

Ebből: szavatolótőkeként megjelenített alárendelt kötelezettségek (egy része)

Az egyéb alapvető tőkét (annak egy részét) képező jogi eszközök.

0530

Járulékos tőke (Tier 2)

Az 575/2013/EU rendelet 71. cikke.

Ugyanaz a meghatározás, mint a COREP (OF) esetében: {C 01.00;750;010}.

0531

Ebből: szavatolótőkeként megjelenített alárendelt kötelezettségek (egy része)

Ez a bontás azonosítja azokat a jogi eszközöket, amelyek a járulékos szavatolótőkét (annak egy részét) képezik.

0600

Kötelezettségek összesen és szavatolótőke, beleértve a származtatott kötelezettségeket

Az ebben a táblában feltüntetett összes kötelezettség és a szabályozói szavatolótőke összege. Ezt az értéket a fenti sorokban szereplő összes érték összeadásával kell képezni. A származtatott ügyletek esetében az alkalmazandó érték a 0334. sor „Nettó kötelezettségpozíciók összege a prudenciális nettósítási szabályok figyelembevételével”.

II.3.   Z 03.00 – Szavatolótőke-követelmények (OWN)

II.3.1.   Általános megjegyzések

| 15. | Ebben a táblában a szervezet vagy csoport szavatolótőke-követelményeivel kapcsolatos információkat kell feltüntetni. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Valamennyi információnak az adatszolgáltatási vonatkozási időpontban alkalmazandó szavatolótőke-követelményeket kell tükröznie. |
| --- | --- |

16.

| 17. | A táblában szereplő, a 2. pillér követelményeire vonatkozó információknak az illetékes hatóság által közölt legfrissebb rendelkezésre álló hivatalos SREP-levélen kell alapulniuk. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ha az adatot szolgáltató szervezetre nem vonatkozik egyedi alapon tőkekövetelmény, akkor csak a 0110. sort kell kitölteni. |
| --- | --- |

18.

II.3.2.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sorok | Útmutató |
| --- | --- |
| 0100 | Teljes kockázati kitettségérték

  Az 575/2013/EU rendelet 92. cikkének (3) bekezdése
  Lásd Z 01.00, 0100. oszlop.
  A COREP (OF): {C 02.00;010;010} szerinti teljes kockázati kitettségérték. |
| 0110 | Hozzájárulás a teljes konszolidált kockázati kitettségértékhez

  Lásd Z 01.00, 0140. oszlop.
  Ezt a tételt csak olyan szervezetek esetében kell megadni, amelyekre egyedi alapon nem vonatkozik tőkekövetelmény. |
| 0120 | Teljes kitettségi mérték

  Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (4) bekezdése |
| 0210–0250 | Az induló tőkére és a tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelmény |
| 0210 | Induló tőke

  A 2013/36/EU irányelv 12., 28–31. cikke és az 575/2013/EU rendelet 93. cikke
  Az intézmény tevékenységének megkezdésére vonatkozó engedély előfeltételeként szükséges induló tőke összege. |
| 0220 | A tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelmény

  Az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerinti, a szervezetre vagy csoportra alkalmazandó tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelmény, a teljes kitettségi mérték százalékában kifejezve. Az 575/2013/EU rendelet 429a. cikke (1) bekezdésének n) pontjában említett, az intézmény központi bankjával szembeni kitettségeket kizáró adatszolgáltató szervezeteknek az említett rendelet 429a. cikkének (7) bekezdése szerinti kiigazított tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelményt kell feltüntetniük. Amennyiben nincs hivatalos követelmény, ezt a mezőt üresen kell hagyni. |
| 0300 | Teljes-SREP-tőkekövetelmény-mutató (TSCR-mutató)

  COREP (OF): {C 03.00;0130;0010}
  Az alábbi i. és ii. összege:


  i. | az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott teljes tőkemegfelelési mutató (8 %); |

Sorok

Útmutató

0100

Teljes kockázati kitettségérték

Az 575/2013/EU rendelet 92. cikkének (3) bekezdése

Lásd Z 01.00, 0100. oszlop.

A COREP (OF): {C 02.00;010;010} szerinti teljes kockázati kitettségérték.

0110

Hozzájárulás a teljes konszolidált kockázati kitettségértékhez

Lásd Z 01.00, 0140. oszlop.

Ezt a tételt csak olyan szervezetek esetében kell megadni, amelyekre egyedi alapon nem vonatkozik tőkekövetelmény.

0120

Teljes kitettségi mérték

Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (4) bekezdése

0210–0250

Az induló tőkére és a tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelmény

0210

Induló tőke

A 2013/36/EU irányelv 12., 28–31. cikke és az 575/2013/EU rendelet 93. cikke

Az intézmény tevékenységének megkezdésére vonatkozó engedély előfeltételeként szükséges induló tőke összege.

0220

A tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelmény

Az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerinti, a szervezetre vagy csoportra alkalmazandó tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelmény, a teljes kitettségi mérték százalékában kifejezve. Az 575/2013/EU rendelet 429a. cikke (1) bekezdésének n) pontjában említett, az intézmény központi bankjával szembeni kitettségeket kizáró adatszolgáltató szervezeteknek az említett rendelet 429a. cikkének (7) bekezdése szerinti kiigazított tőkeáttételi mutatóra vonatkozó követelményt kell feltüntetniük. Amennyiben nincs hivatalos követelmény, ezt a mezőt üresen kell hagyni.

0300

Teljes-SREP-tőkekövetelmény-mutató (TSCR-mutató)

COREP (OF): {C 03.00;0130;0010}

Az alábbi i. és ii. összege:

i.

az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott teljes tőkemegfelelési mutató (8 %);

| ii. | a kiegészítő szavatolótőke-követelmény (2. pillér szerinti követelmény, P2R) mutatója, amelyet a 2013/36/EU irányelv 104a. cikkével és a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásra, valamint a felügyeleti stressztesztre vonatkozó közös eljárásokról és módszerekről szóló EBH-iránymutatásban (EBA Guidelines on common procedures and methodologies for the supervisory review and evaluation process and supervisory stress testing, EBA/GL/2014/13 – egységes szerkezetbe foglalt szöveg) meghatározott kritériumokkal összhangban kell meghatározni. |
| --- | --- |

ii.

a kiegészítő szavatolótőke-követelmény (2. pillér szerinti követelmény, P2R) mutatója, amelyet a 2013/36/EU irányelv 104a. cikkével és a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásra, valamint a felügyeleti stressztesztre vonatkozó közös eljárásokról és módszerekről szóló EBH-iránymutatásban (EBA Guidelines on common procedures and methodologies for the supervisory review and evaluation process and supervisory stress testing, EBA/GL/2014/13 – egységes szerkezetbe foglalt szöveg) meghatározott kritériumokkal összhangban kell meghatározni.

Ennek a tételnek a SREP-tőkekövetelmény mutatót (TSCR) kell tükröznie, amelyet az illetékes hatóság közöl az intézménnyel. A TSCR az EBH SREP-iránymutatásának 1.2. szakaszában található.

Ha az illetékes hatóság nem közölt kiegészítő szavatolótőke-követelményeket, akkor csak az i. pontot kell jelenteni.

0310

TSCR: CET1 tőkekövetelmény-mutató

COREP (OF): {C 03.00;0140;0010}

Az alábbi i. és ii. összege:

| i. | az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott elsődleges alapvető tőkemegfelelési mutató (4,5 %); |
| --- | --- |

i.

az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott elsődleges alapvető tőkemegfelelési mutató (4,5 %);

| ii. | a 0300. sor ii. pontjában említett kiegészítő szavatolótőke-követelmény (P2R) mutatójának azon része, amely az illetékes hatóság által előírtak szerint elsődleges alapvető tőke (CET1) tőke formájában tartandó. |
| --- | --- |

ii.

a 0300. sor ii. pontjában említett kiegészítő szavatolótőke-követelmény (P2R) mutatójának azon része, amely az illetékes hatóság által előírtak szerint elsődleges alapvető tőke (CET1) tőke formájában tartandó.

Ha az illetékes hatóság nem közölt CET1 tőke formájában fenntartandó kiegészítő szavatolótőke-követelményeket, akkor csak az i. pontot kell jelenteni.

0320

| iii. | TSCR: T1 tőkekövetelmény-mutató |
| --- | --- |

iii.

TSCR: T1 tőkekövetelmény-mutató

COREP (OF): {C 03.00;0150;0010}

Az alábbi i. és ii. összege:

| i. | az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott alapvető tőkemegfelelési mutató (6 %); |
| --- | --- |

i.

az 575/2013/EU rendelet 92. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott alapvető tőkemegfelelési mutató (6 %);

| ii. | a 0300 sor ii. pontjában említett kiegészítő szavatolótőke-követelmény (P2R) mutatójának azon része, amely az illetékes hatóság által előírtak szerint alapvető tőke (Tier 1) formájában tartandó. |
| --- | --- |

ii.

a 0300 sor ii. pontjában említett kiegészítő szavatolótőke-követelmény (P2R) mutatójának azon része, amely az illetékes hatóság által előírtak szerint alapvető tőke (Tier 1) formájában tartandó.

Ha az illetékes hatóság nem közölt T1 tőke formájában tartandó kiegészítő szavatolótőke-követelményeket, akkor csak az i. pontot kell jelenteni.

0400

Kombinált pufferkövetelmények

A 2013/36/EU irányelv 128. cikkének 6. pontja.

COREP (OF): {C 04.00;0740;0010}

0410

Tőkefenntartási puffer

A 2013/36/EU irányelv 128. cikkének 1. pontja és 129. cikke.

COREP (OF): {C 04.00;750;010}).

Az említett irányelv 129. cikkének (1) bekezdése szerint a tőkefenntartási puffer CET1 tőkén felüli CET1 tőkeelemekből áll. Mivel a tőkefenntartási puffer 2,5 %-os mértéke állandó, ebben a cellában összeget kell feltüntetni.

0420

A tagállamok szintjén azonosított makroprudenciális vagy rendszerkockázatokra képzett tőkefenntartási puffer

Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának iv. alpontja.

COREP (OF): {C 04.00;760;010}).

Ebben a cellában a tagállamok szintjén azonosított azon makroprudenciális vagy rendszerkockázatokra képzett tőkefenntartási puffer értékét kell feltüntetni, amely az 575/2013/EU rendelet 458. cikkével összhangban a tőkefenntartási pufferen felül kérhető.

A feltüntetett összeg a vonatkozó tőkepuffer-követelményeknek az adatszolgáltatás időpontjában való teljesítéséhez szükséges szavatolótőke összege.

0430

Intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer

A 2013/36/EU irányelv 128. cikkének 2. pontja, 130. cikke, továbbá 135–140. cikke.

(Lásd: COREP (OF): {C 04.00;770;010}).

A feltüntetett összeg a vonatkozó tőkepuffer-követelményeknek az adatszolgáltatás időpontjában való teljesítéséhez szükséges szavatolótőke összege.

0440

Rendszerkockázati tőkepuffer

A 2013/36/EU irányelv 128. cikkének 5. pontja, 133. és 134. cikke.

(Lásd: COREP (OF): {C 04.00;780;010}).

A feltüntetett összeg a vonatkozó tőkepuffer-követelményeknek az adatszolgáltatás időpontjában való teljesítéséhez szükséges szavatolótőke összege.

0450

Globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer

A 2013/36/EU irányelv 128. cikkének 3. pontja és 131. cikke.

COREP (OF): {C 04.00;800;010}

A feltüntetett összeg a vonatkozó tőkepuffer-követelményeknek az adatszolgáltatás időpontjában való teljesítéséhez szükséges szavatolótőke összege.

0460

Egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer

A 2013/36/EU irányelv 128. cikkének 4. pontja és 131. cikke.

COREP (OF): {C 04.00;810;010}

A feltüntetett összeg a vonatkozó tőkepuffer-követelményeknek az adatszolgáltatás időpontjában való teljesítéséhez szükséges szavatolótőke összege.

0500

Teljestőkekövetelmény-mutató (OCR-mutató)

COREP (OF): {C 03.00;160;010}

Az alábbi i. és ii. összege:

| i. | a 0300. sorban említett TSCR-mutató; |
| --- | --- |

i.

a 0300. sorban említett TSCR-mutató;

| ii. | amennyiben jogilag alkalmazható, a 2013/36/EU irányelv 128. cikkének 6. pontjában említett kombinált pufferkövetelmény mutatója. |
| --- | --- |

ii.

amennyiben jogilag alkalmazható, a 2013/36/EU irányelv 128. cikkének 6. pontjában említett kombinált pufferkövetelmény mutatója.

Ennek a tételnek az EBH SREP-iránymutatásának 1.2. szakaszában meghatározott teljes tőkekövetelményt (OCR) kell tükröznie.

Ha nem alkalmazandó pufferkövetelmény, csak az i. pontot kell megadni.

0510

OCR: CET1 tőkekövetelmény-mutató

COREP (OF): {C 03.00;170;010}

Az alábbi i. és ii. összege:

| i. | a 0310. sorban említett CET1 tőke alkotta TSCR-mutató; |
| --- | --- |

i.

a 0310. sorban említett CET1 tőke alkotta TSCR-mutató;

| ii. | amennyiben jogilag alkalmazható, a 2013/36/EU irányelv 128. cikkének 6. pontjában említett kombinált pufferkövetelmény mutatója. |
| --- | --- |

ii.

amennyiben jogilag alkalmazható, a 2013/36/EU irányelv 128. cikkének 6. pontjában említett kombinált pufferkövetelmény mutatója.

Ha nem alkalmazandó pufferkövetelmény, csak az i. pontot kell megadni.

0520

OCR: T1 tőkekövetelmény-mutató

COREP (OF): {C 03.00;180;010}

Az alábbi i. és ii. összege:

| i. | a 0320. sorban említett T1 tőke alkotta TSCR-mutató; |
| --- | --- |

i.

a 0320. sorban említett T1 tőke alkotta TSCR-mutató;

| ii. | amennyiben jogilag alkalmazható, a 2013/36/EU irányelv 128. cikkének 6. pontjában említett kombinált pufferkövetelmény mutatója. |
| --- | --- |

ii.

amennyiben jogilag alkalmazható, a 2013/36/EU irányelv 128. cikkének 6. pontjában említett kombinált pufferkövetelmény mutatója.

Ha nem alkalmazandó pufferkövetelmény, csak az i. pontot kell megadni.

0600

OCR és 2. pillér szerinti tőke-iránymutatás (P2G)

COREP (OF): {C 03.00;190;010}

Az alábbi i. és ii. összege:

| i. | a 0500. sorban említett OCR-mutató; |
| --- | --- |

i.

a 0500. sorban említett OCR-mutató;

| ii. | ahol alkalmazandó, az EBA SREP GL-ben meghatározott 2. pillér szerinti tőke-iránymutatás (P2G). A P2G-t csak akkor kell feltüntetni, ha azt az illetékes hatóság közli az intézménnyel. |
| --- | --- |

ii.

ahol alkalmazandó, az EBA SREP GL-ben meghatározott 2. pillér szerinti tőke-iránymutatás (P2G). A P2G-t csak akkor kell feltüntetni, ha azt az illetékes hatóság közli az intézménnyel.

Ha az illetékes hatóság nem közölt ilyen iránymutatást, akkor csak az i. pontot kell jelenteni.

0610

OCR: CET1 tőkekövetelmény-mutató

COREP (OF): {C 03.00;200;010}

Az alábbi i. és ii. összege:

| i. | a 0510. sorban említett CET1 tőkéből képzendő OCR mutató; |
| --- | --- |

i.

a 0510. sorban említett CET1 tőkéből képzendő OCR mutató;

| ii. | adott esetben a 0600. sor ii. pontjában említett P2G azon része, amelyet az illetékes hatóság előírása szerint CET1 tőke formájában kell fenntartani. A P2G csak akkor vehető figyelembe, ha az illetékes hatóság azt közölte az intézménnyel. |
| --- | --- |

ii.

adott esetben a 0600. sor ii. pontjában említett P2G azon része, amelyet az illetékes hatóság előírása szerint CET1 tőke formájában kell fenntartani. A P2G csak akkor vehető figyelembe, ha az illetékes hatóság azt közölte az intézménnyel.

Ha az illetékes hatóság nem közölt ilyen iránymutatást, akkor csak az i. pontot kell jelenteni.

0620

OCR és P2G: T1 tőkekövetelmény-mutató

COREP (OF): {C 03.00;210;010}

Az alábbi i. és ii. összege:

| i. | a 0520. sorban említett, T1 tőke alkotta OCR-mutató; |
| --- | --- |

i.

a 0520. sorban említett, T1 tőke alkotta OCR-mutató;

| ii. | adott esetben a 600. sor ii. pontjában említett P2G azon része, amelyet az illetékes hatóság T1 tőke formájában követel fenntartani. A P2G csak akkor vehető figyelembe, ha az illetékes hatóság azt közölte az intézménnyel. |
| --- | --- |

ii.

adott esetben a 600. sor ii. pontjában említett P2G azon része, amelyet az illetékes hatóság T1 tőke formájában követel fenntartani. A P2G csak akkor vehető figyelembe, ha az illetékes hatóság azt közölte az intézménnyel.

Ha az illetékes hatóság nem közölt ilyen iránymutatást, akkor csak az i. pontot kell jelenteni.

II.4.   Z 04.00 – Csoporton belüli pénzügyi kapcsolódások (IFC)

II.4.1.   Általános megjegyzések

| 19. | Ebben a táblában a hitelezői feltőkésítésből ki nem zárt csoporton belüli kötelezettségekre, tőkeeszközökre és garanciákra vonatkozó információkat kell megadni. |
| --- | --- |

19.

| 20. | A konszolidált pénzügyi kimutatásokban szereplő érintett szervezetek közötti összes pénzügyi kapcsolódást fel kell tüntetni. A jelentett összegeket összesíteni kell, amennyiben azok ugyanazon partnerekre (kibocsátó vagy garantált intézmény, hitelező, tulajdonos vagy garancianyújtó) és ugyanazon kötelezettség-, tőkeinstrumentum- vagy garanciatípusokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Az e tábla 0020., 0040. és 0050. oszlopában feltüntetett értékek kombinációja elsődleges kulcsot képez, amelynek a tábla minden sorát egyedileg kell azonosítania. |
| --- | --- |

21.

II.4.2.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Oszlopok | Útmutató |
| --- | --- |
| 0010–0020 | Kibocsátó vagy garantált szervezet

  A kötelezettségeket vagy tőkeinstrumentumokat kibocsátó szervezet vagy a garantált szervezet. |
| 0010 | Szervezet neve

  Nem lehet azonos a 0030. oszlopban megadott névvel. |
| 0020 | Kód

  A kibocsátó vagy a garantált szervezet kódja. Intézmények esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód, vagy ha nem áll rendelkezésre, az Unióban alkalmazandó egységes kódrendszer szerinti kód, vagy ha ez sem áll rendelkezésre, valamely nemzeti kód.
  A kódnak egyedinek kell lennie, és azt valamennyi táblán következetesen kell használni.
  Nem lehet azonos a 0040. oszlopban megadott kóddal. |
| 0030-0040 | Hitelező, tulajdonos vagy garancianyújtó

  Az a szervezet, amely a kötelezettség tekintetében hitelező, vagy a tőkeinstrumentum tulajdonosa vagy a garancia nyújtója. |
| 0030 | Szervezet neve

  Nem lehet azonos a 0010. oszlopban megadott névvel. |
| 0040 | Kód

  A hitelező, tulajdonos vagy garancianyújtó kódja. Intézmények esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód, vagy ha nem áll rendelkezésre, az Unióban alkalmazandó egységes kódrendszer szerinti kód, vagy ha ez sem áll rendelkezésre, valamely nemzeti kód.
  A kódnak egyedinek kell lennie, és azt valamennyi táblán következetesen kell használni.
  Nem lehet azonos a 0020. oszlopban megadott kóddal. |
| 0050–0080 | Pénzügyi kapcsolódás

  Ebben a mezőben kell leírni a releváns szervezetek közötti pénzügyi kapcsolatot. |
| 0050 | Típus

  A következő listából választandó:

  Csoporton belüli kötelezettségek


  L.1. | Nem biztosított, de elsőbbségi betétek
  Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0310. sorában |

Oszlopok

Útmutató

0010–0020

Kibocsátó vagy garantált szervezet

A kötelezettségeket vagy tőkeinstrumentumokat kibocsátó szervezet vagy a garantált szervezet.

0010

Szervezet neve

Nem lehet azonos a 0030. oszlopban megadott névvel.

0020

Kód

A kibocsátó vagy a garantált szervezet kódja. Intézmények esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód, vagy ha nem áll rendelkezésre, az Unióban alkalmazandó egységes kódrendszer szerinti kód, vagy ha ez sem áll rendelkezésre, valamely nemzeti kód.

A kódnak egyedinek kell lennie, és azt valamennyi táblán következetesen kell használni.

Nem lehet azonos a 0040. oszlopban megadott kóddal.

0030-0040

Hitelező, tulajdonos vagy garancianyújtó

Az a szervezet, amely a kötelezettség tekintetében hitelező, vagy a tőkeinstrumentum tulajdonosa vagy a garancia nyújtója.

0030

Szervezet neve

Nem lehet azonos a 0010. oszlopban megadott névvel.

0040

Kód

A hitelező, tulajdonos vagy garancianyújtó kódja. Intézmények esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód, vagy ha nem áll rendelkezésre, az Unióban alkalmazandó egységes kódrendszer szerinti kód, vagy ha ez sem áll rendelkezésre, valamely nemzeti kód.

A kódnak egyedinek kell lennie, és azt valamennyi táblán következetesen kell használni.

Nem lehet azonos a 0020. oszlopban megadott kóddal.

0050–0080

Pénzügyi kapcsolódás

Ebben a mezőben kell leírni a releváns szervezetek közötti pénzügyi kapcsolatot.

0050

Típus

A következő listából választandó:

Csoporton belüli kötelezettségek

L.1.

Nem biztosított, de elsőbbségi betétek

Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0310. sorában

| L.2. | Nem biztosított és nem elsőbbségi betétek
  Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0320. sorában |
| --- | --- |

L.2.

Nem biztosított és nem elsőbbségi betétek

Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0320. sorában

| L.3. | Származtatott ügyletekből eredő kötelezettségek (lezárási összegek)
  Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0330. sorában |
| --- | --- |

L.3.

Származtatott ügyletekből eredő kötelezettségek (lezárási összegek)

Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0330. sorában

| L.4. | Biztosítékkal fedezett kötelezettségek – nem fedezett rész
  Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0340. sorában |
| --- | --- |

L.4.

Biztosítékkal fedezett kötelezettségek – nem fedezett rész

Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0340. sorában

| L.5. | Strukturált értékpapírok
  Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0350. sorában |
| --- | --- |

L.5.

Strukturált értékpapírok

Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0350. sorában

| L.6. | Előresorolt, biztosíték nélküli kötelezettségek
  Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0360. sorában |
| --- | --- |

L.6.

Előresorolt, biztosíték nélküli kötelezettségek

Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0360. sorában

| L.7. | Előresorolt, nem elsőbbségi kötelezettségek
  Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0365. sorában |
| --- | --- |

L.7.

Előresorolt, nem elsőbbségi kötelezettségek

Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0365. sorában

| L.8. | Alárendelt kötelezettségek
  Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0370. sorában |
| --- | --- |

L.8.

Alárendelt kötelezettségek

Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0370. sorában

| L.9. | MREL szempontjából figyelembe vehető egyéb kötelezettségek
  Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0380. sorában |
| --- | --- |

L.9.

MREL szempontjából figyelembe vehető egyéb kötelezettségek

Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0380. sorában

| L.10. | Nem pénzügyi kötelezettségek
  Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0390. sorában |
| --- | --- |

L.10.

Nem pénzügyi kötelezettségek

Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0390. sorában

| L.11. | Egyéb kötelezettségek
  Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0400. sorában Bármely, az előző tétel által le nem fedett kötelezettség. |
| --- | --- |

L.11.

Egyéb kötelezettségek

Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0400. sorában Bármely, az előző tétel által le nem fedett kötelezettség.

| L.12. | Járulékos tőke (Tier 2)
  Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0530. sorában |
| --- | --- |

L.12.

Járulékos tőke (Tier 2)

Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0530. sorában

| L.13. | Kiegészítő alapvető tőke
  Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0520. sorában |
| --- | --- |

L.13.

Kiegészítő alapvető tőke

Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0520. sorában

| L.14. | Elsődleges alapvető tőke
  Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0510. sorában |
| --- | --- |

L.14.

Elsődleges alapvető tőke

Ugyanaz a meghatározás, mint a Z 02.00 (LIAB), 0510. sorában

Csoporton belüli garanciák

| G.1. | Kibocsátások
  A kibocsátott konkrét instrumentumokra/kötelezettségekre vonatkozó garanciák. |
| --- | --- |

G.1.

Kibocsátások

A kibocsátott konkrét instrumentumokra/kötelezettségekre vonatkozó garanciák.

| G.2. | Partner
  Az intézmény valamely meghatározott partnerének nyújtott garanciák. |
| --- | --- |

G.2.

Partner

Az intézmény valamely meghatározott partnerének nyújtott garanciák.

| G.3. | Korlátlan
  Nem meghatározott összegre vonatkozó, általános garanciák |
| --- | --- |

G.3.

Korlátlan

Nem meghatározott összegre vonatkozó, általános garanciák

| G.4. | Egyéb
  Bármely, a korábbi típusok alá nem sorolható garancia. |
| --- | --- |

G.4.

Egyéb

Bármely, a korábbi típusok alá nem sorolható garancia.

0060

Kintlévőség összege

A kötelezettségek esetében (0050. oszlop, L.1., L.2. és L.4. – L.14. típusok) a csoporton belüli kötelezettségek kintlévő összege; a származtatott ügyletekből eredő kötelezettségek esetében (L.3. típus) a Z 02.00 (LIAB) tábla 0333. sora szerinti lezárási összegek.

A garanciák esetében (0050. oszlop, G.1. – G.4. értékek), a garancia keretében történő jövőbeni kifizetések maximális potenciális összege.

0070

Ebből harmadik ország joga szerint kibocsátott

Egy harmadik ország joga által szabályozott kintlévőség pénzben kifejezett összege.

0080

Ebből: MREL szempontjából figyelembe vehető

A 2014/59/EU irányelv 45. cikkében meghatározott követelmény teljesítéséhez figyelembe vehető szavatolótőke és kötelezettségek összege.

II.5.   Z 05.01 és Z 05.02 – Fő partnerek (MCP)

II.5.1.   Általános megjegyzések

| 22. | Ezek a táblák a fő partnerekkel szembeni kötelezettségekre (Z 05.01) és a fő partnerektől kapott mérlegen kívüli tételekre (Z 05.02) vonatkozó információkat tartalmazzák. A feltüntetett összegeket összesíteni kell, amennyiben azok ugyanazon partnerekre vagy ugyanolyan típusú kötelezettségekre vagy mérlegen kívüli tételekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Nem kell feltüntetni e táblákban azokat a kötelezettségeket és mérlegen kívüli tételeket, amelyeknél a partner nem azonosítható. Nem kell feltüntetni azokat a kötelezettségeket és mérlegen kívüli tételeket sem, amelyek esetében a partner a konszolidált pénzügyi kimutatásban szereplő szervezet. |
| --- | --- |

23.

II.5.2.   Z 05.01 – Fő partnerek (kötelezettségek alapján) – A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| 24. | Az e tábla 0020. és 0060. oszlopában feltüntetett értékek kombinációja elsődleges kulcsot képez, amelynek a tábla minden sorát egyedileg kell azonosítania.


  Oszlopok | Útmutató |
| --- | --- | --- |
| 0010–0050 | Partner

  Azon fő partnerekre vonatkozó információk, amelyek tekintetében a kötelezettségek felmerülnek.
  A fő partnerek azonosításához minden egyes partnerre vagy egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjára vonatkozóan össze kell vonni az adatot szolgáltató szervezet vagy csoport e partnerrel vagy csoporttal szembeni összes kintlévő kötelezettségét, kivéve a konszolidált pénzügyi kimutatásokban szereplő szervezetekkel szembeni kötelezettségeket.
  Ezt követően e partnereket vagy az egymással kapcsolatban álló partnerek e csoportjait az aggregált kintlévő összeg alapján rangsorolni kell, és az adatokat a 10 legfőbb partnerre vonatkozóan kell jelenteni.
  Az „egymással kapcsolatban álló partnerek csoportjának” fogalommeghatározása azonos az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontjában meghatározott „kapcsolatban álló ügyfelek csoportja” fogalommeghatározásával.
  E tábla alkalmazásában a partner nem lehet a konszolidált pénzügyi kimutatásokban szereplő szervezet. |
| 0010 | Szervezet neve

  A fő partner vagy adott esetben az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjának neve.
  Az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjának neve az anyavállalat neve, vagy ha az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjának nincs anyavállalata, a csoport kereskedelmi neve. |
| 0020 | Kód

  A fő partner kódja vagy az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjának kódja. Intézmények esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód, vagy ha nem áll rendelkezésre, az Unióban alkalmazandó egységes kódrendszer szerinti kód, vagy ha ez sem áll rendelkezésre, valamely nemzeti kód.
  A kódnak egyedinek kell lennie, és azt valamennyi táblán következetesen kell használni. |
| 0030 | Csoport vagy egyedi szervezet

  Egyedi fő partner esetében „1”-t, egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportja esetében pedig „2”-t kell feltüntetni. |
| 0040 | Ország

  A partner bejegyzése szerinti ország ISO 3166–1-alpha-2 kódja. Idetartoznak a nemzetközi szervezetekre vonatkozó pszeudo-ISO-kódok, amelyek az Eurostat fizetési mérleggel foglalkozó kézikönyvének (Balance of Payments Vademecum) legfrissebb kiadásában találhatók.
  Az országot a partner létesítő okirat szerinti székhelye alapján határozzák meg. Egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportja esetében az anyavállalat bejegyzése szerinti ország. |
| 0050 | Szektor

  Minden partnerhez egy szektort kell rendelni a FINREP szerinti alábbi gazdasági ágazati kategóriák alapján (FINREP, V. melléklet, 1. rész, 6. fejezet):


  — | Központi bankok |

24.

Oszlopok

Útmutató

0010–0050

Partner

Azon fő partnerekre vonatkozó információk, amelyek tekintetében a kötelezettségek felmerülnek.

A fő partnerek azonosításához minden egyes partnerre vagy egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjára vonatkozóan össze kell vonni az adatot szolgáltató szervezet vagy csoport e partnerrel vagy csoporttal szembeni összes kintlévő kötelezettségét, kivéve a konszolidált pénzügyi kimutatásokban szereplő szervezetekkel szembeni kötelezettségeket.

Ezt követően e partnereket vagy az egymással kapcsolatban álló partnerek e csoportjait az aggregált kintlévő összeg alapján rangsorolni kell, és az adatokat a 10 legfőbb partnerre vonatkozóan kell jelenteni.

Az „egymással kapcsolatban álló partnerek csoportjának” fogalommeghatározása azonos az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontjában meghatározott „kapcsolatban álló ügyfelek csoportja” fogalommeghatározásával.

E tábla alkalmazásában a partner nem lehet a konszolidált pénzügyi kimutatásokban szereplő szervezet.

0010

Szervezet neve

A fő partner vagy adott esetben az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjának neve.

Az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjának neve az anyavállalat neve, vagy ha az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjának nincs anyavállalata, a csoport kereskedelmi neve.

0020

Kód

A fő partner kódja vagy az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjának kódja. Intézmények esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód, vagy ha nem áll rendelkezésre, az Unióban alkalmazandó egységes kódrendszer szerinti kód, vagy ha ez sem áll rendelkezésre, valamely nemzeti kód.

A kódnak egyedinek kell lennie, és azt valamennyi táblán következetesen kell használni.

0030

Csoport vagy egyedi szervezet

Egyedi fő partner esetében „1”-t, egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportja esetében pedig „2”-t kell feltüntetni.

0040

Ország

A partner bejegyzése szerinti ország ISO 3166–1-alpha-2 kódja. Idetartoznak a nemzetközi szervezetekre vonatkozó pszeudo-ISO-kódok, amelyek az Eurostat fizetési mérleggel foglalkozó kézikönyvének (Balance of Payments Vademecum) legfrissebb kiadásában találhatók.

Az országot a partner létesítő okirat szerinti székhelye alapján határozzák meg. Egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportja esetében az anyavállalat bejegyzése szerinti ország.

0050

Szektor

Minden partnerhez egy szektort kell rendelni a FINREP szerinti alábbi gazdasági ágazati kategóriák alapján (FINREP, V. melléklet, 1. rész, 6. fejezet):

—

Központi bankok

| — | Államháztartások |
| --- | --- |

—

Államháztartások

| — | Hitelintézetek |
| --- | --- |

—

Hitelintézetek

| — | Egyéb pénzügyi vállalatok |
| --- | --- |

—

Egyéb pénzügyi vállalatok

| — | Nem pénzügyi vállalatok |
| --- | --- |

—

Nem pénzügyi vállalatok

| — | Háztartások
  Egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportja esetében nem kell ágazatot feltüntetni. |
| --- | --- |

—

Háztartások

Egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportja esetében nem kell ágazatot feltüntetni.

0060

Típus

A kötelezettségtípus a „Z 02.00 – Kötelezettségek szerkezete (LIAB)” táblában felsorolt kötelezettségtípusok egyike lehet, nevezetesen:

| L.0. | A hitelezői feltőkésítésből kizárt kötelezettségek |
| --- | --- |

L.0.

A hitelezői feltőkésítésből kizárt kötelezettségek

| L.1. | Nem biztosított, de elsőbbségi betétek |
| --- | --- |

L.1.

Nem biztosított, de elsőbbségi betétek

| L.2. | Nem biztosított és nem elsőbbségi betétek |
| --- | --- |

L.2.

Nem biztosított és nem elsőbbségi betétek

| L.3. | Származtatott ügyletekből eredő kötelezettségek |
| --- | --- |

L.3.

Származtatott ügyletekből eredő kötelezettségek

| L.4. | Biztosítékkal fedezett kötelezettségek – nem fedezett rész |
| --- | --- |

L.4.

Biztosítékkal fedezett kötelezettségek – nem fedezett rész

| L.5. | Strukturált értékpapírok |
| --- | --- |

L.5.

Strukturált értékpapírok

| L.6. | Előresorolt, biztosíték nélküli kötelezettségek |
| --- | --- |

L.6.

Előresorolt, biztosíték nélküli kötelezettségek

| L.7. | Előresorolt, nem elsőbbségi kötelezettségek |
| --- | --- |

L.7.

Előresorolt, nem elsőbbségi kötelezettségek

| L.8. | Alárendelt kötelezettségek (nem szavatolótőkeként megjelenített) |
| --- | --- |

L.8.

Alárendelt kötelezettségek (nem szavatolótőkeként megjelenített)

| L.9. | MREL szempontjából figyelembe vehető egyéb kötelezettségek |
| --- | --- |

L.9.

MREL szempontjából figyelembe vehető egyéb kötelezettségek

| L.10. | Nem pénzügyi kötelezettségek |
| --- | --- |

L.10.

Nem pénzügyi kötelezettségek

| L.11. | Egyéb kötelezettségek |
| --- | --- |

L.11.

Egyéb kötelezettségek

Ha valamely fő partnerrel szembeni kötelezettségek a fenti típusok közül egynél többhöz tartoznak, minden egyes kötelezettségtípust külön sorban kell feltüntetni.

0070

Összeg

Az összeg megegyezik a „kintlévőség összege” Z 02.00 – Kötelezettségek szerkezete táblában szereplő meghatározásával. A származtatott ügyletekből eredő kötelezettségek esetében (L.3. típus) a Z 02.00 tábla 0333. sora szerinti lezárási összegeket kell feltüntetni

II.5.3.   Z 05.02 – Fő partnerek (mérlegen kívüli tételek alapján): A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| 25. | Az e tábla 0020. és 0060. oszlopában feltüntetett értékek kombinációja elsődleges kulcsot képez, amelynek a tábla minden sorát egyedileg kell azonosítania.


  Oszlopok | Útmutató |
| --- | --- | --- |
| 0010–0050 | Partner

  A mérlegen kívüli fő partnerekre vonatkozó információk.
  A főbb mérlegen kívüli ügyfeleket a partnerektől vagy az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjától a táblában adatot szolgáltató szervezet vagy a csoporthoz tartozó szervezetek által kapott elkötelezettségek és pénzügyi garanciák teljes névleges összegének összeadásával kell meghatározni (a FINREP F 09 tábla alkalmazásában meghatározottaknak megfelelően). Nem sorolhatók a mérlegen kívüli fő partnerek közé a csoport konszolidált pénzügyi kimutatásaiban szereplő szervezetek. Ezt követően a partnereket vagy az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjait az aggregált összeg alapján rangsorolni kell, és az adatokat a 10 legfőbb mérlegen kívüli partnerre vonatkozóan kell jelenteni.
  E tábla alkalmazásában csak a konszolidált pénzügyi kimutatásokban nem szereplő partnereket kell feltüntetni. |
| 0010 | Szervezet neve

  Lásd a Z 05.01 oszlop 0010. oszlopára vonatkozó útmutatást. |
| 0020 | Kód

  Lásd a Z 05.01 oszlop 0020. oszlopára vonatkozó útmutatást. |
| 0030 | Csoport vagy egyedi szervezet

  Lásd a Z 05.01 oszlop 0030. oszlopára vonatkozó útmutatást. |
| 0040 | Ország

  Lásd a Z 05.01 oszlop 0040. oszlopára vonatkozó útmutatást. |
| 0050 | Szektor

  Lásd a Z 05.01 oszlop 0050. oszlopára vonatkozó útmutatást. |
| 0060 | Típus

  A mérlegen kívüli tétel típusa a következők egyike a FINREP F 09.02 táblában meghatározottak szerint:


  OBS.1. | Kapott hitelnyújtási elkötelezettségek |

25.

Oszlopok

Útmutató

0010–0050

Partner

A mérlegen kívüli fő partnerekre vonatkozó információk.

A főbb mérlegen kívüli ügyfeleket a partnerektől vagy az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjától a táblában adatot szolgáltató szervezet vagy a csoporthoz tartozó szervezetek által kapott elkötelezettségek és pénzügyi garanciák teljes névleges összegének összeadásával kell meghatározni (a FINREP F 09 tábla alkalmazásában meghatározottaknak megfelelően). Nem sorolhatók a mérlegen kívüli fő partnerek közé a csoport konszolidált pénzügyi kimutatásaiban szereplő szervezetek. Ezt követően a partnereket vagy az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjait az aggregált összeg alapján rangsorolni kell, és az adatokat a 10 legfőbb mérlegen kívüli partnerre vonatkozóan kell jelenteni.

E tábla alkalmazásában csak a konszolidált pénzügyi kimutatásokban nem szereplő partnereket kell feltüntetni.

0010

Szervezet neve

Lásd a Z 05.01 oszlop 0010. oszlopára vonatkozó útmutatást.

0020

Kód

Lásd a Z 05.01 oszlop 0020. oszlopára vonatkozó útmutatást.

0030

Csoport vagy egyedi szervezet

Lásd a Z 05.01 oszlop 0030. oszlopára vonatkozó útmutatást.

0040

Ország

Lásd a Z 05.01 oszlop 0040. oszlopára vonatkozó útmutatást.

0050

Szektor

Lásd a Z 05.01 oszlop 0050. oszlopára vonatkozó útmutatást.

0060

Típus

A mérlegen kívüli tétel típusa a következők egyike a FINREP F 09.02 táblában meghatározottak szerint:

OBS.1.

Kapott hitelnyújtási elkötelezettségek

| OBS.2. | Kapott pénzügyi garanciák |
| --- | --- |

OBS.2.

Kapott pénzügyi garanciák

| OBS.3. | Kapott egyéb elkötelezettségek |
| --- | --- |

OBS.3.

Kapott egyéb elkötelezettségek

Ha valamely fő partnertől kapott mérlegen kívüli tételek a fenti típusok közül egynél többhöz tartoznak, minden egyes típust külön sorban kell feltüntetni.

0070

Összeg

II.6.   Z 06.00 – Betétbiztosítás (DIS)

II.6.1.   Általános megjegyzések

| 26. | Ez a tábla áttekintést nyújt a csoporton belüli betétbiztosításról. Ebben a táblában a betétbiztosítási rendszert akkor kell feltüntetni, ha a csoporthoz tartozó releváns szervezet tagja annak. |
| --- | --- |

26.

| 27. | A csoporthoz tartozó minden hitelintézetet külön sorban kell feltüntetni. |
| --- | --- |

27.

II.6.2.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Oszlopok | Útmutató |
| --- | --- |
| 0010–0020 | Szervezet |
| 0010 | Szervezet neve

  A szervezet Z 01.00 – Szervezeti felépítés (ORG) táblában feltüntetett neve. |
| 0020 | Kód

  A szervezet Z 01.00 – Szervezeti felépítés (ORG) táblában feltüntetett kódja.
  Ez a kód egy sorazonosító, amely a tábla minden egyes sorát egyedileg azonosítja. |
| 0030 | DGS (betétbiztosítási rendszer)

  A 2014/49/EU irányelv 4. cikkének (3) bekezdése
  Azon hivatalosan elismert betétbiztosítási rendszer neve, amelynek a szervezet a 2014/49/EU irányelv értelmében tagja. Ez a szervezet bejegyzése szerinti tagállamban működő betétbiztosítási rendszer, azon más betétbiztosítási rendszerek kizárásával, amelyek más tagállamokban további védelmet („top up”) biztosíthatnak a szervezet ügyfeleinek az adott tagállamban lévő fióktelepnél. Amennyiben egy intézmény olyan intézményvédelmi rendszer tagja, amelyet a 2014/49/EU irányelv 4. cikkének (2) bekezdése értelmében betétbiztosítási rendszerként hivatalosan is elismertek, a betétbiztosítási rendszer nevének meg kell egyeznie az intézményvédelmi rendszer 050. sorban feltüntetett nevével.
  A szervezet bejegyzése szerinti ország függvényében a betétbiztosítási rendszert a következők közül kell kiválasztani:


  Ausztria esetében


  — | Einlagensicherung AUSTRIA Ges.m.b.H. |

Oszlopok

Útmutató

0010–0020

Szervezet

0010

Szervezet neve

A szervezet Z 01.00 – Szervezeti felépítés (ORG) táblában feltüntetett neve.

0020

Kód

A szervezet Z 01.00 – Szervezeti felépítés (ORG) táblában feltüntetett kódja.

Ez a kód egy sorazonosító, amely a tábla minden egyes sorát egyedileg azonosítja.

0030

DGS (betétbiztosítási rendszer)

A 2014/49/EU irányelv 4. cikkének (3) bekezdése

Azon hivatalosan elismert betétbiztosítási rendszer neve, amelynek a szervezet a 2014/49/EU irányelv értelmében tagja. Ez a szervezet bejegyzése szerinti tagállamban működő betétbiztosítási rendszer, azon más betétbiztosítási rendszerek kizárásával, amelyek más tagállamokban további védelmet („top up”) biztosíthatnak a szervezet ügyfeleinek az adott tagállamban lévő fióktelepnél. Amennyiben egy intézmény olyan intézményvédelmi rendszer tagja, amelyet a 2014/49/EU irányelv 4. cikkének (2) bekezdése értelmében betétbiztosítási rendszerként hivatalosan is elismertek, a betétbiztosítási rendszer nevének meg kell egyeznie az intézményvédelmi rendszer 050. sorban feltüntetett nevével.

A szervezet bejegyzése szerinti ország függvényében a betétbiztosítási rendszert a következők közül kell kiválasztani:

Ausztria esetében

—

Einlagensicherung AUSTRIA Ges.m.b.H.

| — | „Sparkassen-Haftungs AG” |
| --- | --- |

—

„Sparkassen-Haftungs AG”

Belgium esetében

| — | „Garantiefonds voor Financiële diensten/Fonds de garantie pour les services financiers” |
| --- | --- |

—

„Garantiefonds voor Financiële diensten/Fonds de garantie pour les services financiers”

Bulgária esetében

| — | „Фондът за гарантиране на влоговете в банките” |
| --- | --- |

—

„Фондът за гарантиране на влоговете в банките”

Horvátország esetében

| — | „Državna agencija za osiguranje šednih ulognih uloga i sanaciju banaka” |
| --- | --- |

—

„Državna agencija za osiguranje šednih ulognih uloga i sanaciju banaka”

Ciprus esetében

| — | „Σύστημα Εγγύσης των Καταθέσεων και Εξυγίανσης Πιστωτικών και Άλλων Ιδρυμάτων” |
| --- | --- |

—

„Σύστημα Εγγύσης των Καταθέσεων και Εξυγίανσης Πιστωτικών και Άλλων Ιδρυμάτων”

A Cseh Köztársaság esetében

| — | „Garanční ssystem finančního trhu” |
| --- | --- |

—

„Garanční ssystem finančního trhu”

Dánia esetében

| — | „Garantiformuen” |
| --- | --- |

—

„Garantiformuen”

Észtország esetében

| — | „Tagatisfond” |
| --- | --- |

—

„Tagatisfond”

Finnország esetében

| — | „Talletussuojarahasto” |
| --- | --- |

—

„Talletussuojarahasto”

Franciaország esetében

| — | „Fonds de Garantie des Dépôts et de Résolution” |
| --- | --- |

—

„Fonds de Garantie des Dépôts et de Résolution”

Németország esetében

| — | „Entschädigungseinrichtung deutscher Banken GmbH” |
| --- | --- |

—

„Entschädigungseinrichtung deutscher Banken GmbH”

| — | „Entschädigungseinrichtung des Bundesverbandes Öffentlicher Banken Deutschlands GmbH” |
| --- | --- |

—

„Entschädigungseinrichtung des Bundesverbandes Öffentlicher Banken Deutschlands GmbH”

| — | „Sicherungsseinrichtung des Deutschen Sparkassen- und Giroverbandes (DSGV-Haftungsverbund)” |
| --- | --- |

—

„Sicherungsseinrichtung des Deutschen Sparkassen- und Giroverbandes (DSGV-Haftungsverbund)”

| — | „BVR Institutssischerung GmbH” |
| --- | --- |

—

„BVR Institutssischerung GmbH”

Gibraltár esetében

| — | „Gibraltar Deposit Guarantee Scheme” |
| --- | --- |

—

„Gibraltar Deposit Guarantee Scheme”

Görögország esetében

| — | „Ταμείο Εγγύησης Καταθέσεων και Επενδύσεων” |
| --- | --- |

—

„Ταμείο Εγγύησης Καταθέσεων και Επενδύσεων”

Magyarország esetében

| — | „Országos Betétbiztosítási Alap” |
| --- | --- |

—

„Országos Betétbiztosítási Alap”

Izland esetében

| — | „Tryggingarsjóður innstæðueigenda og fjárfesta” |
| --- | --- |

—

„Tryggingarsjóður innstæðueigenda og fjárfesta”

Írország esetében

| — | „Irish Deposit Protection Scheme” |
| --- | --- |

—

„Irish Deposit Protection Scheme”

Olaszország esetében

| — | „Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi” |
| --- | --- |

—

„Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi”

| — | „Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo” |
| --- | --- |

—

„Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo”

Lettország esetében

| — | „Latvijas Noguldījumu garantiju fonds” |
| --- | --- |

—

„Latvijas Noguldījumu garantiju fonds”

Liechtenstein esetében

| — | „Einlagensicherungs- und Anlegerentschädigungs-Stiftung SV” |
| --- | --- |

—

„Einlagensicherungs- und Anlegerentschädigungs-Stiftung SV”

Litvánia esetében

| — | „Indėlių ir investicijų draudimas” |
| --- | --- |

—

„Indėlių ir investicijų draudimas”

Luxemburg esetében

| — | „Fond de garantie des Dépôts Luxembourg” |
| --- | --- |

—

„Fond de garantie des Dépôts Luxembourg”

Málta esetében

| — | „Depositor Compensation Scheme” |
| --- | --- |

—

„Depositor Compensation Scheme”

Hollandia esetében

| — | „De Nederlandsche Bank, Depositogarantiestelsel” |
| --- | --- |

—

„De Nederlandsche Bank, Depositogarantiestelsel”

Norvégia esetében

| — | „Bankenes sikringsfond” |
| --- | --- |

—

„Bankenes sikringsfond”

Lengyelország esetében

| — | „Bankowy Fundusz Gwarancyjny” |
| --- | --- |

—

„Bankowy Fundusz Gwarancyjny”

Portugália esetében

| — | „Fundo de Garantia de Depósitos” |
| --- | --- |

—

„Fundo de Garantia de Depósitos”

Románia esetében

| — | „Fondul de Garantare a Depozitelor Bancare” |
| --- | --- |

—

„Fondul de Garantare a Depozitelor Bancare”

Szlovákia esetében

| — | „Fond ochrany vkladov” |
| --- | --- |

—

„Fond ochrany vkladov”

Szlovénia esetében

| — | „Banka Slovenije” |
| --- | --- |

—

„Banka Slovenije”

Spanyolország esetében

| — | „Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito” |
| --- | --- |

—

„Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito”

Svédország esetében

| — | „Riksgälden” |
| --- | --- |

—

„Riksgälden”

Ha a hivatalosan elismert betétbiztosítási rendszer, amelynek a szervezet tagja, nem szerepel a fenti felsorolásban, az „egyéb” megjelölést kell feltüntetni.

0040

Biztosított betétek összege

A 2014/49/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 5. pontja és 6. cikkének (2) bekezdése.

A 2014/49/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 5. pontjában – a 6. cikkel együtt értelmezve – meghatározott biztosított betéteknek a 0030. sorban megadott betétbiztosítási rendszer által fedezett összege, a 2014/49/EU irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében meghatározott ideiglenes túllépés kizárásával.

0050

Intézményvédelmi rendszer

Az 575/2013/EU rendelet 113. cikkének (7) bekezdése

Az 575/2013/EU rendelet 113. cikkének (7) bekezdésében említett azon intézményvédelmi rendszer neve, amelynek a szervezet tagja. Ha a szervezet nem tagja intézményvédelmi rendszernek, a mezőt üresen kell hagyni. Ha a szervezet olyan intézményvédelmi rendszer tagja, amelyet a 2014/49/EU irányelv 4. cikkének (2) bekezdése értelmében hivatalosan betétbiztosítási rendszerként is elismernek, az intézményvédelmi rendszer neve megegyezik a betétbiztosítási rendszer 030. sorban megadott nevével.

0060

Kiegészítő védelem önkéntes rendszer alapján

A 2014/49/EU irányelv 1. cikke (3) bekezdésének a) pontja.

A szervezetnél elhelyezett, önkéntes betétbiztosítási rendszer hatálya alá tartozó betétek összege.

II.7.   Kritikus funkciók és fő üzletágak

II.7.1.   Általános megjegyzések

| 28. | E szakasz négy táblája kulcsfontosságú adatokat és minőségi értékeléseket nyújt a csoport gazdasági funkcióinak hatásáról, helyettesíthetőségéről és kritikusságáról, amit e kritikus funkciók fő üzletágakhoz és szervezetekhez való hozzárendelése egészít ki. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Az egyes táblák a következő témákkal foglalkoznak: |
| --- | --- |

29.

| 30. | Z 07.01 tábla – A gazdasági funkciók kritikusságának értékelése (FUNC 1): mennyiségi és minőségi mutatók alapján azonosítja a csoport által ellátott nem kritikus és kritikus funkciókat minden egyes olyan tagállam tekintetében, ahol a csoport aktív; |
| --- | --- |

30.

| 31. | Z 07.02 tábla – A kritikus funkciók szervezetekhez való hozzárendelése (FUNC 2): az azonosított kritikus funkciókat hozzárendeli a szervezetekhez, és értékeli, hogy az egyes szervezetek lényegesnek minősülnek-e az adott kritikus funkció ellátása szempontjából; |
| --- | --- |

31.

| 32. | Z 07.03 tábla – A fő üzletágak szervezetekhez való hozzárendelése (FUNC 3): a fő üzletágak teljes listája és ezek hozzárendelése a szervezetekhez; |
| --- | --- |

32.

| 33. | Z 07.04 tábla – A kritikus funkciók fő üzletágakhoz való hozzárendelése (FUNC 4): az azonosított kritikus funkciók hozzárendelése az üzletágakhoz. |
| --- | --- |

33.

| 34. | A 2014/59/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 35. pontja értelmében a „kritikus funkciók” olyan tevékenységek, szolgáltatások vagy működési folyamatok, amelyek megszűnése az intézmény vagy csoport méretéből, piaci részesedéséből, külső vagy belső összekapcsoltságából, összetettségéből vagy határokon átnyúló tevékenységéből adódóan egy vagy több tagállamban valószínűsíthetően fennakadást okoz a reálgazdaság számára létfontosságú szolgáltatások vagy a pénzügyi stabilitás tekintetében, különös tekintettel e tevékenységek, szolgáltatások vagy működési folyamatok helyettesíthetőségére. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Az (EU) 2016/778 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (18) 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a funkció kritikusnak minősül, ha megfelel mindkét alábbi feltételnek:


  a) | a funkciót az intézmény az intézményhez vagy a csoporthoz nem tartozó harmadik felek részére biztosítja; valamint |
| --- | --- | --- |

35.

a)

a funkciót az intézmény az intézményhez vagy a csoporthoz nem tartozó harmadik felek részére biztosítja; valamint

| b) | a funkció hirtelen fellépő zavara valószínűleg lényeges negatív hatást okozna a harmadik felek részére, tovagyűrűző negatív hatást idézne elő vagy aláásná a piaci szereplők általános bizalmát, mivel a kritikus funkció rendszerszintű jelentőséggel bír harmadik felek szempontjából és a funkciót működtető intézmény vagy csoport rendszerszintű jelentőséggel bír a funkció működtetése szempontjából. |
| --- | --- |

b)

a funkció hirtelen fellépő zavara valószínűleg lényeges negatív hatást okozna a harmadik felek részére, tovagyűrűző negatív hatást idézne elő vagy aláásná a piaci szereplők általános bizalmát, mivel a kritikus funkció rendszerszintű jelentőséggel bír harmadik felek szempontjából és a funkciót működtető intézmény vagy csoport rendszerszintű jelentőséggel bír a funkció működtetése szempontjából.

| 36. | A 2014/59/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 36. pontja értelmében a „fő üzletágak” azok az üzletágak és a hozzájuk kapcsolódó szolgáltatások, amelyek a bevétel, profit vagy franchise-érték jelentős részét generálják egy intézmény vagy egy csoport részére, amelynek a társaság is részét képezi. |
| --- | --- |

36.

| 37. | E tábla alkalmazásában a gazdasági funkciók a táblában alább felsorolt funkciókat jelentik. |
| --- | --- |

37.

| 38. | A gazdasági funkciók minden egyes kategóriája esetében „egyéb” gazdasági funkció is választható, ha a funkciót az előre meghatározott funkciók egyike sem fedi le. |
| --- | --- |

38.

| 39. | A 0010–0070. sorban és a 0080–0150. sorban említett partnerek meghatározása azonos a FINREP V. melléklete 1. részének 6. fejezetében megadott ügyfélszektor-meghatározásokkal. A „kkv-k” meghatározása azonos a FINREP V. melléklete 1. része 5. pontjának i. alpontjában megadott meghatározással.


  Azonosító | Gazdasági funkciók |
| --- | --- | --- |
| Betétgyűjtés

  A betétgyűjtés a nem pénzügyi közvetítők betéteinek elfogadására vonatkozik. Nem foglalja magában az egyéb pénzügyi közvetítőktől származó hiteleket, amelyet külön, a „bankközi finanszírozás” alatt kell feltüntetni.
  A betétek közé tartoznak a következők: i. folyószámlák/egynapos betétek, ii. megállapodás szerinti futamidejű betétek, és iii. felmondással visszaváltható betétek; nem tartoznak ide a visszavásárlási megállapodások.
  Hivatkozások: Az FSB iránymutatása a kritikus funkciók és a kritikus megosztott szolgáltatások azonosításáról (2013), 14. o.; az 1071/2013/EU rendelet II. melléklete 2. részének 9.1., 9.2. és 9.3. pontja. |
| 1.1. | Háztartások |
| 1.2. | Nem pénzügyi vállalatok (kkv-k) |
| 1.3. | Nem pénzügyi vállalatok (nem kkv-k) |
| 1.4. | Államháztartások |
| 1.5., 1.6., 1.7. | Egyéb szektorok/partnerek (1), (2) és (3) |
| Hitelezés

  A hitelezés a nem pénzügyi partnerek, például a vállalati vagy lakossági ügyfelek számára nyújtott hitelezést fedi le. A pénzügyi partnerek számára nyújtott hitelezést külön, a „bankközi finanszírozás” rész alatt kell feltüntetni. A hitelek magukban foglalják az intézmények által tartott adósságinstrumentumokat, de nem foglalják magukban a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat, függetlenül azok számviteli besorolásától.
  Hivatkozások: Az FSB iránymutatása a kritikus funkciók és a kritikus megosztott szolgáltatások azonosításáról (2013), 17. o.; az 1071/2013/EU rendelet II. melléklete 2. részének 2. pontja. |
| 2.1. | Háztartások – lakáscélú hitelezés

  A lakáscélú hitelek (azaz személyes használat vagy bérbeadás céljára történő lakásvásárlás céljából nyújtott hitel, ideértve az építésre és a felújításra felvett hiteleket is). |
| 2.2. | Háztartások – egyéb hitelezés |
| 2.3. | Nem pénzügyi vállalatok (kkv-k) |
| 2.4. | Nem pénzügyi vállalatok (nem kkv-k) |
| 2.5. | Államháztartások |
| 2.6., 2.7., 2.8. | Egyéb szektorok/partnerek (1), (2) és (3) |
| Pénzforgalmi, készpénz-, kiegyenlítési, elszámolási, letéti őrzési szolgáltatások

  Hivatkozás: Az FSB iránymutatása a kritikus funkciók és a kritikus megosztott szolgáltatások azonosításáról (2013), 20. o.;
  Az e szakaszba tartozó gazdasági funkciók magukban foglalják a pénzforgalmi, készpénz-, kiegyenlítési, elszámolási és letéti őrzési szolgáltatások hitelintézet általi nyújtását a saját ügyfelek közötti közvetítőként vagy egy ügyfél és egy vagy több releváns pénzügyi piaci infrastruktúra közötti közvetítőként, vagy a pénzügyi piaci infrastruktúrákhoz más bankok számára biztosított (közvetett) hozzáférést. A kritikus funkciók és a kritikus megosztott szolgáltatások azonosításáról szóló FSB-iránymutatással összhangban a pénzforgalmi, kiegyenlítési és elszámolási funkciók a bankok által ügyfeleiknek nyújtott szolgáltatásokra korlátozódnak. Ez a kategória nem terjed ki a (tiszta) pénzügyi piaci infrastruktúraszolgáltatók által nyújtott szolgáltatásokra. E tábla alkalmazásában a pénzügyi piaci infrastruktúrák magukban foglalják a fizetési rendszereket, értékpapír-kiegyenlítési rendszereket, központi értéktárakat és központi szerződő feleket (de nem foglalják magukban a kereskedési adattárakat).
  A „pénzforgalmi szolgáltatás”, a „fizetési művelet” és a „fizetési rendszer” meghatározása megegyezik az (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) 4. cikke (3), (5), illetve (7) bekezdésében meghatározottakkal. |
| 3.1. | Monetáris pénzügyi intézményeknek nyújtott pénzforgalmi szolgáltatások

  Ez a sor magában foglalja a monetáris pénzügyi intézményeknek külső fizetési rendszerek alkalmazásával vagy anélkül nyújtott pénzforgalmi szolgáltatásokat. Idetartoznak a levelező banki szolgáltatások(hoz kapcsolódó kifizetések) is. A monetáris pénzügyi intézmények közé tartoznak az alábbi alszektorokban szereplő intézményi egységek: i. központi bankok; ii. betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével; valamint iii. pénzpiaci alapok. |
| 3.2. | Nem monetáris pénzügyi intézményeknek nyújtott pénzforgalmi szolgáltatások

  Ügyfeleknek külső fizetési rendszerek alkalmazásával vagy anélkül nyújtott pénzforgalmi szolgáltatások. Ide csak a nem monetáris pénzügyi intézmények közé tartozó természetes vagy jogi személyek sorolhatók. A pénzforgalmi szolgáltatók szintén nem tartoznak a „nem monetáris pénzügyi intézmények” szektorába. |
| 3.3. | Készpénzszolgáltatások

  Készpénzszolgáltatások nyújtása ügyfelek (magánszemélyek és vállalatok, de nem monetáris pénzügyi intézmények) részére. Idetartozik az ATM-eknél és a fiókokban történő készpénzfelvétel, de nem tartoznak ide egyéb készpénzszolgáltatások (például a kiskereskedelmi vállalatok számára nyújtott készpénzszállítási szolgáltatások). Idetartozik továbbá a csekkel és a fiókokban banki nyomtatványokkal történő készpénzfelvétel (ahol a kártyák azonosító eszközként használhatók). |
| 3.4. | Értékpapír-kiegyenlítési szolgáltatások

  Ügyfeleknek nyújtott szolgáltatások az értékpapírügyletek megerősítése, elszámolása és kiegyenlítése céljából, értékpapír-kiegyenlítési rendszerek alkalmazásával vagy anélkül. A „kiegyenlítés” értékpapírügylet teljesítése, amely ügyletet azzal a céllal kötöttek meg, hogy az ügyletben részt vevő felek kötelezettségei pénzeszköz-átutalás és/vagy értékpapírtranszfer révén kerüljenek kiegyenlítésre. |
| 3.5. | Központi szerződő fél elszámolási szolgáltatásai

  Az ügyfeleknek nyújtott, értékpapírokkal és származtatott ügyletekkel kapcsolatos elszámolási szolgáltatások. Idetartozik a központi szerződő félhez történő közvetett hozzáférés biztosítása is. |
| 3.6. | Letéti őrzési szolgáltatások

  Az ügyfelek pénzügyi eszközeinek megőrzése és kezelése, valamint a letéti őrzéshez kapcsolódó szolgáltatások, például készpénz- és biztosítékkezelés. |
| 3.7., 3.8., 3.9. | Egyéb szolgáltatások/tevékenységek/funkciók (1), (2) és (3) |
| Tőkepiacok

  A tőkepiaci tevékenységek az értékpapírok kibocsátására és kereskedelmére, a kapcsolódó tanácsadási szolgáltatásokra és egyéb kapcsolódó szolgáltatásokra, például kiemelt brókerszolgáltatásra és árjegyzésre vonatkoznak. |
| 4.1. | Kereskedési céllal tartott származtatott ügyletek – tőzsdén kívüli

  A 648/2012/EU rendelet 2. cikkének (5) és (7) bekezdése.
  A származtatott termék vagy ügylet a 2014/65/EU irányelvnek az 1287/2006/EK bizottsági rendelet (20) 38. és 39. cikkével végrehajtott I. melléklete C. szakaszának 4–10. pontjában felsorolt pénzügyi eszköz.
  Tőzsdén kívüli származtatott termék vagy ügylet olyan származtatott ügylet, amelynek végrehajtására nem a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdése 21. pontjának értelmében vett szabályozott piacon vagy a 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor.
  Csak a tőzsdén kívüli piacon forgalmazott származtatott ügyletek értékét kell feltüntetni. |
| 4.2. | Kereskedési céllal tartott származtatott ügyletek – nem tőzsdén kívüli

  A kereskedési céllal tartott összes származtatott ügylet, kivéve a kereskedési céllal tartott tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket. |
| 4.3. | Másodlagos piacok/kereskedés

  A másodlagos piac az a hely, ahol az értékpapírok befektetők általi vásárlása és értékesítése történik. Ez a funkció a teljes kereskedési portfólióra vonatkozik (részvény, vállalati kötvény, államkötvény).
  A feltüntetendő érték a kereskedési céllal tartott értékpapírok összértéke. Az értékpapírokat az adatszolgáltatási vonatkozási időpontkori valós értéken kell jelenteni.
  Az összeg nem tartalmazza a hiteleket, a származtatott ügyleteket és a nem forgalomképes eszközöket (pl. követelések). |
| 4.4. | Elsődleges piacok/jegyzési garanciavállalás

  Az elsődleges piacok azok a piacok, ahol a vállalkozások, kormányok és más csoportok új értékpapírokat bocsátanak ki hitel- vagy tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírok (például törzs- és elsőbbségi részvények, vállalati kötvények, váltók, kincstárjegyek, államkötvények stb.) révén történő finanszírozásuk céljából. Az elsődleges piacokat a jegyzési garanciavállalási csoportok segítik. |
| 4.5., 4.6., 4.7. | Egyéb szolgáltatások/tevékenységek/funkciók (1), (2) és (3) |
| Bankközi finanszírozás

  A bankközi piacokon a pénzügyi partnerek (hitelintézetek és egyéb pénzügyi vállalatok) számára történő hitelnyújtási és azoktól való hitelfelvételi tevékenységek. |
| 5.1. | Hitelfelvétel

  Pénzügyi partnerektől bankközi piacon történő hitelfelvétel (többek között visszavásárlási megállapodások, bankközi kölcsönfelvétel, kereskedelmi értékpapírok, letéti jegyek, pénzpiaci alapok, hitelkeretek, eszközfedezetű kereskedelmi papírok és vagyonkezelői betétek formájában). |
| 5.2. | Származtatott ügyletek (eszközök)

  A pénzügyi partnerekkel kötött, a mérleg eszközoldalán megjelenített összes származtatott ügylet. A „Tőkepiacok” szakasszal szemben a „Bankközi finanszírozás” szakaszban feltüntetett származtatott ügyletek magukban foglalják a pénzügyi partnerekkel kötött összes származtatott ügyletet (és nem csak a kereskedési céllal tartott termékeket). |
| 5.3. | Hitelezés

  Pénzügyi partnerek számára bankközi piacon történő hitelnyújtás (többek között fordított visszavásárlási megállapodások, kereskedelmi értékpapírok, letéti jegyek, pénzpiaci alapok, hitelkeretek, eszközfedezetű kereskedelmi papírok és vagyonkezelői betétek formájában). |
| 5.4. | Származtatott ügyletek (kötelezettségek)

  A pénzügyi partnerekkel kötött, a mérleg forrásoldalán megjelenített összes származtatott ügylet. |
| 5.5., 5.6., 5.7. | Egyéb terméktípusok (1), (2) és (3)

  A „Bankközi finanszírozás” gazdasági funkcióhoz tartozó bármely olyan funkció, amely nem szerepel a fenti 5.1.–5.4. pontokban. |

39.

Azonosító

Gazdasági funkciók

Betétgyűjtés

A betétgyűjtés a nem pénzügyi közvetítők betéteinek elfogadására vonatkozik. Nem foglalja magában az egyéb pénzügyi közvetítőktől származó hiteleket, amelyet külön, a „bankközi finanszírozás” alatt kell feltüntetni.

A betétek közé tartoznak a következők: i. folyószámlák/egynapos betétek, ii. megállapodás szerinti futamidejű betétek, és iii. felmondással visszaváltható betétek; nem tartoznak ide a visszavásárlási megállapodások.

Hivatkozások: Az FSB iránymutatása a kritikus funkciók és a kritikus megosztott szolgáltatások azonosításáról (2013), 14. o.; az 1071/2013/EU rendelet II. melléklete 2. részének 9.1., 9.2. és 9.3. pontja.

1.1.

Háztartások

1.2.

Nem pénzügyi vállalatok (kkv-k)

1.3.

Nem pénzügyi vállalatok (nem kkv-k)

1.4.

Államháztartások

1.5., 1.6., 1.7.

Egyéb szektorok/partnerek (1), (2) és (3)

Hitelezés

A hitelezés a nem pénzügyi partnerek, például a vállalati vagy lakossági ügyfelek számára nyújtott hitelezést fedi le. A pénzügyi partnerek számára nyújtott hitelezést külön, a „bankközi finanszírozás” rész alatt kell feltüntetni. A hitelek magukban foglalják az intézmények által tartott adósságinstrumentumokat, de nem foglalják magukban a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat, függetlenül azok számviteli besorolásától.

Hivatkozások: Az FSB iránymutatása a kritikus funkciók és a kritikus megosztott szolgáltatások azonosításáról (2013), 17. o.; az 1071/2013/EU rendelet II. melléklete 2. részének 2. pontja.

2.1.

Háztartások – lakáscélú hitelezés

A lakáscélú hitelek (azaz személyes használat vagy bérbeadás céljára történő lakásvásárlás céljából nyújtott hitel, ideértve az építésre és a felújításra felvett hiteleket is).

2.2.

Háztartások – egyéb hitelezés

2.3.

Nem pénzügyi vállalatok (kkv-k)

2.4.

Nem pénzügyi vállalatok (nem kkv-k)

2.5.

Államháztartások

2.6., 2.7., 2.8.

Egyéb szektorok/partnerek (1), (2) és (3)

Pénzforgalmi, készpénz-, kiegyenlítési, elszámolási, letéti őrzési szolgáltatások

Hivatkozás: Az FSB iránymutatása a kritikus funkciók és a kritikus megosztott szolgáltatások azonosításáról (2013), 20. o.;

Az e szakaszba tartozó gazdasági funkciók magukban foglalják a pénzforgalmi, készpénz-, kiegyenlítési, elszámolási és letéti őrzési szolgáltatások hitelintézet általi nyújtását a saját ügyfelek közötti közvetítőként vagy egy ügyfél és egy vagy több releváns pénzügyi piaci infrastruktúra közötti közvetítőként, vagy a pénzügyi piaci infrastruktúrákhoz más bankok számára biztosított (közvetett) hozzáférést. A kritikus funkciók és a kritikus megosztott szolgáltatások azonosításáról szóló FSB-iránymutatással összhangban a pénzforgalmi, kiegyenlítési és elszámolási funkciók a bankok által ügyfeleiknek nyújtott szolgáltatásokra korlátozódnak. Ez a kategória nem terjed ki a (tiszta) pénzügyi piaci infrastruktúraszolgáltatók által nyújtott szolgáltatásokra. E tábla alkalmazásában a pénzügyi piaci infrastruktúrák magukban foglalják a fizetési rendszereket, értékpapír-kiegyenlítési rendszereket, központi értéktárakat és központi szerződő feleket (de nem foglalják magukban a kereskedési adattárakat).

A „pénzforgalmi szolgáltatás”, a „fizetési művelet” és a „fizetési rendszer” meghatározása megegyezik az (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) 4. cikke (3), (5), illetve (7) bekezdésében meghatározottakkal.

3.1.

Monetáris pénzügyi intézményeknek nyújtott pénzforgalmi szolgáltatások

Ez a sor magában foglalja a monetáris pénzügyi intézményeknek külső fizetési rendszerek alkalmazásával vagy anélkül nyújtott pénzforgalmi szolgáltatásokat. Idetartoznak a levelező banki szolgáltatások(hoz kapcsolódó kifizetések) is. A monetáris pénzügyi intézmények közé tartoznak az alábbi alszektorokban szereplő intézményi egységek: i. központi bankok; ii. betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével; valamint iii. pénzpiaci alapok.

3.2.

Nem monetáris pénzügyi intézményeknek nyújtott pénzforgalmi szolgáltatások

Ügyfeleknek külső fizetési rendszerek alkalmazásával vagy anélkül nyújtott pénzforgalmi szolgáltatások. Ide csak a nem monetáris pénzügyi intézmények közé tartozó természetes vagy jogi személyek sorolhatók. A pénzforgalmi szolgáltatók szintén nem tartoznak a „nem monetáris pénzügyi intézmények” szektorába.

3.3.

Készpénzszolgáltatások

Készpénzszolgáltatások nyújtása ügyfelek (magánszemélyek és vállalatok, de nem monetáris pénzügyi intézmények) részére. Idetartozik az ATM-eknél és a fiókokban történő készpénzfelvétel, de nem tartoznak ide egyéb készpénzszolgáltatások (például a kiskereskedelmi vállalatok számára nyújtott készpénzszállítási szolgáltatások). Idetartozik továbbá a csekkel és a fiókokban banki nyomtatványokkal történő készpénzfelvétel (ahol a kártyák azonosító eszközként használhatók).

3.4.

Értékpapír-kiegyenlítési szolgáltatások

Ügyfeleknek nyújtott szolgáltatások az értékpapírügyletek megerősítése, elszámolása és kiegyenlítése céljából, értékpapír-kiegyenlítési rendszerek alkalmazásával vagy anélkül. A „kiegyenlítés” értékpapírügylet teljesítése, amely ügyletet azzal a céllal kötöttek meg, hogy az ügyletben részt vevő felek kötelezettségei pénzeszköz-átutalás és/vagy értékpapírtranszfer révén kerüljenek kiegyenlítésre.

3.5.

Központi szerződő fél elszámolási szolgáltatásai

Az ügyfeleknek nyújtott, értékpapírokkal és származtatott ügyletekkel kapcsolatos elszámolási szolgáltatások. Idetartozik a központi szerződő félhez történő közvetett hozzáférés biztosítása is.

3.6.

Letéti őrzési szolgáltatások

Az ügyfelek pénzügyi eszközeinek megőrzése és kezelése, valamint a letéti őrzéshez kapcsolódó szolgáltatások, például készpénz- és biztosítékkezelés.

3.7., 3.8., 3.9.

Egyéb szolgáltatások/tevékenységek/funkciók (1), (2) és (3)

Tőkepiacok

A tőkepiaci tevékenységek az értékpapírok kibocsátására és kereskedelmére, a kapcsolódó tanácsadási szolgáltatásokra és egyéb kapcsolódó szolgáltatásokra, például kiemelt brókerszolgáltatásra és árjegyzésre vonatkoznak.

4.1.

Kereskedési céllal tartott származtatott ügyletek – tőzsdén kívüli

A 648/2012/EU rendelet 2. cikkének (5) és (7) bekezdése.

A származtatott termék vagy ügylet a 2014/65/EU irányelvnek az 1287/2006/EK bizottsági rendelet (20) 38. és 39. cikkével végrehajtott I. melléklete C. szakaszának 4–10. pontjában felsorolt pénzügyi eszköz.

Tőzsdén kívüli származtatott termék vagy ügylet olyan származtatott ügylet, amelynek végrehajtására nem a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdése 21. pontjának értelmében vett szabályozott piacon vagy a 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor.

Csak a tőzsdén kívüli piacon forgalmazott származtatott ügyletek értékét kell feltüntetni.

4.2.

Kereskedési céllal tartott származtatott ügyletek – nem tőzsdén kívüli

A kereskedési céllal tartott összes származtatott ügylet, kivéve a kereskedési céllal tartott tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket.

4.3.

Másodlagos piacok/kereskedés

A másodlagos piac az a hely, ahol az értékpapírok befektetők általi vásárlása és értékesítése történik. Ez a funkció a teljes kereskedési portfólióra vonatkozik (részvény, vállalati kötvény, államkötvény).

A feltüntetendő érték a kereskedési céllal tartott értékpapírok összértéke. Az értékpapírokat az adatszolgáltatási vonatkozási időpontkori valós értéken kell jelenteni.

Az összeg nem tartalmazza a hiteleket, a származtatott ügyleteket és a nem forgalomképes eszközöket (pl. követelések).

4.4.

Elsődleges piacok/jegyzési garanciavállalás

Az elsődleges piacok azok a piacok, ahol a vállalkozások, kormányok és más csoportok új értékpapírokat bocsátanak ki hitel- vagy tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírok (például törzs- és elsőbbségi részvények, vállalati kötvények, váltók, kincstárjegyek, államkötvények stb.) révén történő finanszírozásuk céljából. Az elsődleges piacokat a jegyzési garanciavállalási csoportok segítik.

4.5., 4.6., 4.7.

Egyéb szolgáltatások/tevékenységek/funkciók (1), (2) és (3)

Bankközi finanszírozás

A bankközi piacokon a pénzügyi partnerek (hitelintézetek és egyéb pénzügyi vállalatok) számára történő hitelnyújtási és azoktól való hitelfelvételi tevékenységek.

5.1.

Hitelfelvétel

Pénzügyi partnerektől bankközi piacon történő hitelfelvétel (többek között visszavásárlási megállapodások, bankközi kölcsönfelvétel, kereskedelmi értékpapírok, letéti jegyek, pénzpiaci alapok, hitelkeretek, eszközfedezetű kereskedelmi papírok és vagyonkezelői betétek formájában).

5.2.

Származtatott ügyletek (eszközök)

A pénzügyi partnerekkel kötött, a mérleg eszközoldalán megjelenített összes származtatott ügylet. A „Tőkepiacok” szakasszal szemben a „Bankközi finanszírozás” szakaszban feltüntetett származtatott ügyletek magukban foglalják a pénzügyi partnerekkel kötött összes származtatott ügyletet (és nem csak a kereskedési céllal tartott termékeket).

5.3.

Hitelezés

Pénzügyi partnerek számára bankközi piacon történő hitelnyújtás (többek között fordított visszavásárlási megállapodások, kereskedelmi értékpapírok, letéti jegyek, pénzpiaci alapok, hitelkeretek, eszközfedezetű kereskedelmi papírok és vagyonkezelői betétek formájában).

5.4.

Származtatott ügyletek (kötelezettségek)

A pénzügyi partnerekkel kötött, a mérleg forrásoldalán megjelenített összes származtatott ügylet.

5.5., 5.6., 5.7.

Egyéb terméktípusok (1), (2) és (3)

A „Bankközi finanszírozás” gazdasági funkcióhoz tartozó bármely olyan funkció, amely nem szerepel a fenti 5.1.–5.4. pontokban.

II.7.2.   Z 07.01 – A gazdasági funkciók kritikusságának értékelése (FUNC 1) A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| 40. | Egy-egy táblát kell benyújtani minden olyan tagállam („ország”) vonatkozásában, amelyben a csoport tevékenykedik. |
| --- | --- |

40.

| 41. | A táblában minden olyan gazdasági funkciót fel kell tüntetni, amelyet az adott tagállamban a csoporthoz tartozó bármely vállalkozás végez, függetlenül attól, hogy ez a funkció kritikus-e vagy sem.


  Sorok | Útmutató |
| --- | --- | --- |
| 0010–0380 | Gazdasági funkciók

  A fent meghatározott gazdasági funkciók |

41.

Sorok

Útmutató

0010–0380

Gazdasági funkciók

A fent meghatározott gazdasági funkciók

| Oszlopok | Útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | A gazdasági funkció leírása

  Amennyiben a gazdasági funkció „Egyéb” típusú (1.5.–1.7., 2.6.–2.8., 3.7.–3.9., 4.5.–4.7., 5.5.–5.7. funkciók), meg kell adni e funkció leírását. |
| 0020 | Piaci részesedés

  Az intézmény vagy csoport piaci részesedésére vonatkozó becslés az adott országban az adott gazdasági funkció vonatkozásában. A monetáris értéken mért teljes piac százalékos arányában kifejezve. |
| 0030 | Pénzösszeg

  Az oszlop tartalma a gazdasági funkciótól függ:


  1. | Betétgyűjtés
  Elfogadott betétek könyv szerinti értéke (beleértve a felhalmozott kamatot).
  Hivatkozások: FINREP III. és IV. melléklet, F 08.01 tábla és az V. melléklet 2. részének 97. pontja. |

Oszlopok

Útmutató

0010

A gazdasági funkció leírása

Amennyiben a gazdasági funkció „Egyéb” típusú (1.5.–1.7., 2.6.–2.8., 3.7.–3.9., 4.5.–4.7., 5.5.–5.7. funkciók), meg kell adni e funkció leírását.

0020

Piaci részesedés

Az intézmény vagy csoport piaci részesedésére vonatkozó becslés az adott országban az adott gazdasági funkció vonatkozásában. A monetáris értéken mért teljes piac százalékos arányában kifejezve.

0030

Pénzösszeg

Az oszlop tartalma a gazdasági funkciótól függ:

1.

Betétgyűjtés

Elfogadott betétek könyv szerinti értéke (beleértve a felhalmozott kamatot).

Hivatkozások: FINREP III. és IV. melléklet, F 08.01 tábla és az V. melléklet 2. részének 97. pontja.

| 2. | Hitelezés
  A nem értékvesztett és értékvesztett hitelek és előlegek bruttó könyv szerinti értéke (beleértve a felhalmozott kamatot). A hitelezési állomány a várható jövőbeli hitelezésre vonatkozó közelítő változó.
  Hivatkozások: FINREP III. és IV. melléklet, F 04.04.01. tábla és az V. melléklet 1. részének 34. b) pontja. |
| --- | --- |

2.

Hitelezés

A nem értékvesztett és értékvesztett hitelek és előlegek bruttó könyv szerinti értéke (beleértve a felhalmozott kamatot). A hitelezési állomány a várható jövőbeli hitelezésre vonatkozó közelítő változó.

Hivatkozások: FINREP III. és IV. melléklet, F 04.04.01. tábla és az V. melléklet 1. részének 34. b) pontja.

| 3. | Pénzforgalmi, készpénz-, kiegyenlítési, elszámolási, letéti őrzési szolgáltatások
  Általános szabályként a napi ügyletek éves átlagát kell jelenteni. Ha ez nem áll rendelkezésre, rövidebb időszak (pl. néhány hónap) átlagát is fel lehet tüntetni.
  Az egyes különböző funkciók tekintetében a következő mérőszámokat kell használni:


  — | Pénzforgalmi szolgáltatások (3.1.–3.2.): Küldött műveletek értéke. |
| --- | --- | --- |

3.

Pénzforgalmi, készpénz-, kiegyenlítési, elszámolási, letéti őrzési szolgáltatások

Általános szabályként a napi ügyletek éves átlagát kell jelenteni. Ha ez nem áll rendelkezésre, rövidebb időszak (pl. néhány hónap) átlagát is fel lehet tüntetni.

Az egyes különböző funkciók tekintetében a következő mérőszámokat kell használni:

—

Pénzforgalmi szolgáltatások (3.1.–3.2.): Küldött műveletek értéke.

| — | (Hivatkozások: az (EU) 2015/2366 irányelv 4. cikkének (5) bekezdése; EKB/2013/43 (21)) |
| --- | --- |

—

(Hivatkozások: az (EU) 2015/2366 irányelv 4. cikkének (5) bekezdése; EKB/2013/43 (21))

| — | Készpénzszolgáltatások (3.3.): Az ATM-műveletek értéke az EKB/2013/43 iránymutatás 7. táblázatában meghatározottak szerint, valamint a pénztári készpénzfelvétel, az EKB/2014/15 iránymutatás (22) 4. táblázatában meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

—

Készpénzszolgáltatások (3.3.): Az ATM-műveletek értéke az EKB/2013/43 iránymutatás 7. táblázatában meghatározottak szerint, valamint a pénztári készpénzfelvétel, az EKB/2014/15 iránymutatás (22) 4. táblázatában meghatározottak szerint.

| — | Értékpapír-kiegyenlítési szolgáltatások (3.4.): Az ügyfelek nevében feldolgozott értékpapír-műveletek értéke. Ide tartoznak az értékpapír-kiegyenlítési rendszerrel kiegyenlített vagy az adatszolgáltató intézmények által belsőleg kiegyenlített ügyletek és a „fizetés nélküli ügyletek”. |
| --- | --- |

—

Értékpapír-kiegyenlítési szolgáltatások (3.4.): Az ügyfelek nevében feldolgozott értékpapír-műveletek értéke. Ide tartoznak az értékpapír-kiegyenlítési rendszerrel kiegyenlített vagy az adatszolgáltató intézmények által belsőleg kiegyenlített ügyletek és a „fizetés nélküli ügyletek”.

| — | Központi szerződő fél elszámolási szolgáltatásai (3.5.): Azon központi szerződő fél által az intézménnyel szemben annak ügyfelei nevében felvett pozíciók (kitettség), amelynek az intézmény tagja. A központi szerződő feleknél folytatott ügyféltevékenységhez kapcsolódó nyitott pozíciók átlagos napi értékét kell megadni. Ha ez nem áll rendelkezésre, rövidebb időszak (pl. néhány hónap) átlagát is fel lehet tüntetni. |
| --- | --- |

—

Központi szerződő fél elszámolási szolgáltatásai (3.5.): Azon központi szerződő fél által az intézménnyel szemben annak ügyfelei nevében felvett pozíciók (kitettség), amelynek az intézmény tagja. A központi szerződő feleknél folytatott ügyféltevékenységhez kapcsolódó nyitott pozíciók átlagos napi értékét kell megadni. Ha ez nem áll rendelkezésre, rövidebb időszak (pl. néhány hónap) átlagát is fel lehet tüntetni.

| — | Letéti őrzési szolgáltatások (3.6.): A letétbe helyezett eszközök összege valós értéken. Ha a valós érték nem áll rendelkezésre, egyéb értékelési alap, például a névleges érték is használható. Azokban az esetekben, amikor az intézmény olyan szervezeteknek nyújt szolgáltatást, mint például a kollektív befektetési vállalkozások vagy nyugdíjalapok, az érintett eszközöket azon a valós értéken is fel lehet tüntetni, amelyen ezek a szervezetek az eszközöket saját mérlegükben megjelenítik. A feltüntetett összegeknek adott esetben tartalmazniuk kell a felhalmozott kamatokat is.
  (Hivatkozás: FINREP III. és IV. melléklet, F 22.02. tábla 010. oszlop) |
| --- | --- |

—

Letéti őrzési szolgáltatások (3.6.): A letétbe helyezett eszközök összege valós értéken. Ha a valós érték nem áll rendelkezésre, egyéb értékelési alap, például a névleges érték is használható. Azokban az esetekben, amikor az intézmény olyan szervezeteknek nyújt szolgáltatást, mint például a kollektív befektetési vállalkozások vagy nyugdíjalapok, az érintett eszközöket azon a valós értéken is fel lehet tüntetni, amelyen ezek a szervezetek az eszközöket saját mérlegükben megjelenítik. A feltüntetett összegeknek adott esetben tartalmazniuk kell a felhalmozott kamatokat is.

(Hivatkozás: FINREP III. és IV. melléklet, F 22.02. tábla 010. oszlop)

| 4. | Tőkepiacok
  Névleges összeg – Csak a származtatott ügyletekre jelentendő (4.1.–4.2.): az összes megkötött, de a vonatkozási időpontban még ki nem egyenlített ügylet bruttó névértéke.
  Hivatkozások: definíció: FINREP V. melléklet, 2. rész 133. pont; adatok: FINREP III., IV. és V. melléklet.


  — | Származtatott ügyletek összesen (4.1.–4.2.): F 10.00. tábla, 030. oszlop, 290. sor. |
| --- | --- | --- |

4.

Tőkepiacok

Névleges összeg – Csak a származtatott ügyletekre jelentendő (4.1.–4.2.): az összes megkötött, de a vonatkozási időpontban még ki nem egyenlített ügylet bruttó névértéke.

Hivatkozások: definíció: FINREP V. melléklet, 2. rész 133. pont; adatok: FINREP III., IV. és V. melléklet.

—

Származtatott ügyletek összesen (4.1.–4.2.): F 10.00. tábla, 030. oszlop, 290. sor.

| — | Származtatott ügyletek – tőzsdén kívüli (4.1.): F 10.00. tábla, 030. oszlop, 300 + 310 + 320. sor. |
| --- | --- |

—

Származtatott ügyletek – tőzsdén kívüli (4.1.): F 10.00. tábla, 030. oszlop, 300 + 310 + 320. sor.

| — | Másodlagos piaci tevékenységek (4.3.). Eszközök könyv szerinti értéke – a mérleg eszközoldalán feltüntetendő könyv szerinti érték, beleértve a „kereskedési céllal tartott” [FINREP V. melléklet 1. részének 15. a) pontja és 16. a) pontja] tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok és hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok [FINREP V. melléklet 1. részének 31. pontja] esetében a felhalmozott kamatot is [FINREP V. melléklet 1. részének 27. pontja]. |
| --- | --- |

—

Másodlagos piaci tevékenységek (4.3.). Eszközök könyv szerinti értéke – a mérleg eszközoldalán feltüntetendő könyv szerinti érték, beleértve a „kereskedési céllal tartott” [FINREP V. melléklet 1. részének 15. a) pontja és 16. a) pontja] tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok és hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok [FINREP V. melléklet 1. részének 31. pontja] esetében a felhalmozott kamatot is [FINREP V. melléklet 1. részének 27. pontja].

| — | Hivatkozás: FINREP: III. melléklet, F 04.01 tábla, 010. oszlop, 010 + 060 + 120. sor |
| --- | --- |

—

Hivatkozás: FINREP: III. melléklet, F 04.01 tábla, 010. oszlop, 010 + 060 + 120. sor

| — | Elsődleges piacok (4.4.): Díjbevétel – Nem az intézmény által keletkeztetett vagy kibocsátott értékpapírok keletkeztetésében vagy kibocsátásában való részvételért kapott díjak és jutalékok. |
| --- | --- |

—

Elsődleges piacok (4.4.): Díjbevétel – Nem az intézmény által keletkeztetett vagy kibocsátott értékpapírok keletkeztetésében vagy kibocsátásában való részvételért kapott díjak és jutalékok.

| — | Hivatkozás: FINREP: III. és IV. melléklet, F 22.01. tábla, 010. oszlop, 030 + 180. sor. |
| --- | --- |

—

Hivatkozás: FINREP: III. és IV. melléklet, F 22.01. tábla, 010. oszlop, 030 + 180. sor.

| 5. | Bankközi finanszírozás
  A FINREP szerint meghatározott bruttó könyv szerinti értéket kell használni.
  Hivatkozások: FINREP: V. melléklet, 1. rész 34. pont, FINREP: III és IV. melléklet, a következő táblák:


  — | Hitelfelvétel (5.1.): F 20.06. tábla, 010. oszlop, 100 + 110. sor, az összes ország. |
| --- | --- | --- |

5.

Bankközi finanszírozás

A FINREP szerint meghatározott bruttó könyv szerinti értéket kell használni.

Hivatkozások: FINREP: V. melléklet, 1. rész 34. pont, FINREP: III és IV. melléklet, a következő táblák:

—

Hitelfelvétel (5.1.): F 20.06. tábla, 010. oszlop, 100 + 110. sor, az összes ország.

| — | Származtatott ügyletek (eszközök) (5.2.): F 20.04. tábla, 010. oszlop, 010. sor, az összes ország. |
| --- | --- |

—

Származtatott ügyletek (eszközök) (5.2.): F 20.04. tábla, 010. oszlop, 010. sor, az összes ország.

| — | Hitelezés (5.3.): F 20.04. tábla, 010. oszlop, 170 + 180. sor, az összes ország. |
| --- | --- |

—

Hitelezés (5.3.): F 20.04. tábla, 010. oszlop, 170 + 180. sor, az összes ország.

| — | Származtatott ügyletek (kötelezettségek) (5.4.): F 20.06. tábla, 010. oszlop 010. sor, az összes ország. |
| --- | --- |

—

Származtatott ügyletek (kötelezettségek) (5.4.): F 20.06. tábla, 010. oszlop 010. sor, az összes ország.

0040

Numerikus mutató

Az oszlop tartalma a gazdasági funkciótól függ:

| 1. | Betétgyűjtés
  A „Pénzösszeg” oszlopban jelentett értéket betétben elhelyező ügyfelek száma összesen. Ha egy ügyfél egynél több betéti terméket/számlát használ, az ügyfelet csak egyszer kell számításba venni. |
| --- | --- |

1.

Betétgyűjtés

A „Pénzösszeg” oszlopban jelentett értéket betétben elhelyező ügyfelek száma összesen. Ha egy ügyfél egynél több betéti terméket/számlát használ, az ügyfelet csak egyszer kell számításba venni.

| 2. | Hitelezés
  Ügyfelek száma összesen. Ha egy ügyfél több hitelezési terméket/számlát használ, az ügyfelet csak egyszer kell számításba venni. |
| --- | --- |

2.

Hitelezés

Ügyfelek száma összesen. Ha egy ügyfél több hitelezési terméket/számlát használ, az ügyfelet csak egyszer kell számításba venni.

| 3. | Pénzforgalmi, készpénz-, kiegyenlítési, elszámolási, letéti őrzési szolgáltatások
  Általános szabályként a napi ügyletek éves átlagát kell jelenteni. Ha ez nem áll rendelkezésre, rövidebb időszak (pl. néhány hónap) átlagát is fel lehet tüntetni.
  Az egyes különböző funkciók tekintetében a következő mérőszámokat kell használni:


  — | Pénzforgalmi szolgáltatások (3.1.–3.2.): A végrehajtott ügyletek száma. |
| --- | --- | --- |

3.

Pénzforgalmi, készpénz-, kiegyenlítési, elszámolási, letéti őrzési szolgáltatások

Általános szabályként a napi ügyletek éves átlagát kell jelenteni. Ha ez nem áll rendelkezésre, rövidebb időszak (pl. néhány hónap) átlagát is fel lehet tüntetni.

Az egyes különböző funkciók tekintetében a következő mérőszámokat kell használni:

—

Pénzforgalmi szolgáltatások (3.1.–3.2.): A végrehajtott ügyletek száma.

| — | Hivatkozások: az (EU) 2015/2366 irányelv 4. cikkének (5) bekezdése; EKB/2013/43. |
| --- | --- |

—

Hivatkozások: az (EU) 2015/2366 irányelv 4. cikkének (5) bekezdése; EKB/2013/43.

| — | Készpénzszolgáltatások (3.3.): Az ATM-műveletek száma az EKB/2013/43 iránymutatás 7. táblázatában meghatározottak szerint, valamint a pénztári készpénzfelvétel, az EKB/2014/15 iránymutatás 4. táblázatában meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

—

Készpénzszolgáltatások (3.3.): Az ATM-műveletek száma az EKB/2013/43 iránymutatás 7. táblázatában meghatározottak szerint, valamint a pénztári készpénzfelvétel, az EKB/2014/15 iránymutatás 4. táblázatában meghatározottak szerint.

| — | Értékpapír-kiegyenlítési szolgáltatások (3.4.): Az ügyfelek nevében feldolgozott értékpapír-műveletek száma. Ide tartoznak az értékpapír-kiegyenlítési rendszerben kiegyenlített vagy az adatszolgáltató intézmény vagy csoport által belsőleg kiegyenlített ügyletek és a „fizetés nélküli ügyletek”. |
| --- | --- |

—

Értékpapír-kiegyenlítési szolgáltatások (3.4.): Az ügyfelek nevében feldolgozott értékpapír-műveletek száma. Ide tartoznak az értékpapír-kiegyenlítési rendszerben kiegyenlített vagy az adatszolgáltató intézmény vagy csoport által belsőleg kiegyenlített ügyletek és a „fizetés nélküli ügyletek”.

| 4. | Tőkepiacok
  Partnerek VAGY ügyletek száma. A származtatott ügyletek (4.1.–4.2.) és a másodlagos piaci eszközök (4.3.) esetében a partnerek teljes száma. Az elsődleges piaci tevékenység (4.4.) esetében a jegyzési garanciával ellátott ügyletek teljes száma. |
| --- | --- |

4.

Tőkepiacok

Partnerek VAGY ügyletek száma. A származtatott ügyletek (4.1.–4.2.) és a másodlagos piaci eszközök (4.3.) esetében a partnerek teljes száma. Az elsődleges piaci tevékenység (4.4.) esetében a jegyzési garanciával ellátott ügyletek teljes száma.

| 5. | Bankközi finanszírozás
  Partnerek száma összesen. Ha egy partner több számlával és/vagy több ügylettel rendelkezik, akkor a partner csak egyszer számítandó. |
| --- | --- |

5.

Bankközi finanszírozás

Partnerek száma összesen. Ha egy partner több számlával és/vagy több ügylettel rendelkezik, akkor a partner csak egyszer számítandó.

0050

A piacra gyakorolt hatás

A funkció hirtelen megszűnésének a harmadik felekre, a pénzügyi piacokra és a reálgazdaságra gyakorolt becsült hatása, figyelembe véve az intézmény méretét, piaci részesedését az adott országban, a külső és belső összekapcsoltságot, összetettséget és az intézmény határokon átnyúló tevékenységeit.

A minőségi értékelés eredményét „Magas (H)”, „Közepes-Magas (MH)”, „Közepes-Alacsony (ML)” vagy „Alacsony (L)” megjelöléssel kell kifejezni.

„H”: a funkció megszűnése jelentős hatást gyakorol a nemzeti piacra; „MH”: jelentős hatás; „ML”: a hatás lényeges, de korlátozott; „L”: alacsony mértékű hatás.

0060

Helyettesíthetőség

Az (EU) 2016/778 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdése

A funkció helyettesíthető, ha elfogadható módon és észszerű időn belül helyettesíthető, elkerülve a reálgazdaságot és a pénzügyi piacokat érintő rendszerszintű problémákat. Figyelembe kell venni az alábbiakat:

| a) | az adott funkció piacának szerkezete, valamint helyettesítő szolgáltatók rendelkezésre állása; |
| --- | --- |

a)

az adott funkció piacának szerkezete, valamint helyettesítő szolgáltatók rendelkezésre állása;

| b) | más szolgáltatók kapacitásának nagysága, a funkció ellátására vonatkozó követelmények, valamint a piacra lépés vagy terjeszkedés esetleges akadályai; |
| --- | --- |

b)

más szolgáltatók kapacitásának nagysága, a funkció ellátására vonatkozó követelmények, valamint a piacra lépés vagy terjeszkedés esetleges akadályai;

| c) | mennyire motiváltak más szolgáltatók az érintett tevékenységek átvételére; |
| --- | --- |

c)

mennyire motiváltak más szolgáltatók az érintett tevékenységek átvételére;

| d) | a szolgáltatás igénybevevőinek a szolgáltatóváltáshoz szükséges idő és a szolgáltatóváltással járó költségek, a funkciók átvételéhez más versenytársaknak szükséges idő, illetve hogy ez az idő – a szolgáltatás típusától függően – elegendő-e a jelentős zavarok elkerüléséhez. |
| --- | --- |

d)

a szolgáltatás igénybevevőinek a szolgáltatóváltáshoz szükséges idő és a szolgáltatóváltással járó költségek, a funkciók átvételéhez más versenytársaknak szükséges idő, illetve hogy ez az idő – a szolgáltatás típusától függően – elegendő-e a jelentős zavarok elkerüléséhez.

A minőségi értékelés eredményét „Magas (H)”, „Közepes-Magas (MH)”, „Közepes-Alacsony (ML)” vagy „Alacsony (L)” megjelöléssel kell kifejezni.

„H”: az adott funkciót észszerű időn belül könnyen elláthatja egy másik bank hasonló feltételekkel;

„L”: a funkciót nem lehet könnyen vagy gyorsan helyettesíteni;

„MH” és „ML”: közbenső esetek, figyelembe véve különböző szempontokat (pl. piaci részesedés, piaci koncentráció, helyettesítés időigénye, a piacra lépés vagy terjeszkedés jogi akadályai és operatív követelményei).

0070

Kritikus funkció

Ebben az oszlopban fel kell tüntetni, hogy az ebben a táblában szereplő mennyiségi adatokat és kritikussági mutatókat figyelembe véve a gazdasági funkció kritikusnak tekinthető-e az adott ország piacán.

„Igen” vagy „Nem” megjelölés választható.

II.7.3.   Z 07.02 – A kritikus funkciók szervezetekhez való hozzárendelése (FUNC 2) A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| 42. | Ezt a táblát a teljes csoportra vonatkozóan kell kitölteni. Ebben a táblában csak a {Z 07.01; 070 mezőkben} (az egyes tagállamok tekintetében) kritikusként azonosított funkciókat kell feltüntetni. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Az e tábla 0010., 0020. és 0040. oszlopában feltüntetett értékek kombinációja elsődleges kulcsot képez, amelynek a tábla minden sorát egyedileg kell azonosítania.


  Oszlopok | Útmutató |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Ország

  Az ország, amelynek tekintetében a funkció kritikus, a Z 07.01 (FUNC 1) táblában megadottak szerint. |
| 0020 | Azonosító

  A fenti II.7.1. pontban meghatározott és a Z 07.01 (FUNC 1) táblában említett kritikus funkciók azonosítója. |
| 0030 | Szervezet neve

  A kritikus funkciót ellátó szervezet Z 01.00 (ORG) táblában megadott neve.
  Ha több olyan szervezet van, amely ugyanabban az országban azonos kritikus funkciókat lát el, minden egyes szervezetet külön sorban kell feltüntetni. |
| 0040 | Kód

  A kritikus funkciót ellátó szervezet Z 01.00 – Szervezeti felépítés (ORG) táblában megadott kódja. |
| 0050 | Pénzösszeg

  A szervezet által a Z 07.01 (FUNC 1) tábla 0030. oszlopában feltüntetett összegben képviselt rész, összegszerűen megadva. |

43.

Oszlopok

Útmutató

0010

Ország

Az ország, amelynek tekintetében a funkció kritikus, a Z 07.01 (FUNC 1) táblában megadottak szerint.

0020

Azonosító

A fenti II.7.1. pontban meghatározott és a Z 07.01 (FUNC 1) táblában említett kritikus funkciók azonosítója.

0030

Szervezet neve

A kritikus funkciót ellátó szervezet Z 01.00 (ORG) táblában megadott neve.

Ha több olyan szervezet van, amely ugyanabban az országban azonos kritikus funkciókat lát el, minden egyes szervezetet külön sorban kell feltüntetni.

0040

Kód

A kritikus funkciót ellátó szervezet Z 01.00 – Szervezeti felépítés (ORG) táblában megadott kódja.

0050

Pénzösszeg

A szervezet által a Z 07.01 (FUNC 1) tábla 0030. oszlopában feltüntetett összegben képviselt rész, összegszerűen megadva.

II.7.4.   Z 07.03 – A fő üzletágak szervezetekhez való hozzárendelése (FUNC 3) A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| 44. | Az e tábla 0020. és 0040. oszlopában feltüntetett értékek kombinációja elsődleges kulcsot képez, amelynek a tábla minden sorát egyedileg kell azonosítania. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Ebben a táblában csak a releváns szervezeteket kell feltüntetni.


  Oszlopok | Útmutató |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Fő üzletág

  A 2014/59/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 36. pontja és az (EU) 2016/778 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 7. cikke szerinti fő üzletág. |
| 0020 | Üzletág azonosítója

  Az üzletág intézmény által adott egyedi azonosítója. |
| 0030 | Leírás

  A fő üzletág leírása. |
| 0040 | Szervezet neve

  Azon szervezet Z 01.00 (ORG) táblában feltüntetett neve, amely a fő üzletágat működteti vagy annak részét képezi.
  Ha több szervezet működteti a fő üzletágat vagy képezi annak részét, akkor minden egyes szervezetet külön sorban kell feltüntetni. |
| 0050 | Kód

  A fő üzletágat működtető vagy annak részét képező szervezetnek a Z 01.00 (ORG) táblában feltüntetett kódja. |

45.

Oszlopok

Útmutató

0010

Fő üzletág

A 2014/59/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 36. pontja és az (EU) 2016/778 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 7. cikke szerinti fő üzletág.

0020

Üzletág azonosítója

Az üzletág intézmény által adott egyedi azonosítója.

0030

Leírás

A fő üzletág leírása.

0040

Szervezet neve

Azon szervezet Z 01.00 (ORG) táblában feltüntetett neve, amely a fő üzletágat működteti vagy annak részét képezi.

Ha több szervezet működteti a fő üzletágat vagy képezi annak részét, akkor minden egyes szervezetet külön sorban kell feltüntetni.

0050

Kód

A fő üzletágat működtető vagy annak részét képező szervezetnek a Z 01.00 (ORG) táblában feltüntetett kódja.

II.7.5.   Z 07.04 – A kritikus funkciók fő üzletágakhoz való hozzárendelése (FUNC 4) A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| 46. | Az e tábla 0010., 0020. és 0040. oszlopában feltüntetett értékek kombinációja elsődleges kulcsot képez, amelynek a tábla minden sorát egyedileg kell azonosítania. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Ebben a táblában csak a {Z 07.01; 0070 mezőkben} kritikusként azonosított funkciókat kell feltüntetni.


  Oszlopok | Útmutató |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Ország

  Az ország, amelynek tekintetében a funkció kritikus, a Z 07.01 (FUNC 1) táblában megadottak szerint. |
| 0020 | Funkció azonosítója

  A fenti II.7.1. pontban meghatározott és a Z 07.01 (FUNC 1) táblában említett kritikus funkciók azonosítója. |
| 0030 | Fő üzletág

  A 2014/59/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 36. pontja és a 2016. február 2-i (EU) 2016/778 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 7. cikke szerinti fő üzletág, a Z 07.03 (FUNC 3) táblában megadottak szerint. |
| 0040 | Üzletág azonosítója

  Az üzletág intézmény által adott egyedi azonosítója; a Z 07.03 (FUNC 3) táblában megadottal megegyező azonosító. |

47.

Oszlopok

Útmutató

0010

Ország

Az ország, amelynek tekintetében a funkció kritikus, a Z 07.01 (FUNC 1) táblában megadottak szerint.

0020

Funkció azonosítója

A fenti II.7.1. pontban meghatározott és a Z 07.01 (FUNC 1) táblában említett kritikus funkciók azonosítója.

0030

Fő üzletág

A 2014/59/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 36. pontja és a 2016. február 2-i (EU) 2016/778 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 7. cikke szerinti fő üzletág, a Z 07.03 (FUNC 3) táblában megadottak szerint.

0040

Üzletág azonosítója

Az üzletág intézmény által adott egyedi azonosítója; a Z 07.03 (FUNC 3) táblában megadottal megegyező azonosító.

II.8.   Z 08.00 – Kritikus szolgáltatások (SERV)

II.8.1.   Általános útmutató

| 48. | Az e táblában feltüntetendő információkat a csoport egészére vonatkozóan egyszer kell jelenteni. A tábla a csoporthoz tartozó bármely szervezet által igénybe vett kritikus szolgáltatásokat sorolja fel és kapcsolja a csoport által biztosított kritikus funkciókhoz. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Kritikus szolgáltatásnak minősülnek a csoporton belüli egy vagy több üzleti egység vagy szervezet részére teljesített alapműveletek, -tevékenységek és -szolgáltatások (az előbbiek meghatározott félnek nyújtott szolgáltatások, az utóbbiak megosztott szolgáltatások), amelyekre egy vagy több kritikus funkció ellátásához szükség van. A kritikus szolgáltatásokat nyújthatják csoporton belüli szervezetek (belső szolgáltatás) vagy azok kiszervezhetők külső szolgáltatóhoz (külső szolgáltatás). Egy szolgáltatást akkor kell kritikus szolgáltatásnak tekinteni, ha a szolgáltatás zavara jelentős akadályt jelenthet, vagy teljes mértékben ellehetetlenítheti a kritikus funkció ellátását, mivel ezen szolgáltatások szervesen kapcsolódnak az intézmény által harmadik felek részére biztosított kritikus funkciókhoz. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Ebben a táblában nem kell feltüntetni azokat a szolgáltatásokat, amelyeket teljes egészében egy adott szervezeten belül végeznek. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Ebben a táblában nem kell feltüntetni azokat a szolgáltatásokat, amelyek nem gyakorolnak lényeges hatást a kritikus funkciókra. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Az e tábla 0005., 0010., 0030., 0050., 0070. és 0080. oszlopában feltüntetett értékek kombinációja elsődleges kulcsot képez, amely a tábla minden sora tekintetében egyedi. |
| --- | --- |

52.

II.8.2.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Oszlopok | Útmutató |
| --- | --- |
| 0005 | Azonosító |
| 0010 | A szolgáltatás típusa

  A szolgáltatás típusa az alábbiakban felsorolt szolgáltatástípusok egyike lehet.
  Amennyiben lehetséges, az alkategóriát kell feltüntetni (két számjegyű azonosító). Amennyiben nincs alkategória, vagy az alkategória nem írja le megfelelően az intézmény által nyújtott szolgáltatást, a fő kategóriát (egy számjegyű azonosító) kell feltüntetni.


  1. | Emberi erőforrásokkal kapcsolatos támogatás


  1.1. | munkavállalókkal kapcsolatos igazgatási feladatok, beleértve a szerződések és a bérezés kezelését |

Oszlopok

Útmutató

0005

Azonosító

0010

A szolgáltatás típusa

A szolgáltatás típusa az alábbiakban felsorolt szolgáltatástípusok egyike lehet.

Amennyiben lehetséges, az alkategóriát kell feltüntetni (két számjegyű azonosító). Amennyiben nincs alkategória, vagy az alkategória nem írja le megfelelően az intézmény által nyújtott szolgáltatást, a fő kategóriát (egy számjegyű azonosító) kell feltüntetni.

1.

Emberi erőforrásokkal kapcsolatos támogatás

1.1.

munkavállalókkal kapcsolatos igazgatási feladatok, beleértve a szerződések és a bérezés kezelését

| 1.2. | belső kommunikáció |
| --- | --- |

1.2.

belső kommunikáció

| 2. | Információs technológia


  2.1. | informatikai és kommunikációs eszközök |
| --- | --- | --- |

2.

Információs technológia

2.1.

informatikai és kommunikációs eszközök

| 2.2. | adattárolás és -feldolgozás |
| --- | --- |

2.2.

adattárolás és -feldolgozás

| 2.3. | egyéb informatikai infrastruktúra, munkaállomások, távközlés, szerverek, adatközpontok és kapcsolódó szolgáltatások |
| --- | --- |

2.3.

egyéb informatikai infrastruktúra, munkaállomások, távközlés, szerverek, adatközpontok és kapcsolódó szolgáltatások

| 2.4. | szoftverlicencek és szoftveralkalmazások kezelése |
| --- | --- |

2.4.

szoftverlicencek és szoftveralkalmazások kezelése

| 2.5. | külső szolgáltatókhoz, különösen adat- és infrastruktúra-szolgáltatókhoz való hozzáférés |
| --- | --- |

2.5.

külső szolgáltatókhoz, különösen adat- és infrastruktúra-szolgáltatókhoz való hozzáférés

| 2.6. | alkalmazások karbantartása, ideértve a szoftveralkalmazások karbantartását és a kapcsolódó adatáramokat |
| --- | --- |

2.6.

alkalmazások karbantartása, ideértve a szoftveralkalmazások karbantartását és a kapcsolódó adatáramokat

| 2.7. | beszámolók készítése, belső információáramlás és adatbázisok |
| --- | --- |

2.7.

beszámolók készítése, belső információáramlás és adatbázisok

| 2.8. | felhasználók részére nyújtott támogatás |
| --- | --- |

2.8.

felhasználók részére nyújtott támogatás

| 2.9. | vészhelyzeti szolgáltatások és katasztrófaelhárítás |
| --- | --- |

2.9.

vészhelyzeti szolgáltatások és katasztrófaelhárítás

| 3. | Ügyletek feldolgozása, ideértve az ügyletekkel kapcsolatos jogi kérdéseket, különösen a pénzmosás megakadályozását |
| --- | --- |

3.

Ügyletek feldolgozása, ideértve az ügyletekkel kapcsolatos jogi kérdéseket, különösen a pénzmosás megakadályozását

| 4. | Ingatlanok és létesítmények rendelkezésre bocsátása vagy kezelése, és kapcsolódó létesítmények


  4.1. | irodai és tárolási célú helyiségek |
| --- | --- | --- |

4.

Ingatlanok és létesítmények rendelkezésre bocsátása vagy kezelése, és kapcsolódó létesítmények

4.1.

irodai és tárolási célú helyiségek

| 4.2. | belső létesítménykezelés |
| --- | --- |

4.2.

belső létesítménykezelés

| 4.3. | biztonság és a beléptetés szabályozása |
| --- | --- |

4.3.

biztonság és a beléptetés szabályozása

| 4.4. | ingatlanportfólió kezelése |
| --- | --- |

4.4.

ingatlanportfólió kezelése

| 4.5. | egyéb, kérjük nevezze meg |
| --- | --- |

4.5.

egyéb, kérjük nevezze meg

| 5. | Jogi szolgáltatások és megfelelési funkciók


  5.1. | vállalati jogi támogatás |
| --- | --- | --- |

5.

Jogi szolgáltatások és megfelelési funkciók

5.1.

vállalati jogi támogatás

| 5.2. | üzleti és ügyleti jogi szolgáltatások |
| --- | --- |

5.2.

üzleti és ügyleti jogi szolgáltatások

| 5.3. | megfelelési támogatás |
| --- | --- |

5.3.

megfelelési támogatás

| 6. | Treasury szolgáltatások


  6.1. | treasury tevékenység összehangolása, irányítása és kezelése |
| --- | --- | --- |

6.

Treasury szolgáltatások

6.1.

treasury tevékenység összehangolása, irányítása és kezelése

| 6.2. | a vállalkozás refinanszírozásának összehangolása, irányítása és kezelése, ideértve a biztosítékok kezelését |
| --- | --- |

6.2.

a vállalkozás refinanszírozásának összehangolása, irányítása és kezelése, ideértve a biztosítékok kezelését

| 6.3. | adatszolgáltatási funkciók, különösen a hatósági likviditási rátákkal kapcsolatban |
| --- | --- |

6.3.

adatszolgáltatási funkciók, különösen a hatósági likviditási rátákkal kapcsolatban

| 6.4. | közép- és hosszú távú finanszírozási programok, valamint a csoporthoz tartozó vállalkozások refinanszírozásának összehangolása, irányítása és kezelése |
| --- | --- |

6.4.

közép- és hosszú távú finanszírozási programok, valamint a csoporthoz tartozó vállalkozások refinanszírozásának összehangolása, irányítása és kezelése

| 6.5. | refinanszírozás, különösen a rövid távú kibocsátások összehangolása, irányítása és kezelése |
| --- | --- |

6.5.

refinanszírozás, különösen a rövid távú kibocsátások összehangolása, irányítása és kezelése

| 7. | Kereskedés/eszközkezelés


  7.1. | működési folyamatok: kereskedés rögzítése, kereskedési termékek kidolgozása, megvalósítása és kezelése |
| --- | --- | --- |

7.

Kereskedés/eszközkezelés

7.1.

működési folyamatok: kereskedés rögzítése, kereskedési termékek kidolgozása, megvalósítása és kezelése

| 7.2. | visszaigazolás, kiegyenlítés, fizetés |
| --- | --- |

7.2.

visszaigazolás, kiegyenlítés, fizetés

| 7.3. | pozíciók és szerződő partnerek kezelése az adatszolgáltatás és a szerződő partnerekkel fennálló viszony tekintetében |
| --- | --- |

7.3.

pozíciók és szerződő partnerek kezelése az adatszolgáltatás és a szerződő partnerekkel fennálló viszony tekintetében

| 7.4. | pozíciók kezelése (kockázat és egyeztetés) |
| --- | --- |

7.4.

pozíciók kezelése (kockázat és egyeztetés)

| 8. | Kockázatkezelés és értékelés


  8.1. | központi, üzletág- vagy kockázattípus-alapú kockázatkezelés |
| --- | --- | --- |

8.

Kockázatkezelés és értékelés

8.1.

központi, üzletág- vagy kockázattípus-alapú kockázatkezelés

| 8.2. | kockázati jelentések készítése |
| --- | --- |

8.2.

kockázati jelentések készítése

| 9. | Számvitel


  9.1. | jogszabályban előírt és hatósági adatszolgáltatás |
| --- | --- | --- |

9.

Számvitel

9.1.

jogszabályban előírt és hatósági adatszolgáltatás

| 9.2. | értékelés, különösen a piaci pozícióké |
| --- | --- |

9.2.

értékelés, különösen a piaci pozícióké

| 9.3. | a menedzsment részére készített beszámolók |
| --- | --- |

9.3.

a menedzsment részére készített beszámolók

| 10. | Készpénzkezelés |
| --- | --- |

10.

Készpénzkezelés

0020–0030

A szolgáltatás igénybevevője

A csoport azon szervezeti egysége, amely a 0040–0050. oszlopban feltüntetett, a csoporthoz tartozó másik vállalkozás vagy külső szolgáltató által nyújtott, a 0010. oszlopban feltüntetett kritikus szolgáltatást igénybe veszi.

0020

Szervezet neve

Nem lehet azonos a 0040. oszlopban megadott névvel.

0030

Kód

A 0020. oszlopban feltüntetett szervezet Z 01.00 (ORG) tábla szerinti egyedi azonosítója.

Nem lehet azonos a 0050. oszlopban megadott azonosítóval.

0040–0050

A szolgáltatás nyújtója

A (belső vagy külső) szervezet, amely a 0010. oszlopban feltüntetett kritikus szolgáltatást a csoporthoz tartozó vállalkozás számára nyújtja.

0040

Szervezet neve

Nem lehet azonos a 0020. oszlopban megadott névvel.

0050

Kód

A 0040. oszlopban feltüntetett szervezet egyedi azonosítója. Nem lehet azonos a 0030. oszlopban megadott azonosítóval.

Amennyiben a szolgáltatás nyújtója csoporthoz tartozó vállalkozás, a kódnak meg kell egyeznie a Z 01.00 (ORG) táblában feltüntetett kóddal.

Amennyiben a szolgáltatás nyújtója nem a csoporthoz tartozó vállalkozás, a kód a következő:

| — | intézmények esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód; |
| --- | --- |

—

intézmények esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód;

| — | más szervezetek esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód, vagy ha nem áll rendelkezésre, az Unióban alkalmazandó egységes kódrendszer szerinti kód, vagy ha ez sem áll rendelkezésre, valamely nemzeti kód. |
| --- | --- |

—

más szervezetek esetében a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód, vagy ha nem áll rendelkezésre, az Unióban alkalmazandó egységes kódrendszer szerinti kód, vagy ha ez sem áll rendelkezésre, valamely nemzeti kód.

A kódnak egyedinek kell lennie, és azt valamennyi táblán következetesen kell használni.

0060

Csoporthoz tartozó

„Igen” – ha a szolgáltatást a csoporthoz tartozó vállalkozás nyújtja („belső”)

„Nem” – ha a szolgáltatást a csoporton kívüli szervezet nyújtja („külső”)

0070–0080

Kritikus funkció

A kritikus funkció, amelynek ellátását súlyosan akadályozná vagy teljesen meggátolná a kritikus szolgáltatás zavara. A Z 07.01 (FUNC 1) táblában kritikusnak minősített funkciók egyike.

0070

Ország

Az az uniós tagállam, amelynek tekintetében a Z 07.01 (FUNC 1) táblában megadottak szerint a funkció kritikus.

0080

Azonosító

A fenti II.7.1. pontban meghatározott és a Z 07.01 (FUNC 1) táblában említett kritikus funkciók azonosítója.

0090

A helyettesítéshez szükséges becsült időtartam

Valamely szolgáltató hasonló tárgyú, minőségű és árú szolgáltatást nyújtó másik szolgáltatóval való helyettesítéséhez szükséges becsült idő.

A következő értékek egyikét kell megadni:

| — | „1 nap – 1 hét”, ha a helyettesítéshez legfeljebb egy hétre van szükség; |
| --- | --- |

—

„1 nap – 1 hét”, ha a helyettesítéshez legfeljebb egy hétre van szükség;

| — | „1 hét – 1 hónap”, ha a helyettesítéshez egy hétnél hosszabb időre, de legfeljebb egy hónapra van szükség; |
| --- | --- |

—

„1 hét – 1 hónap”, ha a helyettesítéshez egy hétnél hosszabb időre, de legfeljebb egy hónapra van szükség;

| — | „1 – 6 hónap”, ha a helyettesítéshez egy hónapnál hosszabb időre, de legfeljebb 6 hónapra van szükség; |
| --- | --- |

—

„1 – 6 hónap”, ha a helyettesítéshez egy hónapnál hosszabb időre, de legfeljebb 6 hónapra van szükség;

| — | „6 – 12 hónap”, ha a helyettesítéshez 6 hónapnál hosszabb időre, de legfeljebb egy évre van szükség; |
| --- | --- |

—

„6 – 12 hónap”, ha a helyettesítéshez 6 hónapnál hosszabb időre, de legfeljebb egy évre van szükség;

| — | „több mint 1 év”, ha a helyettesítéshez egy évnél hosszabb időre van szükség. |
| --- | --- |

—

„több mint 1 év”, ha a helyettesítéshez egy évnél hosszabb időre van szükség.

0100

A szerződésekhez való hozzáféréshez szükséges becsült időtartam

A szanálási hatóság kérését követően a szolgáltatást szabályozó szerződésre vonatkozó következő információk lehívásához szükséges becsült idő:

| — | a szerződés időtartama |
| --- | --- |

—

a szerződés időtartama

| — | a szerződés részes felei (igénybevevő és szállító, kapcsolattartó személyek) és joghatóságuk |
| --- | --- |

—

a szerződés részes felei (igénybevevő és szállító, kapcsolattartó személyek) és joghatóságuk

| — | a szolgáltatás jellege (azaz a felek közötti ügylet jellegének rövid leírása, beleértve az árakat is) |
| --- | --- |

—

a szolgáltatás jellege (azaz a felek közötti ügylet jellegének rövid leírása, beleértve az árakat is)

| — | nyújthatja-e a szolgáltatást más belső/külső szolgáltató is (és a potenciális szolgáltatók azonosítása) |
| --- | --- |

—

nyújthatja-e a szolgáltatást más belső/külső szolgáltató is (és a potenciális szolgáltatók azonosítása)

| — | a szerződés joghatósága |
| --- | --- |

—

a szerződés joghatósága

| — | a szerződés hatálya alá tartozó fő műveletek kezeléséért felelős szervezeti egység |
| --- | --- |

—

a szerződés hatálya alá tartozó fő műveletek kezeléséért felelős szervezeti egység

| — | a szerződésben foglalt fő szankciók a kifizetések felfüggesztése vagy késedelme esetén |
| --- | --- |

—

a szerződésben foglalt fő szankciók a kifizetések felfüggesztése vagy késedelme esetén

| — | a szerződés idő előtti megszüntetését lehetővé tevő ok és a megszüntetésre biztosított idő |
| --- | --- |

—

a szerződés idő előtti megszüntetését lehetővé tevő ok és a megszüntetésre biztosított idő

| — | a megszüntetést követő működési támogatás |
| --- | --- |

—

a megszüntetést követő működési támogatás

| — | érintett kritikus funkciók és üzletágak |
| --- | --- |

—

érintett kritikus funkciók és üzletágak

A következő értékek egyikét kell megadni:

| — | 1 nap |
| --- | --- |

—

1 nap

| — | 1 nap – 1 hét |
| --- | --- |

—

1 nap – 1 hét

| — | több mint 1 hét |
| --- | --- |

—

több mint 1 hét

| — | a szolgáltatást nem szabályozza szerződés |
| --- | --- |

—

a szolgáltatást nem szabályozza szerződés

0110

Irányadó jog

Annak az országnak az ISO-kódja, amelynek joga a szerződésre irányadó.

0120

Szanálásbiztos szerződés

A táblában annak az értékelésnek az eredményéről kell beszámolni, amelynek keretében azt vizsgálták, hogy a szerződés a szanálás során folytatható és átruházható-e.

Az értékelésnek figyelembe kell vennie többek között a következőket:

| — | bármely olyan rendelkezés, amely a partnert feljogosítja arra, hogy a szerződést a lényegi szerződéses kötelezettségek folytatódó teljesítése ellenére pusztán a szanálásra, a korai beavatkozási intézkedésekre vagy más szerződések nemteljesítésére (cross-default) való hivatkozással felmondja; |
| --- | --- |

—

bármely olyan rendelkezés, amely a partnert feljogosítja arra, hogy a szerződést a lényegi szerződéses kötelezettségek folytatódó teljesítése ellenére pusztán a szanálásra, a korai beavatkozási intézkedésekre vagy más szerződések nemteljesítésére (cross-default) való hivatkozással felmondja;

| — | bármely olyan rendelkezés, amely a partnert feljogosítja arra, hogy a szerződés feltételeit vagy az árat a lényegi szerződéses kötelezettségek folytatódó teljesítése ellenére pusztán a szanálásra, a korai beavatkozási intézkedésekre vagy más szerződések nemteljesítésére (cross-default) való hivatkozással módosítsa; |
| --- | --- |

—

bármely olyan rendelkezés, amely a partnert feljogosítja arra, hogy a szerződés feltételeit vagy az árat a lényegi szerződéses kötelezettségek folytatódó teljesítése ellenére pusztán a szanálásra, a korai beavatkozási intézkedésekre vagy más szerződések nemteljesítésére (cross-default) való hivatkozással módosítsa;

| — | a szanálási hatóságok felfüggesztési jogainak elismerése a szerződésben. |
| --- | --- |

—

a szanálási hatóságok felfüggesztési jogainak elismerése a szerződésben.

A következő értékek egyikét kell megadni:

| — | „Igen” – ha a szerződés szanálásbiztos az értékelés alapján |
| --- | --- |

—

„Igen” – ha a szerződés szanálásbiztos az értékelés alapján

| — | „Nem” – ha a szerződés nem szanálásbiztos az értékelés alapján |
| --- | --- |

—

„Nem” – ha a szerződés nem szanálásbiztos az értékelés alapján

| — | „Nem készült értékelés” – ha nem készült értékelés |
| --- | --- |

—

„Nem készült értékelés” – ha nem készült értékelés

II.9.   Z 09.00 – Pénzügyi piaci infrastrukturális szolgáltatások – Szolgáltatók és felhasználók – Kritikus funkciókhoz való hozzárendelés

II.9.1.   Általános megjegyzések

| 53. | Ez a tábla tartalmazza azon elszámolási, pénzforgalmi, értékpapír-kiegyenlítési és letéti őrzési tevékenységeket, funkciókat vagy szolgáltatásokat, amelyek megszűnése jelentősen hátráltatja vagy teljesen megakadályozza egy vagy több kritikus funkció ellátását. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Ezt a táblát a teljes intézményre vagy csoportra vonatkozóan egyszer kell kitölteni. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Csak azokat a pénzügyi piaci infrastruktúrákat kell feltüntetni, amelyek zavara jelentősen hátráltatja vagy megakadályozza egy vagy több kritikus funkció ellátását. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Az e tábla 0020., 0030., 0040., 0070. és 0100. oszlopában feltüntetett értékek kombinációja elsődleges kulcsot képez, amely a tábla minden sora tekintetében egyedi. |
| --- | --- |

56.

II.9.2.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Oszlopok | Útmutató |
| --- | --- |
| 0010–0020 | Felhasználó

  A csoporthoz tartozó, a Z 01.00. – Szervezeti felépítés (ORG) tábla szerinti vállalkozás, amely pénzforgalmi, letéti őrzési, kiegyenlítési, elszámolási vagy kereskedési adattári szolgáltatásokat vesz igénybe. |
| 0010 | Szervezet neve

  A pénzforgalmi, letéti őrzési, kiegyenlítési, elszámolási vagy kereskedési adattári szolgáltatásokat igénybe vevő szervezet neve a Z 01.00 – Szervezeti felépítés (ORG) táblában megadottak szerint.
  Csak azokat a szervezeteket kell feltüntetni, amelyeket, mint kritikus funkciókat betöltő szervezeteket a Z 07.02 tábla tartalmaz. |
| 0020 | Kód

  A pénzforgalmi, letéti őrzési, kiegyenlítési, elszámolási vagy kereskedési adattári szolgáltatásokat igénybe vevő szervezet kódja a Z 01.00 – Szervezeti felépítés (ORG) táblában megadottak szerint. |
| 0030-0040 | Kritikus funkció

  A szervezet által ellátott olyan kritikus funkció, amelynek az ellátását a pénzforgalmi, letéti őrzési, kiegyenlítési, elszámolási vagy kereskedési adattári szolgáltatáshoz való hozzáférés zavara hátráltatná vagy megakadályozná. |
| 0030 | Ország

  Az ország, amelynek tekintetében a funkció kritikus, a Z 07.01 (FUNC 1) táblában megadottak szerint. |
| 0040 | Azonosító

  A fenti II.7.1. pontban meghatározott és a Z 07.01 (FUNC 1) táblában említett kritikus funkciók azonosítója. |
| 0050–0070 | Pénzügyi piaci infrastruktúra (FMI)

  Hivatkozás: CPMI (Fizetési és Piaci Infrastruktúra Bizottság), Principles for financial market infrastructures (Pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó alapelvek)
  A részt vevő pénzügyi intézmények – többek között a rendszerüzemeltető – között a kifizetések, az értékpapír- és származtatott ügyletek vagy más pénzügyi tranzakciók rögzítése, elszámolása vagy kiegyenlítése céljából használt multilaterális rendszer. |
| 0050 | Rendszer típusa

  A következő értékek egyikét kell megadni:


  „PS” | Fizetési rendszer (Payment System) |
| „(I) CSD” – | (Nemzetközi) központi értéktár, ideértve a (szervezeten belül vagy kiszervezetten) kiegyenlítési szolgáltatásokat nyújtó (nemzetközi) központi értéktárat |
| „SSS” | Értékpapír-kiegyenlítési rendszer (Securities Settlement System) letéti őrzés nélkül |
| „CCP-Securities” | Értékpapír-elszámolást végző központi szerződő fél |
| „CCP-Derivatives” | Származtatott ügyletek elszámolását végző központi szerződő fél |
| „TR” | Kereskedési értéktár (Trade Repository) |
| „Egyéb” | amennyiben a pénzügyi piaci infrastruktúra rendszertípusa a fent meghatározott típusok egyikének sem felel meg |
| „N/A” | ha a kritikus pénzforgalmi, elszámolási, kiegyenlítési vagy letéti őrzési szolgáltatást olyan szervezet, például letétkezelő bank nyújtja, amely nem a fent említett pénzügyi piaci infrastruktúra. |

Oszlopok

Útmutató

0010–0020

Felhasználó

A csoporthoz tartozó, a Z 01.00. – Szervezeti felépítés (ORG) tábla szerinti vállalkozás, amely pénzforgalmi, letéti őrzési, kiegyenlítési, elszámolási vagy kereskedési adattári szolgáltatásokat vesz igénybe.

0010

Szervezet neve

A pénzforgalmi, letéti őrzési, kiegyenlítési, elszámolási vagy kereskedési adattári szolgáltatásokat igénybe vevő szervezet neve a Z 01.00 – Szervezeti felépítés (ORG) táblában megadottak szerint.

Csak azokat a szervezeteket kell feltüntetni, amelyeket, mint kritikus funkciókat betöltő szervezeteket a Z 07.02 tábla tartalmaz.

0020

Kód

A pénzforgalmi, letéti őrzési, kiegyenlítési, elszámolási vagy kereskedési adattári szolgáltatásokat igénybe vevő szervezet kódja a Z 01.00 – Szervezeti felépítés (ORG) táblában megadottak szerint.

0030-0040

Kritikus funkció

A szervezet által ellátott olyan kritikus funkció, amelynek az ellátását a pénzforgalmi, letéti őrzési, kiegyenlítési, elszámolási vagy kereskedési adattári szolgáltatáshoz való hozzáférés zavara hátráltatná vagy megakadályozná.

0030

Ország

Az ország, amelynek tekintetében a funkció kritikus, a Z 07.01 (FUNC 1) táblában megadottak szerint.

0040

Azonosító

A fenti II.7.1. pontban meghatározott és a Z 07.01 (FUNC 1) táblában említett kritikus funkciók azonosítója.

0050–0070

Pénzügyi piaci infrastruktúra (FMI)

Hivatkozás: CPMI (Fizetési és Piaci Infrastruktúra Bizottság), Principles for financial market infrastructures (Pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó alapelvek)

A részt vevő pénzügyi intézmények – többek között a rendszerüzemeltető – között a kifizetések, az értékpapír- és származtatott ügyletek vagy más pénzügyi tranzakciók rögzítése, elszámolása vagy kiegyenlítése céljából használt multilaterális rendszer.

0050

Rendszer típusa

A következő értékek egyikét kell megadni:

„PS”

Fizetési rendszer (Payment System)

„(I) CSD” –

(Nemzetközi) központi értéktár, ideértve a (szervezeten belül vagy kiszervezetten) kiegyenlítési szolgáltatásokat nyújtó (nemzetközi) központi értéktárat

„SSS”

Értékpapír-kiegyenlítési rendszer (Securities Settlement System) letéti őrzés nélkül

„CCP-Securities”

Értékpapír-elszámolást végző központi szerződő fél

„CCP-Derivatives”

Származtatott ügyletek elszámolását végző központi szerződő fél

„TR”

Kereskedési értéktár (Trade Repository)

„Egyéb”

amennyiben a pénzügyi piaci infrastruktúra rendszertípusa a fent meghatározott típusok egyikének sem felel meg

„N/A”

ha a kritikus pénzforgalmi, elszámolási, kiegyenlítési vagy letéti őrzési szolgáltatást olyan szervezet, például letétkezelő bank nyújtja, amely nem a fent említett pénzügyi piaci infrastruktúra.

0060

Név

A pénzügyi piaci infrastruktúra kereskedelmi megnevezése

Ha a 0050. oszlopban „N/A” szerepel, ezt az oszlopot üresen kell hagyni.

0070

A pénzügyi piaci infrastruktúra kódja

FMI-kód Ez a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód, amennyiben rendelkezésre áll. Ha a LEI-kód nem áll rendelkezésre, az Unióban alkalmazandó egységes kódrendszer szerinti kód, vagy ha ez sem áll rendelkezésre, valamely nemzeti kód.

Ha a 0050. oszlopban „N/A” szerepel, ezt az oszlopot üresen kell hagyni.

0080

Részvétel módja

A következő értékek egyikét kell megadni:

| „Közvetlen”– | közvetlen tagság vagy közvetlen részvétel esetén |
| --- | --- |
| „Közvetett” – | közvetett tagság vagy közvetett részvétel esetén |
| „N/A”, | ha a 0050. oszlopban N/A szerepel |

„Közvetlen”–

közvetlen tagság vagy közvetlen részvétel esetén

„Közvetett” –

közvetett tagság vagy közvetett részvétel esetén

„N/A”,

ha a 0050. oszlopban N/A szerepel

0090

Név

A közvetítő kereskedelmi megnevezése, ha a 0080. oszlopban „N/A” szerepel.

Ha a 0080. oszlopban „Közvetlen” szerepel, „N/A”-t (nem alkalmazandó) kell feltüntetni.

A közvetítő lehet ahhoz a csoporthoz tartozó vállalkozás, amelyhez az adatot szolgáltató szervezet tartozik, vagy a szóban forgó csoporthoz nem kapcsolódó más hitelintézet.

A közvetítő lehet olyan vállalkozás, amely elszámolási, pénzforgalmi, értékpapír-kiegyenlítési és/vagy letéti őrzési szolgáltatást nyújt más vállalkozásoknak (mindenekelőtt, ha a 0050. oszlopban „N/A” szerepel); lehet egy vagy több FMI közvetlen tagja, és biztosíthat közvetett hozzáférést az FMI által kínált szolgáltatásokhoz (különösen, ha a 0080. oszlopban „Közvetett” szerepel).

0100

Kód

A közvetítő kódja. Ez a kód a 20 jegyű, alfanumerikus LEI-kód, amennyiben rendelkezésre áll. Ha a LEI-kód nem áll rendelkezésre, az Unióban alkalmazandó egységes kódrendszer szerinti kód, vagy ha ez sem áll rendelkezésre, valamely nemzeti kód.

Ha a 0090. oszlopban „Közvetlen” szerepel, „N/A”-t (nem alkalmazandó) kell feltüntetni.

0110

A szolgáltatás leírása

A szolgáltatás leírása, ha a rendszertípusra vonatkozóan a 050. oszlopban „Egyéb” vagy „N/A” szerepel.

0120

Irányadó jog

Annak az országnak az ISO 3166-1 alpha-2 azonosítója, amelynek joga irányadó a pénzügyi piaci infrastruktúrához való hozzáférésre.

Közvetlen tagság vagy közvetlen részvétel esetén a pénzügyi piaci infrastruktúra és a felhasználó közötti szerződésre irányadó jogot kell feltüntetni. Közvetett tagság vagy közvetett részvétel esetén a képviseletet ellátó intézmény és a felhasználó közötti szerződésre irányadó jogot kell feltüntetni.

II.10.   Kritikus információs rendszerek

II.10.1.   Általános megjegyzések

| 57. | Ez a szakasz a következő táblákból áll:


  a) | Z 10.01 – Kritikus információs rendszerek (általános információk) (CIS 1), amely felsorolja a csoporton belüli összes kritikus információs rendszert; |
| --- | --- | --- |

57.

a)

Z 10.01 – Kritikus információs rendszerek (általános információk) (CIS 1), amely felsorolja a csoporton belüli összes kritikus információs rendszert;

| b) | Z 10.02 – Információs rendszerek hozzárendelése (CIS 2), amely felvázolja a kritikus információs rendszereket a csoporthoz tartozó rendszerhasználó vállalkozások és a kritikus funkciók szerint. |
| --- | --- |

b)

Z 10.02 – Információs rendszerek hozzárendelése (CIS 2), amely felvázolja a kritikus információs rendszereket a csoporthoz tartozó rendszerhasználó vállalkozások és a kritikus funkciók szerint.

| 58. | Kritikus információs rendszer egy kritikus szolgáltatást támogató olyan informatikai alkalmazás vagy szoftver, amelynek a zavara jelentősen hátráltatná vagy megakadályozná a kritikus funkció ellátását. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Ezeket a táblákat a csoport egészére vonatkozóan kell kitölteni. |
| --- | --- |

59.

II.10.2.   Z 10.01 – Kritikus információs rendszerek (általános információk) (CIS 1) A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| 60. | Az e tábla 0010. oszlopában feltüntetett érték elsődleges kulcsot képez, amelynek a tábla minden sorát egyedileg kell azonosítania.


  Oszlopok | Útmutató |
| --- | --- | --- |
| 0010–0040 | Kritikus információs rendszerek |
| 0010 | A rendszer azonosító kódja

  A rendszerazonosító kód az intézmény által meghatározott rövidítés, amely egyértelműen azonosítja a kritikus információs rendszert.
  Ez egy sorazonosító, amely a tábla minden egyes sorát egyedileg azonosítja. |
| 0020 | A rendszer neve

  A rendszer kereskedelmi vagy belső megnevezése. |
| 0030 | Rendszer típusa

  A következő értékek egyikét kell megadni:


  — | „Üzletmenetet támogató egyedi szoftver” (Custom-Built Software For Business Support)
  Részletes üzletmenet-leírás alapján kifejlesztett alkalmazás. Szervezeten belül vagy külső vállalkozók bevonásával, de minden esetben az üzletmenet támogatásának céljával kifejlesztett alkalmazás. |

60.

Oszlopok

Útmutató

0010–0040

Kritikus információs rendszerek

0010

A rendszer azonosító kódja

A rendszerazonosító kód az intézmény által meghatározott rövidítés, amely egyértelműen azonosítja a kritikus információs rendszert.

Ez egy sorazonosító, amely a tábla minden egyes sorát egyedileg azonosítja.

0020

A rendszer neve

A rendszer kereskedelmi vagy belső megnevezése.

0030

Rendszer típusa

A következő értékek egyikét kell megadni:

—

„Üzletmenetet támogató egyedi szoftver” (Custom-Built Software For Business Support)

Részletes üzletmenet-leírás alapján kifejlesztett alkalmazás. Szervezeten belül vagy külső vállalkozók bevonásával, de minden esetben az üzletmenet támogatásának céljával kifejlesztett alkalmazás.

| — | „Készen vásárolt szoftver” (Software Purchased As-Is)
  A piacon megvásárolt, jellemzően értékesítő által értékesített vagy engedélyezett alkalmazás, amelynél nem került sor a szervezet üzletmenetének megfelelő testreszabásra. Ebbe a kategóriába a szokásos konfigurációs mechanizmusokkal készült alkalmazások tartoznak. |
| --- | --- |

—

„Készen vásárolt szoftver” (Software Purchased As-Is)

A piacon megvásárolt, jellemzően értékesítő által értékesített vagy engedélyezett alkalmazás, amelynél nem került sor a szervezet üzletmenetének megfelelő testreszabásra. Ebbe a kategóriába a szokásos konfigurációs mechanizmusokkal készült alkalmazások tartoznak.

| — | „Egyedi módosításokkal vásárolt szoftver” (Software Purchased With Custom Modifications)
  A piacon megvásárolt alkalmazás, amelynek az értékesítő (vagy képviselője) elkészíti az üzletmenetnek megfelelő egyedi verzióját. Az egyedi verzióra jellemző az alkalmazás viselkedésének változása, új jellemzők megjelenése vagy a szervezet üzletmenetének megfelelően kifejlesztett nem standard modulok beillesztése. |
| --- | --- |

—

„Egyedi módosításokkal vásárolt szoftver” (Software Purchased With Custom Modifications)

A piacon megvásárolt alkalmazás, amelynek az értékesítő (vagy képviselője) elkészíti az üzletmenetnek megfelelő egyedi verzióját. Az egyedi verzióra jellemző az alkalmazás viselkedésének változása, új jellemzők megjelenése vagy a szervezet üzletmenetének megfelelően kifejlesztett nem standard modulok beillesztése.

| — | „Alkalmazás/Külső portál”
  Harmadik fél – általában partner – által biztosított külső portál vagy alkalmazás az általa kínált szolgáltatáshoz való hozzáféréshez. Ezek általában nem tartoznak a szervezet információs rendszereinek irányítása alá, és ezeket maga a partner installálja, tartja karban és kezeli. Ezek az alkalmazások gyakran interneten vagy magánhálózaton keresztül elérhető portálok, amelyek – annak ellenére, hogy nem tartoznak a szervezet információs rendszereinek irányítása alá – egyes üzleti funkciók szempontjából fontosak (vagy kritikusak). |
| --- | --- |

—

„Alkalmazás/Külső portál”

Harmadik fél – általában partner – által biztosított külső portál vagy alkalmazás az általa kínált szolgáltatáshoz való hozzáféréshez. Ezek általában nem tartoznak a szervezet információs rendszereinek irányítása alá, és ezeket maga a partner installálja, tartja karban és kezeli. Ezek az alkalmazások gyakran interneten vagy magánhálózaton keresztül elérhető portálok, amelyek – annak ellenére, hogy nem tartoznak a szervezet információs rendszereinek irányítása alá – egyes üzleti funkciók szempontjából fontosak (vagy kritikusak).

0040

Leírás

Az információs rendszer fő céljának ismertetése az üzletmenet összefüggésében.

0050–0060

A csoport rendszerért felelős tagja

0050

Szervezet neve

A csoporton belül a rendszerért felelős szervezet neve.

Ez a szervezet felelős átfogóan az információs rendszer beszerzéséért, kifejlesztéséért, integrációjáért, módosításáért, működtetéséért, karbantartásáért és megszüntetéséért, továbbá a rendszerjellemzők kialakítása során elsősorban ő felel azért, hogy biztosított legyen a biztonsági követelmények és a felhasználók operatív szükségleteinek dokumentálása, tesztelése és teljesítése.

0060

Kód

A csoporton belül a rendszerért felelős szervezet kódja, a Z 01.00 – Szervezeti felépítés (ORG) táblában megadottak szerint.

II.10.3.   Z 10.02 – Információs rendszerek hozzárendelése (CIS 2) A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| 61. | Az e tábla 0010., 0030., 0040., 0050. és 0060. oszlopában feltüntetett értékek kombinációja elsődleges kulcsot képez, amely a tábla minden sora tekintetében egyedi.


  Oszlopok | Útmutató |
| --- | --- | --- |
| 0010 | A rendszer azonosító kódja

  Az információs rendszer azonosító kódja a Z 10.01 (CIS 1) tábla 010. oszlopában megadottak szerint. |
| 0020–0030 | A csoporthoz tartozó, rendszerhasználó vállalkozás

  A csoporton belül a rendszert használó szervezet („felhasználó”). Több felhasználó esetén ugyanazon információs rendszer minden egyes felhasználójára vonatkozóan külön sort kell jelenteni. |
| 0020 | Szervezet neve

  A felhasználó szervezet neve a Z 01.00 (ORG) táblában megadottak szerint. |
| 0030 | Kód

  A felhasználó szervezet kódja a Z 01.00 (ORG) táblában megadottak szerint. |
| 0040 | Kritikus szolgáltatás

  A rendszer által támogatott kritikus szolgáltatás azonosítója, a Z 08.00 tábla (0005. oszlopában) megadottak szerint. A kritikus szolgáltatás lehet önmagában informatikai szolgáltatás vagy más olyan szolgáltatástípus, amelyet az információs rendszer támogat (például ügyletfeldolgozás). |
| 0050–0060 | Kritikus funkció

  Az információs rendszer által támogatott olyan kritikus funkció, amelynek ellátását az információs rendszer által támogatott szolgáltatás zavara jelentősen hátráltatná vagy teljesen megakadályozná. Több kritikus funkció esetén ugyanazon információs rendszerhez több sort kell kitölteni. |
| 0050 | Ország

  Az ország, amelynek tekintetében a funkció kritikus, a Z 07.01 (FUNC 1) táblában megadottak szerint. |
| 0060 | Azonosító

  A fenti II.7.1. pontban meghatározott és a Z 07.01 (FUNC 1) táblában említett kritikus funkciók azonosítója. |

61.

Oszlopok

Útmutató

0010

A rendszer azonosító kódja

Az információs rendszer azonosító kódja a Z 10.01 (CIS 1) tábla 010. oszlopában megadottak szerint.

0020–0030

A csoporthoz tartozó, rendszerhasználó vállalkozás

A csoporton belül a rendszert használó szervezet („felhasználó”). Több felhasználó esetén ugyanazon információs rendszer minden egyes felhasználójára vonatkozóan külön sort kell jelenteni.

0020

Szervezet neve

A felhasználó szervezet neve a Z 01.00 (ORG) táblában megadottak szerint.

0030

Kód

A felhasználó szervezet kódja a Z 01.00 (ORG) táblában megadottak szerint.

0040

Kritikus szolgáltatás

A rendszer által támogatott kritikus szolgáltatás azonosítója, a Z 08.00 tábla (0005. oszlopában) megadottak szerint. A kritikus szolgáltatás lehet önmagában informatikai szolgáltatás vagy más olyan szolgáltatástípus, amelyet az információs rendszer támogat (például ügyletfeldolgozás).

0050–0060

Kritikus funkció

Az információs rendszer által támogatott olyan kritikus funkció, amelynek ellátását az információs rendszer által támogatott szolgáltatás zavara jelentősen hátráltatná vagy teljesen megakadályozná. Több kritikus funkció esetén ugyanazon információs rendszerhez több sort kell kitölteni.

0050

Ország

Az ország, amelynek tekintetében a funkció kritikus, a Z 07.01 (FUNC 1) táblában megadottak szerint.

0060

Azonosító

A fenti II.7.1. pontban meghatározott és a Z 07.01 (FUNC 1) táblában említett kritikus funkciók azonosítója.

---

(1)  A Bizottság (EU) 2021/451 végrehajtási rendelete (2020. december 17.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az intézmények felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról és a 680/2014/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 97., 2021.3.19., 1. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete (2002. július 19.) a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról (HL L 243., 2002.9.11., 1. o.).

2

(3)  Részletes információk a következő weboldalon találhatók: www.leiroc.org.

3

(4)  A Tanács 86/635/EGK irányelve (1986. december 8.) a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról (HL L 372., 1986.12.31., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.)

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (2009. november 25.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.).

7

(8)  A Bizottság ajánlása (2003. május 6.) a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

8

(9)  Az Európai Központi Bank (EU) 2021/379 rendelete a hitelintézetek és a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegének mérlegtételeiről (átdolgozás) (HL L 73., 2021.3.3., 16. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/49/EU irányelve (2014. április 16.) a betétbiztosítási rendszerekről (HL L 173., 2014.6.12., 149. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/65/EK irányelve (2009. július 13.) az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 302., 2009.11.17., 32. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/61/EU irányelve (2011. június 8.) az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 98/26/EK irányelve (1998. május 19.) a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről (HL L 166., 1998.6.11., 45. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).

16

(17)  A Bizottság (EU) 2016/1401 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. május 23.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról szóló 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a származtatott ügyletekből eredő kötelezettségek értékelésének módszereire és alapelveire vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 228., 2016.8.23., 7. o.).

17

(18)  A Bizottság (EU) 2016/778 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. február 2.) a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a rendkívüli utólagos hozzájárulás teljes összege vagy annak egy része befizetésének elhalasztásához szükséges körülmények és feltételek, a kritikus funkciót megalapozó tevékenységek, szolgáltatások és működési folyamatok meghatározásának, valamint a fő üzletágakat megalapozó üzletágak és a hozzájuk kapcsolódó szolgáltatások meghatározásának kritériumai tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 131., 2016.5.20., 41. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2366 irányelve (2015. november 25.) a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2009/110/EK és a 2013/36/EU irányelv és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 337., 2015.12.23., 35. o.).

19

(20)  A Bizottság 1287/2006/EK rendelete (2006. augusztus 10.) a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési vállalkozások nyilvántartás-vezetési kötelezettségei, az ügyletek bejelentése, a piac átláthatósága, a pénzügyi eszközök piaci bevezetése, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 241., 2006.9.2., 1. o.)

20

(21)  Az Európai Központi Bank 1409/2013/EU rendelete (2013. november 28.) a pénzforgalmi statisztikákról (HL L 352., 2013.12.24., 18. o.).

21

(22)  Az Európai Központi Bank iránymutatása (2014. április 4.) a monetáris és pénzügyi statisztikákról (EKB/2014/15) (HL L 340., 2014.11.26., 1. o.)

22

---

HATÁROZATOK

| 2022.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/105 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/105

---

A TANÁCS (EU) 2022/366 HATÁROZATA

(2022. március 3.)

az Európai Unió és a Vanuatui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás alkalmazásának részleges felfüggesztéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió és a Vanuatui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2015. május 28-án írták alá és 2016. február 12-én kötötték meg az (EU) 2016/272 tanácsi határozat (2) útján. A megállapodás megkönnyíti Vanuatu állampolgárainak az Unióba történő utazását és az uniós polgárok Vanuatuba történő utazását. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió és a Vanuatui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2015. május 28-án írták alá és 2016. február 12-én kötötték meg az (EU) 2016/272 tanácsi határozat (2) útján. A megállapodás megkönnyíti Vanuatu állampolgárainak az Unióba történő utazását és az uniós polgárok Vanuatuba történő utazását.

| (2) | A megállapodás a szerződő felek azon közös szándékán alapul, hogy ösztönözzék az emberek közötti kapcsolatokat, fellendítsék a turizmust és élénkítsék az üzleti tevékenységet az Unió és Vanuatu között. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás a szerződő felek azon közös szándékán alapul, hogy ösztönözzék az emberek közötti kapcsolatokat, fellendítsék a turizmust és élénkítsék az üzleti tevékenységet az Unió és Vanuatu között.

| (3) | A megállapodás 8. cikkének (4) bekezdése értelmében bármelyik szerződő fél részben vagy egészben felfüggesztheti a megállapodás végrehajtását, különösen közrendi és nemzetbiztonsági okokból. A felfüggesztési határozatról legalább két hónappal annak tervezett hatálybalépése előtt értesíteni kell a másik szerződő felet. Amennyiben a felfüggesztés okai megszűnnek, a megállapodás alkalmazását felfüggesztő szerződő félnek haladéktalanul tájékoztatnia kell a másik szerződő felet, és meg kell szüntetnie a felfüggesztést. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 8. cikkének (4) bekezdése értelmében bármelyik szerződő fél részben vagy egészben felfüggesztheti a megállapodás végrehajtását, különösen közrendi és nemzetbiztonsági okokból. A felfüggesztési határozatról legalább két hónappal annak tervezett hatálybalépése előtt értesíteni kell a másik szerződő felet. Amennyiben a felfüggesztés okai megszűnnek, a megállapodás alkalmazását felfüggesztő szerződő félnek haladéktalanul tájékoztatnia kell a másik szerződő felet, és meg kell szüntetnie a felfüggesztést.

| (4) | Vanuatu befektetői állampolgársági programokat működtet, amelyekben vanuatui állampolgárságot adott más országok olyan állampolgárainak, akik korábban nem álltak kapcsolatban Vanuatuval, és a kérelmek túlnyomó többségére vonatkozóan kedvező határozatot hozott. Vanuatu Útlevélhivatala által 2021. június 14-én szolgáltatott információ alapján, Vanuatu 2021 márciusáig több mint 10 500 útlevelet állított ki az említett program keretében rendkívül alacsony elutasítási arány mellett. Ez kétségeket vet fel a vanuatui hatóságok által lefolytatott biztonsági átvilágítás megbízhatóságát és a kellő gondosság tanúsítását illetően. |
| --- | --- |

(4)

Vanuatu befektetői állampolgársági programokat működtet, amelyekben vanuatui állampolgárságot adott más országok olyan állampolgárainak, akik korábban nem álltak kapcsolatban Vanuatuval, és a kérelmek túlnyomó többségére vonatkozóan kedvező határozatot hozott. Vanuatu Útlevélhivatala által 2021. június 14-én szolgáltatott információ alapján, Vanuatu 2021 márciusáig több mint 10 500 útlevelet állított ki az említett program keretében rendkívül alacsony elutasítási arány mellett. Ez kétségeket vet fel a vanuatui hatóságok által lefolytatott biztonsági átvilágítás megbízhatóságát és a kellő gondosság tanúsítását illetően.

| (5) | A 2017. októberi, 2019. novemberi, 2020. júniusi és 2021. márciusi információcsere során a Bizottság komoly aggodalmának adott hangot, és figyelmeztette Vanuatu kormányát a vízumkötelezettség visszaállításának lehetőségére. A Vanuatu által adott magyarázatok nem voltak elegendőek ezen aggodalmak enyhítéséhez. |
| --- | --- |

(5)

A 2017. októberi, 2019. novemberi, 2020. júniusi és 2021. márciusi információcsere során a Bizottság komoly aggodalmának adott hangot, és figyelmeztette Vanuatu kormányát a vízumkötelezettség visszaállításának lehetőségére. A Vanuatu által adott magyarázatok nem voltak elegendőek ezen aggodalmak enyhítéséhez.

| (6) | Az állampolgárságnak az INTERPOL adatbázisaiban szereplő kérelmezők számára történő megadása ellentmond a vanuatui hatóságok által a biztonsági ellenőrzés tekintetében nyújtott korábbi biztosítékoknak, és további aggodalmakat vet fel a programok biztonsági ellenőrzési eljárásainak megbízhatóságával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(6)

Az állampolgárságnak az INTERPOL adatbázisaiban szereplő kérelmezők számára történő megadása ellentmond a vanuatui hatóságok által a biztonsági ellenőrzés tekintetében nyújtott korábbi biztosítékoknak, és további aggodalmakat vet fel a programok biztonsági ellenőrzési eljárásainak megbízhatóságával kapcsolatban.

| (7) | A vanuatui állampolgárságért sikeresen pályázók között több olyan ország állampolgára is megtalálható, amely országok állampolgárai az Unió külső határainak átlépésekor vízumkötelezettség alá esnek. A Bizottság továbbá aggodalmának adott hangot a fizikai jelenlétre vagy tartózkodásra vonatkozó követelmények hiánya, a programok keretében a kérelmek feldolgozására fordított idő rövidsége, valamint a kérelmezők származási országaival, illetve a korábbi tartózkodási hely szerinti országokkal való szisztematikus információcsere hiánya miatt. A Bizottság megállapította, hogy Vanuatuban a befektetői állampolgársági programokkal kapcsolatos kérelmek biztonsági ellenőrzése nem garantál magas szintű biztonságot. |
| --- | --- |

(7)

A vanuatui állampolgárságért sikeresen pályázók között több olyan ország állampolgára is megtalálható, amely országok állampolgárai az Unió külső határainak átlépésekor vízumkötelezettség alá esnek. A Bizottság továbbá aggodalmának adott hangot a fizikai jelenlétre vagy tartózkodásra vonatkozó követelmények hiánya, a programok keretében a kérelmek feldolgozására fordított idő rövidsége, valamint a kérelmezők származási országaival, illetve a korábbi tartózkodási hely szerinti országokkal való szisztematikus információcsere hiánya miatt. A Bizottság megállapította, hogy Vanuatuban a befektetői állampolgársági programokkal kapcsolatos kérelmek biztonsági ellenőrzése nem garantál magas szintű biztonságot.

| (8) | A megállapodás alkalmazásának felfüggesztését a 2015. május 25-től kiállított magánútlevelekre kell korlátozni, amikor is a Vanuatu befektetői állampolgársági programjaiban részt vevő sikeres kérelmezők száma jelentősen emelkedni kezdett. |
| --- | --- |

(8)

A megállapodás alkalmazásának felfüggesztését a 2015. május 25-től kiállított magánútlevelekre kell korlátozni, amikor is a Vanuatu befektetői állampolgársági programjaiban részt vevő sikeres kérelmezők száma jelentősen emelkedni kezdett.

| (9) | Ezért a megállapodás alkalmazását a Vanuatu által 2015. május 25-től kiállított magánútlevéllel rendelkező valamennyi vanuatui állampolgár tekintetében fel kell függeszteni. |
| --- | --- |

(9)

Ezért a megállapodás alkalmazását a Vanuatu által 2015. május 25-től kiállított magánútlevéllel rendelkező valamennyi vanuatui állampolgár tekintetében fel kell függeszteni.

| (10) | Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (3) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

(10)

Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (3) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és a Vanuatui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás alkalmazását a Vanuatu által 2015. május 25-től kiállított magánútlevéllel rendelkező vanuatui állampolgárok tekintetében 2015. május 4-től fel kell függeszteni.

2. cikk

A Tanács elnöke megküldi az Unió nevében a megállapodás 8. cikkének (4) bekezdésében előírt értesítést.

3. cikk

Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 3-án.

a Tanács részéről

az elnök

G. DARMANIN

---

(1)  
  HL L 173., 2015.7.3., 48. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2016/272 határozata (2016. február 12.) az Európai Unió és a Vanuatui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 52., 2016.2.27., 11. o.).

2

(3)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

3

---

| 2022.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/107 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/107

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/367 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. március 2.)

a harmadik országok által a 96/23/EK tanácsi irányelv 29. cikkének megfelelően benyújtott tervek jóváhagyásáról szóló 2011/163/EU határozat módosításáról

(az értesítés a C(2022) 1200. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló, 1996. április 29-i 96/23/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 29. cikke (1) bekezdésének negyedik albekezdésére és 29. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 96/23/EK irányelv 29. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy azon harmadik országok, amelyekből a tagállamok jogosultak az irányelv hatálya alá eső állatokat és állati eredetű termékeket behozni, nyújtsanak be a megkívánt garanciákat biztosító maradékanyag-megfigyelési terveket (a továbbiakban: tervek). A terveknek ki kell terjedniük legalább a 96/23/EK irányelv I. mellékletében felsorolt maradékanyag- és anyagcsoportokra. |
| --- | --- |

(1)

A 96/23/EK irányelv 29. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy azon harmadik országok, amelyekből a tagállamok jogosultak az irányelv hatálya alá eső állatokat és állati eredetű termékeket behozni, nyújtsanak be a megkívánt garanciákat biztosító maradékanyag-megfigyelési terveket (a továbbiakban: tervek). A terveknek ki kell terjedniük legalább a 96/23/EK irányelv I. mellékletében felsorolt maradékanyag- és anyagcsoportokra.

| (2) | A 2011/163/EU bizottsági határozat (2) jóváhagyja a mellékletében felsorolt bizonyos harmadik országok által az állatok és állati eredetű termékek vonatkozásában benyújtott terveket. |
| --- | --- |

(2)

A 2011/163/EU bizottsági határozat (2) jóváhagyja a mellékletében felsorolt bizonyos harmadik országok által az állatok és állati eredetű termékek vonatkozásában benyújtott terveket.

| (3) | A 2011/163/EU határozat (3) mellékletét legutóbb az (EU) 2021/2315 bizottsági végrehajtási határozat módosította. Az (EU) 2021/2315 végrehajtási határozat az „akvakultúra-termékek” kategóriát négy alkategóriára osztotta, nevezetesen a „Halak”, a „Halakból származó termékek (pl. kaviár)”, a „Rákfélék” és a „Puhatestűek (kagylók, tüskésbőrűek, zsákállatok és tengeri haslábúak)” kategóriára, hogy jobban igazodjanak az (EU) 2020/2235 bizottsági végrehajtási rendeletben (4) meghatározott bizonyítványok tekintetében használt kategóriákhoz, valamint az (EU) 2021/405 bizottsági végrehajtási rendelet (5) VIII. és IX. mellékletében meghatározott, az egyes termékek Unióba történő beléptetésére jogosult országok jegyzékéhez. |
| --- | --- |

(3)

A 2011/163/EU határozat (3) mellékletét legutóbb az (EU) 2021/2315 bizottsági végrehajtási határozat módosította. Az (EU) 2021/2315 végrehajtási határozat az „akvakultúra-termékek” kategóriát négy alkategóriára osztotta, nevezetesen a „Halak”, a „Halakból származó termékek (pl. kaviár)”, a „Rákfélék” és a „Puhatestűek (kagylók, tüskésbőrűek, zsákállatok és tengeri haslábúak)” kategóriára, hogy jobban igazodjanak az (EU) 2020/2235 bizottsági végrehajtási rendeletben (4) meghatározott bizonyítványok tekintetében használt kategóriákhoz, valamint az (EU) 2021/405 bizottsági végrehajtási rendelet (5) VIII. és IX. mellékletében meghatározott, az egyes termékek Unióba történő beléptetésére jogosult országok jegyzékéhez.

| (4) | Fehéroroszországot, Kanadát, Kínát, Izraelt (6), Moldovát, Svájcot, Törökországot, az Egyesült Államokat és Uruguayt az „akvakultúra” tekintetében korábban felvették a 2011/163/EU határozat mellékletébe, és az említett országok ezen az alapon exportáltak akvakultúrából származó kaviárt. Az általuk benyújtott, halakra vonatkozó szermaradék-megfigyelési terv megfelelt az akvakultúrára vonatkozó általános uniós követelményeknek, és a kaviárra is kiterjedt. Ezért az említett harmadik országokat törölték az (EU) 2021/2315 végrehajtási határozattal módosított 2011/163/EU rendelet mellékletében szereplő, „Halakból származó termékek (pl. kaviár)” kategóriára vonatkozó jegyzékből. A kaviár Unióba történő kivitelére való jogosultsággal kapcsolatos félreérthetőség elkerülése érdekében ezeket a harmadik országokat is fel kell sorolni a „Halakból származó termékek (pl. kaviár)” oszlopban. Az egyértelműség érdekében a „Halakból származó termékek (pl. kaviár)” oszlop címét „Kaviár (7) (halakból származó termék)” címre kell módosítani. |
| --- | --- |

(4)

Fehéroroszországot, Kanadát, Kínát, Izraelt (6), Moldovát, Svájcot, Törökországot, az Egyesült Államokat és Uruguayt az „akvakultúra” tekintetében korábban felvették a 2011/163/EU határozat mellékletébe, és az említett országok ezen az alapon exportáltak akvakultúrából származó kaviárt. Az általuk benyújtott, halakra vonatkozó szermaradék-megfigyelési terv megfelelt az akvakultúrára vonatkozó általános uniós követelményeknek, és a kaviárra is kiterjedt. Ezért az említett harmadik országokat törölték az (EU) 2021/2315 végrehajtási határozattal módosított 2011/163/EU rendelet mellékletében szereplő, „Halakból származó termékek (pl. kaviár)” kategóriára vonatkozó jegyzékből. A kaviár Unióba történő kivitelére való jogosultsággal kapcsolatos félreérthetőség elkerülése érdekében ezeket a harmadik országokat is fel kell sorolni a „Halakból származó termékek (pl. kaviár)” oszlopban. Az egyértelműség érdekében a „Halakból származó termékek (pl. kaviár)” oszlop címét „Kaviár (7) (halakból származó termék)” címre kell módosítani.

| (5) | Az Egyesült Arab Emírségek nem nyújtott be maradékanyag-megfigyelési tervet a Bizottsághoz a halakból származó termékekre vonatkozóan. Az Egyesült Arab Emírségek ugyanakkor garanciákat nyújtott a tagállamokból vagy az ilyen termékek Unióba történő kivitelére engedéllyel rendelkező harmadik országokból származó halakból származó termékek tekintetében. Ezért az Egyesült Arab Emírségekre vonatkozó bejegyzést a megfelelő lábjegyzettel fel kell venni a 2011/163/EU határozat mellékletében található jegyzék „Kaviár (halakból származó termék)” aloszlopába. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Arab Emírségek nem nyújtott be maradékanyag-megfigyelési tervet a Bizottsághoz a halakból származó termékekre vonatkozóan. Az Egyesült Arab Emírségek ugyanakkor garanciákat nyújtott a tagállamokból vagy az ilyen termékek Unióba történő kivitelére engedéllyel rendelkező harmadik országokból származó halakból származó termékek tekintetében. Ezért az Egyesült Arab Emírségekre vonatkozó bejegyzést a megfelelő lábjegyzettel fel kell venni a 2011/163/EU határozat mellékletében található jegyzék „Kaviár (halakból származó termék)” aloszlopába.

| (6) | A 2011/163/EU határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2011/163/EU határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

E határozat alkalmazásában az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (8) 2. cikkében megállapított fogalommeghatározások alkalmazandók.

2. cikk

A 2011/163/EU határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 2-án.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 125., 1996.5.23., 10. o.

1

(2)  A Bizottság 2011/163/EU határozata (2011. március 16.) a harmadik országok által a 96/23/EK tanácsi irányelv 29. cikkének megfelelően benyújtott tervek jóváhagyásáról (HL L 70., 2011.3.17., 40. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2021/2315 végrehajtási határozata (2021. december 17.) a harmadik országok által a 96/23/EK tanácsi irányelv 29. cikkének megfelelően benyújtott tervek jóváhagyásáról szóló 2011/163/EU határozat módosításáról (HL L 464., 2021.12.28., 17. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelete (2020. december 16.) az (EU) 2016/429 és az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos állat- és árukategóriákat tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére és Unión belüli mozgatására vonatkozó állategészségügyi, hatósági és állategészségügyi/hatósági bizonyítványminták tekintetében történő alkalmazására és az ilyen bizonyítványok hatósági kiállítására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 599/2004/EK rendelet, a 636/2014/EU és az (EU) 2019/628 végrehajtási rendelet, a 98/68/EK irányelv, továbbá a 2000/572/EK, a 2003/779/EK és a 2007/240/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 442., 2020.12.30., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2021/405 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az egyes emberi fogyasztásra szánt állatok és áruk Unióba történő beléptetése tekintetében az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint engedélyezett harmadik országok vagy harmadik országbeli régiók jegyzékeinek a megállapításáról (HL L 114., 2021.3.31., 118. o.).

5

(6)  Izrael állam területe, kivéve az 1967 júniusa óta izraeli közigazgatás alatt álló területeket, nevezetesen a Golán-fennsíkot, a Gázai övezetet, Kelet-Jeruzsálemet és Ciszjordánia többi részét.

6

(7)  Kaviár és halikrából készített kaviárpótló.

7

(8)  A Bizottság (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 30.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba való beléptetésére, valamint a beléptetést követő mozgatására és kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (EGT-vonatkozású szöveg).(HL L 174., 2020.6.3., 379. o.).

8

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

| ISO2-kód | Ország
   ((1)) | Szarvasmarhafélék | Juhfélék/kecskefélék | Sertésfélék | Lófélék | Baromfi | Akvakultúra-termékek | Tej | Tojás | Nyulak | Vadon élő vad | Tenyésztett vad | Méz | Állati bél |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Halászati termékek | Puhatestűek (kagylók, tüskésbőrűek, zsákállatok és tengeri haslábúak) |
| Halak | Kaviár
   ((13))
  (halakból származó termék) | Rákfélék |
| AD | Andorra | X | X | X ((2)) | X | | | | | | | | | | | X | |
| AE | Egyesült Arab Emírségek | | | | | | X ((2)) | X ((2)) | | | X ((3)) | | | | | | |
| AL | Albánia | | X | | | | X | | | | X ((2a)) | X | | | | | X |
| AM | Örményország | | | | | | X | | | | | | | | | X | |
| AR | Argentína | X | X | | X | X | X | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Ausztrália | X | X | | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X |
| BA | Bosznia-Hercegovina | X | X | X | | X | X | | | | X | X | | | | X | |
| BD | Banglades | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| BF | Burkina Faso | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| BJ | Benin | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| BN | Brunei | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| BR | Brazília | X | | | X | X | X | | X | | | | | | | X | X |
| BW | Botswana | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| BY | Belarusz | | | | X ((7)) | | X | X | | | X | X | | | | X | X |
| BZ | Belize | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| CA | Kanada | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| CH | Svájc | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Chile | X | X | X | | X | X | | | X | X | | | X | | X | X |
| CM | Kamerun | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| CN | Kína | | | | | X | X | X | X | | | X | X | | | X | X |
| CO | Kolumbia | | | | | | X | | X | | X | X ((2)) | | | | | X |
| CR | Costa Rica | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| CU | Kuba | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| DO | Dominikai Köztársaság | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| EC | Ecuador | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| EG | Egyiptom | | | | | | | | | | X ((2a)) | | | | | | X |
| ET | Etiópia | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| FK | Falkland-szigetek | X | X ((5)) | | | | X | | | | | | | | | | |
| FO | Feröer szigetek | | | | | | X | | | | | | | | | | |
| GB | Egyesült Királyság | X | X | X | X | X | X | | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| GE | Grúzia | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| GG | Guernsey | X | | | | | | | | | X | | | | | | |
| GL | Grönland | | X | | | | | | | | | | | | X | | |
| GT | Guatemala | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| HN | Honduras | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| ID | Indonézia | | | | | | X | | X | | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | | |
| IL | Izrael ((4)) | | | | | X | X | X | | | X | X | | | | X | |
| IM | Man-sziget | X | X | X | | | X | | | X | X | | | | | X | |
| IN | India | | | | | X ((2a)) | X | | X | | X ((2a)) | X | | | | X | X |
| IR | Irán | | | | | | | X | X | | | | | | | | X |
| JE | Jersey | X | | | | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamaica | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| JP | Japán | X | | X | | X | X | | | X | X | X | | | | X ((2a)) | X |
| KE | Kenya | | | | | | X | | | | | | | | | | |
| KR | Dél-Korea | | | | | X | X | | X | X | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | X ((2a))
  a | |
| LB | Libanon | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| LK | Srí Lanka | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| MA | Marokkó | | | | | X | X | | X ((2a)) | X | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | | X |
| MD | Moldova | | | | | X | X | X | | | X | X | | | | X | |
| ME | Montenegró | X | X ((5)) | X | | X | X | | | | X | X | | | | X | |
| MG | Madagaszkár | | | | | | X | X | X | | | | | | | X | |
| MK | Észak-Macedónia | X | X | X | | X | X | | | | X | X | | X | | X | |
| MM | Mianmar | | | | | | X | | X | | | | | | | X | |
| MN | Mongólia | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| MU | Mauritius | | | | | | X | | | | | | | | | X ((2)) | |
| MX | Mexikó | | | X ((2)) | | | X | | X | | X ((2a)) | X | | | | X | |
| MY | Malajzia | | | | | X ((2)) | X | | X | | | | | | | | |
| MZ | Mozambik | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| NA | Namíbia | X | X ((5)) | | | | | | | | | | | X | | | |
| NC | Új-Kaledónia | | | | | | | | X | | | | | | X | X | |
| NG | Nigéria | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| NI | Nicaragua | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| NZ | Új-Zéland | X | X | X ((2a)) | X | X ((2a)) | X | | | X | X | X ((2a)) | X ((2a)) | X | X | X | X |
| OM | Omán | | | | | | | | | | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | X ((2a)) | |
| PA | Panama | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| PE | Peru | | | | | | X | | X | X | | | | | | | |
| PH | Fülöp-szigetek | | | | | | X | | X | | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | | |
| PK | Pakisztán | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| PM | Saint-Pierre és Miquelon | | | | | X | | | | | | | | | | | |
| PN | Pitcairn-szigetek | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| PY | Paraguay | X | | | | | | | | | | | | | | | X |
| RS | Szerbia ((6)) | X | X | X | X ((7)) | X | X | | | | X | X | | X | | X | X |
| RU | Oroszország | X | X | X | | X | | | | | X | X | | | X ((8)) | X | X |
| RW | Ruanda | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| SA | Szaúd-Arábia | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| SG | Szingapúr | X ((2)) | X ((2)) | X ((2)) | X ((9)) | X ((2)) | X | | | | X ((2)) | X ((2a)) | | X ((9)) | X ((9)) | | |
| SL | Sierra Leone | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| SM | San Marino | X | | X ((2)) | | | | | | | X | | | | | X | |
| SV | Salvador | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| SY | Szíria | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| SZ | Szváziföld | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| TG | Togo | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| TH | Thaiföld | X ((2a)) | | X ((2a)) | | X | X | | X | X | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | X | |
| TN | Tunézia | | | | | | X | | | X | | | | | | | X |
| TR | Törökország | | | | | X | X | X | | X | X | X | | | | X | X |
| TW | Tajvan | | | | | | X | | X | | X ((2a)) | X | | | | X | |
| TZ | Tanzánia | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| UA | Ukrajna | X | | X | | X | X | | | X | X | X | X | | | X | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | | | | X | |
| US | Egyesült Államok | X | X ((10)) | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| UY | Uruguay | X | X | | X | | X | X | | X | X | | | X | | X | X |
| UZ | Üzbegisztán | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| VE | Venezuela | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| VN | Vietnám | | | | | | X | | X | X | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | X | |
| WF | Wallis és Futuna | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| XK | Koszovó ((11)) | | | | | X ((2)) | | | | | | | | | | | |
| ZA | Dél-Afrika | | | | | | | | | | | | | X | X ((12)) | | |
| ZM | Zambia | | | | | | | | | | | | | | | X | |

ISO2-kód

Ország
   ((1))

Szarvasmarhafélék

Juhfélék/kecskefélék

Sertésfélék

Lófélék

Baromfi

Akvakultúra-termékek

Tej

Tojás

Nyulak

Vadon élő vad

Tenyésztett vad

Méz

Állati bél

Halászati termékek

Puhatestűek (kagylók, tüskésbőrűek, zsákállatok és tengeri haslábúak)

Halak

Kaviár
   ((13))
  (halakból származó termék)

Rákfélék

AD

Andorra

X

X

X ((2))

X

X

AE

Egyesült Arab Emírségek

X ((2))

X ((2))

X ((3))

AL

Albánia

X

X

X ((2a))

X

X

AM

Örményország

X

X

AR

Argentína

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Ausztrália

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

Bosznia-Hercegovina

X

X

X

X

X

X

X

X

BD

Banglades

X

X

BF

Burkina Faso

X

BJ

Benin

X

BN

Brunei

X

BR

Brazília

X

X

X

X

X

X

X

BW

Botswana

X

BY

Belarusz

X ((7))

X

X

X

X

X

X

BZ

Belize

X

CA

Kanada

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Svájc

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Chile

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CM

Kamerun

X

CN

Kína

X

X

X

X

X

X

X

X

CO

Kolumbia

X

X

X

X ((2))

X

CR

Costa Rica

X

X

CU

Kuba

X

X

DO

Dominikai Köztársaság

X

EC

Ecuador

X

X

EG

Egyiptom

X ((2a))

X

ET

Etiópia

X

FK

Falkland-szigetek

X

X ((5))

X

FO

Feröer szigetek

X

GB

Egyesült Királyság

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

GE

Grúzia

X

GG

Guernsey

X

X

GL

Grönland

X

X

GT

Guatemala

X

X

HN

Honduras

X

X

ID

Indonézia

X

X

X ((2a))

X ((2a))

IL

Izrael ((4))

X

X

X

X

X

X

IM

Man-sziget

X

X

X

X

X

X

X

IN

India

X ((2a))

X

X

X ((2a))

X

X

X

IR

Irán

X

X

X

JE

Jersey

X

X

JM

Jamaica

X

JP

Japán

X

X

X

X

X

X

X

X ((2a))

X

KE

Kenya

X

KR

Dél-Korea

X

X

X

X

X ((2a))

X ((2a))

X ((2a))
  a

LB

Libanon

X

LK

Srí Lanka

X

X

MA

Marokkó

X

X

X ((2a))

X

X ((2a))

X ((2a))

X

MD

Moldova

X

X

X

X

X

X

ME

Montenegró

X

X ((5))

X

X

X

X

X

X

MG

Madagaszkár

X

X

X

X

MK

Észak-Macedónia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MM

Mianmar

X

X

X

MN

Mongólia

X

MU

Mauritius

X

X ((2))

MX

Mexikó

X ((2))

X

X

X ((2a))

X

X

MY

Malajzia

X ((2))

X

X

MZ

Mozambik

X

NA

Namíbia

X

X ((5))

X

NC

Új-Kaledónia

X

X

X

NG

Nigéria

X

NI

Nicaragua

X

X

NZ

Új-Zéland

X

X

X ((2a))

X

X ((2a))

X

X

X

X ((2a))

X ((2a))

X

X

X

X

OM

Omán

X ((2a))

X ((2a))

X ((2a))

PA

Panama

X

X

PE

Peru

X

X

X

PH

Fülöp-szigetek

X

X

X ((2a))

X ((2a))

PK

Pakisztán

X

PM

Saint-Pierre és Miquelon

X

PN

Pitcairn-szigetek

X

PY

Paraguay

X

X

RS

Szerbia ((6))

X

X

X

X ((7))

X

X

X

X

X

X

X

RU

Oroszország

X

X

X

X

X

X

X ((8))

X

X

RW

Ruanda

X

SA

Szaúd-Arábia

X

X

SG

Szingapúr

X ((2))

X ((2))

X ((2))

X ((9))

X ((2))

X

X ((2))

X ((2a))

X ((9))

X ((9))

SL

Sierra Leone

X

SM

San Marino

X

X ((2))

X

X

SV

Salvador

X

SY

Szíria

X

SZ

Szváziföld

X

TG

Togo

X

TH

Thaiföld

X ((2a))

X ((2a))

X

X

X

X

X ((2a))

X ((2a))

X

TN

Tunézia

X

X

X

TR

Törökország

X

X

X

X

X

X

X

X

TW

Tajvan

X

X

X ((2a))

X

X

TZ

Tanzánia

X

X

UA

Ukrajna

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

US

Egyesült Államok

X

X ((10))

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Uruguay

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UZ

Üzbegisztán

X

VE

Venezuela

X

VN

Vietnám

X

X

X

X ((2a))

X ((2a))

X

WF

Wallis és Futuna

X

XK

Koszovó ((11))

X ((2))

ZA

Dél-Afrika

X

X ((12))

ZM

Zambia

X

---

((1))  A táblázat országok és területek jegyzékét tartalmazza. Nem korlátozódik az Unió által elismert országokra.

(1)

((2))  Kizárólag a tagállamokból vagy az ilyen nyersanyagok Unióba történő behozatalára feljogosított más harmadik országokból származó nyersanyagokat felhasználó harmadik országok, a 2. cikknek megfelelően.

(2)

((2a))  Kizárólag a tagállamokból vagy az ilyen feldolgozott termékek Unióba történő behozatalára engedéllyel rendelkező más harmadik országokból származó állati eredetű terméket felhasználó harmadik országok, a 2. cikknek megfelelően, kizárólag az Unióba exportálandó összetett élelmiszerkészítmények előállításához való felhasználás céljából.

(2a)

((3))  Kizárólag tevetej.

(3)

((4))  Izrael állam területe, kivéve az 1967 júniusa óta izraeli közigazgatás alatt álló területeket, nevezetesen a Golán-fennsíkot, a Gázai övezetet, Kelet-Jeruzsálemet és Ciszjordánia többi részét.

(4)

((5))  Kizárólag juhfélék.

(5)

((6))  Koszovó kivételével.

(6)

((7))  Vágásra szánt élő lófélék Unióba történő kivitele (kizárólag élelmiszer-termelő állatok).

(7)

((8))  Kizárólag rénszarvasok.

(8)

((9))  Kizárólag az Új-Zélandról származó, az Unióba szánt és Szingapúron keresztül – tárolással vagy tárolás nélkül – kirakodott, átrakodott és továbbított frisshús-termékek.

(9)

((10))  Kizárólag kecskefélék.

(10)

((11))  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244. sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

(11)

((12))  Kizárólag laposmellű futómadarak.

(12)

((13))  Kaviár vagy halikrából készített kaviárpótló.

(13)

---

| 2022.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/117 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/117

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2022/368 HATÁROZATA

(2022. február 18.)

a munkavállalóknak a felügyelt hitelintézet kockázati profiljára gyakorolt jelentős hatásra irányuló vélelem alóli kizárására vonatkozó eljárásáról szóló (EU) 2015/2218 határozat módosításáról (EKB/2022/6)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (6) bekezdésére és 132. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapította a szakmai tevékenységükkel valamely intézmény kockázati profiljára jelentős hatást gyakorló munkavállalók kategorizálásának minőségi és mennyiségi kritériumait. Olyan eljárást is létrehozott, amelynek révén az intézmény megállapíthatja, hogy bár valamely munkavállaló megfelel a mennyiségi kritériumoknak, szakmai tevékenysége mégsem tekinthető úgy, hogy jelentős hatást gyakorolna az intézmény kockázati profiljára, és e meghatározás alapján értesítheti az illetékes hatóságot, vagy engedélyét kérheti annak érdekében, hogy az érintett munkavállalót kizárja azon vélelem alól, hogy szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára. Az EKB, amely felelős annak biztosításáért, hogy a közvetlen felügyelete alatt álló szervezetek a munkavállalók azonosítására vonatkozó szabályokat egységesen, az ezen azonosítás megalapozottságát biztosító módon alkalmazzák, elfogadta az (EU) 2015/2218 európai központi banki határozatot (EKB/2015/38) (3) annak érdekében, hogy egyértelművé tegye a munkavállalók kizárására vonatkozó, a 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkében meghatározott eljárást. |
| --- | --- |

(1)

A 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapította a szakmai tevékenységükkel valamely intézmény kockázati profiljára jelentős hatást gyakorló munkavállalók kategorizálásának minőségi és mennyiségi kritériumait. Olyan eljárást is létrehozott, amelynek révén az intézmény megállapíthatja, hogy bár valamely munkavállaló megfelel a mennyiségi kritériumoknak, szakmai tevékenysége mégsem tekinthető úgy, hogy jelentős hatást gyakorolna az intézmény kockázati profiljára, és e meghatározás alapján értesítheti az illetékes hatóságot, vagy engedélyét kérheti annak érdekében, hogy az érintett munkavállalót kizárja azon vélelem alól, hogy szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára. Az EKB, amely felelős annak biztosításáért, hogy a közvetlen felügyelete alatt álló szervezetek a munkavállalók azonosítására vonatkozó szabályokat egységesen, az ezen azonosítás megalapozottságát biztosító módon alkalmazzák, elfogadta az (EU) 2015/2218 európai központi banki határozatot (EKB/2015/38) (3) annak érdekében, hogy egyértelművé tegye a munkavállalók kizárására vonatkozó, a 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkében meghatározott eljárást.

| (2) | A 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) módosításait követően a 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet a hitelintézetek tekintetében hatályon kívül helyezték, és azt 2021. június 14-én felváltotta az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5), amely új szabályozástechnikai standardtervezeteket tükröz annak érdekében, hogy megállapítsa a vezetői felelősségre, az ellenőrzési funkciókra, a lényeges szervezeti egységekre és a lényeges szervezeti egységek kockázati profiljára gyakorolt jelentős hatásra vonatkozó koncepciókat, valamint hogy azonosítsa a 2013/36/EU irányelv 94. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett munkavállalókat vagy munkavállalói kategóriákat. Az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet megszünteti továbbá az értesítési eljárást, és meghatározza a kivételes körülmények (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (4) bekezdése szerinti értékelésére vonatkozó kritériumokat. |
| --- | --- |

(2)

A 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) módosításait követően a 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet a hitelintézetek tekintetében hatályon kívül helyezték, és azt 2021. június 14-én felváltotta az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5), amely új szabályozástechnikai standardtervezeteket tükröz annak érdekében, hogy megállapítsa a vezetői felelősségre, az ellenőrzési funkciókra, a lényeges szervezeti egységekre és a lényeges szervezeti egységek kockázati profiljára gyakorolt jelentős hatásra vonatkozó koncepciókat, valamint hogy azonosítsa a 2013/36/EU irányelv 94. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett munkavállalókat vagy munkavállalói kategóriákat. Az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet megszünteti továbbá az értesítési eljárást, és meghatározza a kivételes körülmények (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (4) bekezdése szerinti értékelésére vonatkozó kritériumokat.

| (3) | A jelen határozat hatálybalépését megelőzően a 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet alapján értesítést és kérelmet benyújtó vagy az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet alapján előzetes jóváhagyás iránti kérelmet benyújtó hitelintézetek tekintetében a jogbiztonság biztosítása érdekében átmeneti intézkedéseket kell meghatározni. |
| --- | --- |

(3)

A jelen határozat hatálybalépését megelőzően a 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet alapján értesítést és kérelmet benyújtó vagy az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet alapján előzetes jóváhagyás iránti kérelmet benyújtó hitelintézetek tekintetében a jogbiztonság biztosítása érdekében átmeneti intézkedéseket kell meghatározni.

| (4) | Ezért az (EU) 2015/2218 határozatot (EKB/2015/38) ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

Ezért az (EU) 2015/2218 határozatot (EKB/2015/38) ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Módosítások

Az (EU) 2015/2218 határozat (EKB/2015/38) a következőképpen módosul:

| 1. | A 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk
  Hatály
  Ez a határozat megállapítja az azon előzetes jóváhagyás kérelmezésére vonatkozó eljárási követelményeket, amelyet a felügyelt hitelintézeteknek az EKB-hoz be kell nyújtaniuk annak érdekében, hogy kizárják a munkavállalók vagy a munkavállalók egyes kategóriái tekintetében azt a feltételezést, hogy az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*1) 6. cikkében meghatározott mennyiségi kritériumok alapján azonosított munkavállalók.


  (*1)  A Bizottság (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. március 25.) az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelvének a vezetői felelősség, az ellenőrzési funkciók, a lényeges szervezeti egységek és az intézmény kockázati profiljára gyakorolt jelentős hatás meghatározására vonatkozó kritériumokat megállapító, valamint az intézmény kockázati profiljára az irányelv 92. cikkének (3) bekezdésében említett munkavállalók vagy munkavállalói kategóriák szakmai tevékenységeinek hatásával összehasonlítható módon ugyanolyan lényeges hatást gyakorló szakmai tevékenységeket végző munkavállalók vagy munkavállalói kategóriák azonosítására vonatkozó kritériumokat megállapító szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 203., 2021.6.9., 1. o.).”
  " |
| --- | --- |

1.

A 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Hatály

Ez a határozat megállapítja az azon előzetes jóváhagyás kérelmezésére vonatkozó eljárási követelményeket, amelyet a felügyelt hitelintézeteknek az EKB-hoz be kell nyújtaniuk annak érdekében, hogy kizárják a munkavállalók vagy a munkavállalók egyes kategóriái tekintetében azt a feltételezést, hogy az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*1) 6. cikkében meghatározott mennyiségi kritériumok alapján azonosított munkavállalók.

(*1)  A Bizottság (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. március 25.) az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelvének a vezetői felelősség, az ellenőrzési funkciók, a lényeges szervezeti egységek és az intézmény kockázati profiljára gyakorolt jelentős hatás meghatározására vonatkozó kritériumokat megállapító, valamint az intézmény kockázati profiljára az irányelv 92. cikkének (3) bekezdésében említett munkavállalók vagy munkavállalói kategóriák szakmai tevékenységeinek hatásával összehasonlítható módon ugyanolyan lényeges hatást gyakorló szakmai tevékenységeket végző munkavállalók vagy munkavállalói kategóriák azonosítására vonatkozó kritériumokat megállapító szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 203., 2021.6.9., 1. o.).”
  "

*1

| 2. | A 2. cikk 3. pontja helyébe a következő szöveg lép:


  „3. | »azonosított munkavállalók«: a) a felügyelt hitelintézet minden olyan munkavállalója és munkavállalói kategóriája, akiknek a szakmai tevékenységei jelentős hatást gyakorolnak a hitelintézet kockázati profiljára, és akiket a 2013/36/EU irányelv 92. cikke (3) bekezdésének a)-c) pontja meghatároz; valamint b) valamennyi egyéb olyan munkavállaló és munkavállalói kategória, akiket kifejezetten nem említ a 2013/36/EU irányelv 92. cikke (3) bekezdésének a)-c) pontja és akiknek a szakmai tevékenységei a felügyelt hitelintézet kockázati profiljára összehasonlítható módon ugyanolyan jelentős hatást gyakorolnak, mint az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban azonosított munkavállalók vagy munkavállalói kategóriák szakmai tevékenységei.” |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk 3. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„3.

»azonosított munkavállalók«: a) a felügyelt hitelintézet minden olyan munkavállalója és munkavállalói kategóriája, akiknek a szakmai tevékenységei jelentős hatást gyakorolnak a hitelintézet kockázati profiljára, és akiket a 2013/36/EU irányelv 92. cikke (3) bekezdésének a)-c) pontja meghatároz; valamint b) valamennyi egyéb olyan munkavállaló és munkavállalói kategória, akiket kifejezetten nem említ a 2013/36/EU irányelv 92. cikke (3) bekezdésének a)-c) pontja és akiknek a szakmai tevékenységei a felügyelt hitelintézet kockázati profiljára összehasonlítható módon ugyanolyan jelentős hatást gyakorolnak, mint az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban azonosított munkavállalók vagy munkavállalói kategóriák szakmai tevékenységei.”

| 3. | A 3. cikk a következőképpen módosul:


  a) | Az (1) bekezdésben a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerinti előzetes jóváhagyás iránti kérelemnek az előző pénzügyi év végére és a folyó pénzügyi évre vonatkozóan a következő információkat kell tartalmaznia:” |
| --- | --- | --- |

3.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdésben a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerinti előzetes jóváhagyás iránti kérelemnek az előző pénzügyi év végére és a folyó pénzügyi évre vonatkozóan a következő információkat kell tartalmaznia:”

| b) | Az (1) bekezdés e) és f) pontja helyébe a következő szöveg lép:


  „e) | a 2013/36/EU irányelv 92. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjában, valamint az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkében meghatározott minőségi kritériumok alapján azonosított munkavállalók száma;” |
| --- | --- | --- |

b)

Az (1) bekezdés e) és f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„e)

a 2013/36/EU irányelv 92. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjában, valamint az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkében meghatározott minőségi kritériumok alapján azonosított munkavállalók száma;”

| „f) | a kizárólag a 2013/36/EU irányelv 92. cikke (3) bekezdésének c) pontjában, valamint az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkében meghatározott mennyiségi kritériumok alapján azonosított munkavállalók száma, annak feltüntetésével együtt, hogy az egyes azonosított munkavállalók a 2013/36/EU irányelv 92. cikke (3) bekezdésének c) pontjában vagy az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontjában meghatározott mely kategóriákba tartoznak;” |
| --- | --- |

„f)

a kizárólag a 2013/36/EU irányelv 92. cikke (3) bekezdésének c) pontjában, valamint az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkében meghatározott mennyiségi kritériumok alapján azonosított munkavállalók száma, annak feltüntetésével együtt, hogy az egyes azonosított munkavállalók a 2013/36/EU irányelv 92. cikke (3) bekezdésének c) pontjában vagy az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontjában meghatározott mely kategóriákba tartoznak;”

| c) | A (2) bekezdésben a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében említett előzetes jóváhagyás iránti kérelemnek a következő információkat kell tartalmaznia minden olyan munkavállalóra vonatkozóan, akire az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (2) bekezdésének alkalmazását kérik:” |
| --- | --- |

c)

A (2) bekezdésben a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében említett előzetes jóváhagyás iránti kérelemnek a következő információkat kell tartalmaznia minden olyan munkavállalóra vonatkozóan, akire az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (2) bekezdésének alkalmazását kérik:”

| d) | A (2) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:


  „d) | a javadalmazás teljes összege euróban és a munkavállalónak a referenciaévben juttatott javadalmazás rögzített és változó összetevőjének aránya;” |
| --- | --- | --- |

d)

A (2) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

a javadalmazás teljes összege euróban és a munkavállalónak a referenciaévben juttatott javadalmazás rögzített és változó összetevőjének aránya;”

| e) | A (2) bekezdés f) pontja helyébe a következő szöveg lép:


  „f) | azon mennyiségi kritériumok, amelyek alapján a munkavállalót azonosított munkavállalónak minősítették (az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontja);” |
| --- | --- | --- |

e)

A (2) bekezdés f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„f)

azon mennyiségi kritériumok, amelyek alapján a munkavállalót azonosított munkavállalónak minősítették (az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontja);”

| f) | A (2) bekezdés g) pontja helyébe a következő szöveg lép:


  „g) | azok a kritériumok, amelyek alapján a munkavállaló tekintetében az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerinti előzetes jóváhagyást kérik (az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja).” |
| --- | --- | --- |

f)

A (2) bekezdés g) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„g)

azok a kritériumok, amelyek alapján a munkavállaló tekintetében az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerinti előzetes jóváhagyást kérik (az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja).”

| g) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében említett előzetes jóváhagyás iránti kérelemnek tartalmaznia kell az azonosított munkavállaló azonosítási eljárására vonatkozó belső vagy külső könyvvizsgálói jelentést, minden olyan munkavállaló tekintetében, akivel kapcsolatban az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerint előzetes jóváhagyást kérnek.” |
| --- | --- |

g)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében említett előzetes jóváhagyás iránti kérelemnek tartalmaznia kell az azonosított munkavállaló azonosítási eljárására vonatkozó belső vagy külső könyvvizsgálói jelentést, minden olyan munkavállaló tekintetében, akivel kapcsolatban az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerint előzetes jóváhagyást kérnek.”

| 4. | A 4. cikk a következőképpen módosul:


  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép:

  „Az annak alátámasztásához szükséges dokumentáció, hogy valamely munkavállaló vagy munkavállalói kategória csak olyan üzleti egységben végez szakmai tevékenységet és rendelkezik hatáskörökkel, amely nem jelentős üzleti egység” |
| --- | --- | --- |

4.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„Az annak alátámasztásához szükséges dokumentáció, hogy valamely munkavállaló vagy munkavállalói kategória csak olyan üzleti egységben végez szakmai tevékenységet és rendelkezik hatáskörökkel, amely nem jelentős üzleti egység”

| b) | Az (1) bekezdésben a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerinti előzetes jóváhagyás kérelmezésekor a felügyelt hitelintézeteknek a következő dokumentumokat kell az EKB-hoz benyújtaniuk annak alátámasztására, hogy a munkavállaló vagy a munkavállalók azon kategóriája, amelybe a munkavállaló beletartozik, csak olyan üzleti egységben végez szakmai tevékenységet és rendelkezik hatáskörökkel, amely az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említettek szerint nem minősül jelentős üzleti egységnek:” |
| --- | --- |

b)

Az (1) bekezdésben a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerinti előzetes jóváhagyás kérelmezésekor a felügyelt hitelintézeteknek a következő dokumentumokat kell az EKB-hoz benyújtaniuk annak alátámasztására, hogy a munkavállaló vagy a munkavállalók azon kategóriája, amelybe a munkavállaló beletartozik, csak olyan üzleti egységben végez szakmai tevékenységet és rendelkezik hatáskörökkel, amely az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említettek szerint nem minősül jelentős üzleti egységnek:”

| c) | Az (1) bekezdés a következő da) ponttal egészül ki:


  „da) | azt igazoló nyilatkozat, hogy az üzleti egység miért nem tekinthető más indok miatt olyannak, amely jelentős hatást gyakorol a felügyelt hitelintézet belső tőkéjére;” |
| --- | --- | --- |

c)

Az (1) bekezdés a következő da) ponttal egészül ki:

„da)

azt igazoló nyilatkozat, hogy az üzleti egység miért nem tekinthető más indok miatt olyannak, amely jelentős hatást gyakorol a felügyelt hitelintézet belső tőkéjére;”

| d) | Az (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép:


  „e) | arról szóló nyilatkozat, hogy a felügyelt hitelintézet miért biztosít a munkavállalónak vagy a munkavállalók azon kategóriájának, amelybe a munkavállaló beletartozik, az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő juttatást annak ellenére, hogy a munkavállaló vagy a munkavállalók azon kategóriája, amelybe a munkavállaló beletartozik, nem jelentős üzleti egységben végez szakmai tevékenységet;” |
| --- | --- | --- |

d)

Az (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„e)

arról szóló nyilatkozat, hogy a felügyelt hitelintézet miért biztosít a munkavállalónak vagy a munkavállalók azon kategóriájának, amelybe a munkavállaló beletartozik, az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő juttatást annak ellenére, hogy a munkavállaló vagy a munkavállalók azon kategóriája, amelybe a munkavállaló beletartozik, nem jelentős üzleti egységben végez szakmai tevékenységet;”

| e) | Az (1) bekezdés f) pontja helyébe a következő szöveg lép:


  „f) | indokolással ellátott, arról szóló nyilatkozat, hogy a munkavállaló vagy a munkavállalók azon kategóriája, amelybe a munkavállaló beletartozik, nem teljesíti a 2013/36/EU irányelv 92. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontja, valamint az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke szerinti minőségi kritériumokat;” |
| --- | --- | --- |

e)

Az (1) bekezdés f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„f)

indokolással ellátott, arról szóló nyilatkozat, hogy a munkavállaló vagy a munkavállalók azon kategóriája, amelybe a munkavállaló beletartozik, nem teljesíti a 2013/36/EU irányelv 92. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontja, valamint az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke szerinti minőségi kritériumokat;”

| f) | Az (1) bekezdés a következő g) ponttal egészül ki:


  „g) | részletes és átfogó, arról szóló nyilatkozat, hogy az üzleti egység miért nem minősül a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*2) 2. cikke (1) bekezdésének 36. pontjában vagy bármely olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott fő üzletágnak, amelynek elfogadására a Bizottság az említett irányelv 2. cikkének (2) bekezdése értelmében felhatalmazással rendelkezik. |
| --- | --- | --- |

f)

Az (1) bekezdés a következő g) ponttal egészül ki:

„g)

részletes és átfogó, arról szóló nyilatkozat, hogy az üzleti egység miért nem minősül a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*2) 2. cikke (1) bekezdésének 36. pontjában vagy bármely olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott fő üzletágnak, amelynek elfogadására a Bizottság az említett irányelv 2. cikkének (2) bekezdése értelmében felhatalmazással rendelkezik.

*2

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).”
  "

*2

| 5. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:


  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép:

  „Az annak alátámasztásához szükséges dokumentáció, hogy valamely munkavállaló vagy munkavállalói kategória szakmai tevékenységei nem gyakorolnak jelentős hatást valamely jelentős üzleti egység kockázati profiljára” |
| --- | --- | --- |

5.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„Az annak alátámasztásához szükséges dokumentáció, hogy valamely munkavállaló vagy munkavállalói kategória szakmai tevékenységei nem gyakorolnak jelentős hatást valamely jelentős üzleti egység kockázati profiljára”

| b) | Az (1) bekezdésben a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerinti előzetes jóváhagyás kérelmezésekor a felügyelt hitelintézeteknek a következő dokumentumokat kell az EKB-hoz benyújtaniuk annak alátámasztására, hogy a munkavállaló vagy a munkavállalók azon kategóriája, amelybe a munkavállaló beletartozik, szakmai tevékenységei nem gyakorolnak jelentős hatást valamely jelentős üzleti egység kockázati profiljára az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említettek szerint:” |
| --- | --- |

b)

Az (1) bekezdésben a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerinti előzetes jóváhagyás kérelmezésekor a felügyelt hitelintézeteknek a következő dokumentumokat kell az EKB-hoz benyújtaniuk annak alátámasztására, hogy a munkavállaló vagy a munkavállalók azon kategóriája, amelybe a munkavállaló beletartozik, szakmai tevékenységei nem gyakorolnak jelentős hatást valamely jelentős üzleti egység kockázati profiljára az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említettek szerint:”

| c) | Az (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:


  „c) | az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkében előírt azon kritériumok részletes ismertetése, amelyek annak értékeléséhez használtak, hogy a munkavállaló vagy a munkavállalók azon kategóriájának szakmai tevékenységei, amelybe a munkavállaló beletartozik, nem gyakorolnak jelentős hatást valamely jelentős üzleti egység kockázati profiljára, megadva e kritériumok alkalmazásának módját és azt, hogy hogyan vették figyelembe a belső kockázatmérési célokra felhasznált valamennyi lényeges kockázati- és teljesítménymutatót;” |
| --- | --- | --- |

c)

Az (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkében előírt azon kritériumok részletes ismertetése, amelyek annak értékeléséhez használtak, hogy a munkavállaló vagy a munkavállalók azon kategóriájának szakmai tevékenységei, amelybe a munkavállaló beletartozik, nem gyakorolnak jelentős hatást valamely jelentős üzleti egység kockázati profiljára, megadva e kritériumok alkalmazásának módját és azt, hogy hogyan vették figyelembe a belső kockázatmérési célokra felhasznált valamennyi lényeges kockázati- és teljesítménymutatót;”

| d) | Az (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:


  „d) | arról szóló nyilatkozat, hogy a felügyelt hitelintézet miért juttat a munkavállalónak vagy a munkavállalók azon kategóriájának, amelybe a munkavállaló beletartozik, olyan javadalmazást, amely megfelel az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében előírt kritériumoknak annak ellenére, hogy a munkavállaló nem gyakorol jelentős hatást valamely jelentős üzleti egység kockázati profiljára;” |
| --- | --- | --- |

d)

Az (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

arról szóló nyilatkozat, hogy a felügyelt hitelintézet miért juttat a munkavállalónak vagy a munkavállalók azon kategóriájának, amelybe a munkavállaló beletartozik, olyan javadalmazást, amely megfelel az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében előírt kritériumoknak annak ellenére, hogy a munkavállaló nem gyakorol jelentős hatást valamely jelentős üzleti egység kockázati profiljára;”

| e) | Az (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép:


  „e) | indokolással ellátott, arról szóló nyilatkozat, hogy az érintett munkavállaló vagy a munkavállalók azon kategóriája, amelybe a munkavállaló beletartozik, nem teljesíti a 2013/36/EU irányelv 92. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontja, valamint az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke szerinti minőségi kritériumokat;” |
| --- | --- | --- |

e)

Az (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„e)

indokolással ellátott, arról szóló nyilatkozat, hogy az érintett munkavállaló vagy a munkavállalók azon kategóriája, amelybe a munkavállaló beletartozik, nem teljesíti a 2013/36/EU irányelv 92. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontja, valamint az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke szerinti minőségi kritériumokat;”

| 6. | A 6. cikk a következőképpen módosul:


  a) | Az (1) bekezdésben a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerinti előzetes jóváhagyás olyan munkavállalóra vonatkozó kérelmezésekor, akinek 1 000 000 euro vagy ezt meghaladó összegű teljes javadalmazást juttattak az előző pénzügyi évben vagy arra vonatkozóan, a felügyelt hitelintézeteknek a következő dokumentumokat kell az EKB-hoz benyújtaniuk az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (4) bekezdése szerinti kivételes körülmények alátámasztására:” |
| --- | --- | --- |

6.

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdésben a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerinti előzetes jóváhagyás olyan munkavállalóra vonatkozó kérelmezésekor, akinek 1 000 000 euro vagy ezt meghaladó összegű teljes javadalmazást juttattak az előző pénzügyi évben vagy arra vonatkozóan, a felügyelt hitelintézeteknek a következő dokumentumokat kell az EKB-hoz benyújtaniuk az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (4) bekezdése szerinti kivételes körülmények alátámasztására:”

| b) | Az (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:


  „b) | az érintett munkavállalóhoz kapcsolódó kivételes körülmények részletes ismertetése, amely magyarázatot nyújt arra, hogy a felügyelt hitelintézet miért juttat a munkavállalónak 1 000 000 euro vagy azt meghaladó összegű javadalmazást annak ellenére, hogy a munkavállaló igazoltan nem gyakorol jelentős hatást a felügyelt szervezet kockázati profiljára.” |
| --- | --- | --- |

b)

Az (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az érintett munkavállalóhoz kapcsolódó kivételes körülmények részletes ismertetése, amely magyarázatot nyújt arra, hogy a felügyelt hitelintézet miért juttat a munkavállalónak 1 000 000 euro vagy azt meghaladó összegű javadalmazást annak ellenére, hogy a munkavállaló igazoltan nem gyakorol jelentős hatást a felügyelt szervezet kockázati profiljára.”

| 7. | A 7. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

7.

A 7. cikket el kell hagyni.

| 8. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „8. cikk
  Az előzetes jóváhagyás iránti kérelmek benyújtására nyitva álló időszak
  Az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében említett előzetes jóváhagyás iránti kérelmeket haladéktalanul, és legkésőbb az előző pénzügyi év végétől számított hat hónapon belül be kell nyújtani.” |
| --- | --- |

8.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

Az előzetes jóváhagyás iránti kérelmek benyújtására nyitva álló időszak

Az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében említett előzetes jóváhagyás iránti kérelmeket haladéktalanul, és legkésőbb az előző pénzügyi év végétől számított hat hónapon belül be kell nyújtani.”

| 9. | A 9. cikk a következőképpen módosul:


  a) | Az (1) bekezdésben a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében említett előzetes jóváhagyás iránti kérelemben foglalt információk alapján az EKB értékeli” |
| --- | --- | --- |

9.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdésben a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében említett előzetes jóváhagyás iránti kérelemben foglalt információk alapján az EKB értékeli”

| b) | Az (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:


  „b) | azt, hogy a felügyelt hitelintézet milyen alapon határozta meg, hogy az érintett munkavállaló vagy a munkavállalók azon kategóriája, amelybe a munkavállaló beletartozik, teljesíti az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek egyikét;” |
| --- | --- | --- |

b)

Az (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

azt, hogy a felügyelt hitelintézet milyen alapon határozta meg, hogy az érintett munkavállaló vagy a munkavállalók azon kategóriája, amelybe a munkavállaló beletartozik, teljesíti az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek egyikét;”

| c) | Az (1) bekezdés c) pontjának i. és ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:


  „i. | a felügyelt hitelintézet megfelelően figyelembe vette-e az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (2) bekezdésének a) pontjában vagy adott esetben az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételt; és |
| --- | --- | --- |

c)

Az (1) bekezdés c) pontjának i. és ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„i.

a felügyelt hitelintézet megfelelően figyelembe vette-e az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (2) bekezdésének a) pontjában vagy adott esetben az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételt; és

| ii. | a felügyelt hitelintézet bizonyította-e, hogy az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében említett előzetes jóváhagyás iránti kérelemmel érintett munkavállaló vagy a munkavállalók azon kategóriája, amelybe a munkavállaló beletartozik, nem gyakorol a felügyelt hitelintézet kockázati profiljára összehasonlítható módon ugyanolyan jelentős hatást, mint a 2013/36/EU irányelv 92. cikke (3) bekezdésének a), b) vagy c) pontjában említett munkavállalói kategóriák;” |
| --- | --- |

ii.

a felügyelt hitelintézet bizonyította-e, hogy az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében említett előzetes jóváhagyás iránti kérelemmel érintett munkavállaló vagy a munkavállalók azon kategóriája, amelybe a munkavállaló beletartozik, nem gyakorol a felügyelt hitelintézet kockázati profiljára összehasonlítható módon ugyanolyan jelentős hatást, mint a 2013/36/EU irányelv 92. cikke (3) bekezdésének a), b) vagy c) pontjában említett munkavállalói kategóriák;”

| d) | Az (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:


  „d) | az előzetes jóváhagyás olyan munkavállalóra vonatkozó kérelmezésekor, akinek 1 000 000 euro vagy azt meghaladó összegű teljes javadalmazást juttattak azt, hogy a kivételes körülmények fennállnak-e. Ilyen esetekben az EKB a határozatának meghozatala előtt tájékoztatja az Európai Bankhatóságot az induló értékelés eredményéről.” |
| --- | --- | --- |

d)

Az (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

az előzetes jóváhagyás olyan munkavállalóra vonatkozó kérelmezésekor, akinek 1 000 000 euro vagy azt meghaladó összegű teljes javadalmazást juttattak azt, hogy a kivételes körülmények fennállnak-e. Ilyen esetekben az EKB a határozatának meghozatala előtt tájékoztatja az Európai Bankhatóságot az induló értékelés eredményéről.”

| e) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az EKB a hiánytalan dokumentumok kézhezvételétől számított három hónapon belül hoz határozatot.” |
| --- | --- |

e)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az EKB a hiánytalan dokumentumok kézhezvételétől számított három hónapon belül hoz határozatot.”

| f) | A (3) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

f)

A (3) bekezdést el kell hagyni.

| 10. | A 10. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az EKB által az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerint megadott előzetes jóváhagyás a munkavállaló azon évet követő pénzügyi évben elért teljesítményére korlátozódik, amelyben a felügyelt hitelintézetet az EKB jóváhagyást tartalmazó felügyeleti határozatáról értesítették.” |
| --- | --- |

10.

A 10. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EKB által az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerint megadott előzetes jóváhagyás a munkavállaló azon évet követő pénzügyi évben elért teljesítményére korlátozódik, amelyben a felügyelt hitelintézetet az EKB jóváhagyást tartalmazó felügyeleti határozatáról értesítették.”

2. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   A 2021. június 14. előtt a 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének (4) bekezdése alapján benyújtott értesítésekre és a felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének (5) bekezdése alapján benyújtott előzetes jóváhagyás iránti kérelmekre továbbra is az (EU) 2015/2218 határozatban (EKB/2015/38) megállapított eljárások és követelmények irányadók, az e határozat hatálybalépése előtti alkalmazásuknak megfelelően.

(2)   Az e határozat hatálybalépése előtt az (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdése alapján benyújtott előzetes jóváhagyás iránti kérelmekre az (EU) 2015/2218 határozatban (EKB/2015/38) megállapított eljárások és követelmények irányadók, az e határozat hatálybalépése előtti alkalmazásuknak megfelelően.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Frankfurt am Mainban, 2022. február 18-án.

az EKB elnöke

Christine LAGARDE

---

(1)  
  HL L 287., 2013.10.29., 63. o.

1

(2)  A Bizottság 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 4.) a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szakmai tevékenységükkel valamely intézmény kockázati profiljára jelentős hatást gyakorló munkavállalók kategorizálásának minőségi és megfelelő mennyiségi kritériumaira irányuló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 167., 2014.6.6., 30. o.).

2

(3)  Az Európai Központi Bank (EU) 2015/2218 EKB-határozata (2015. november 20.) a munkavállalóknak a felügyelt hitelintézet kockázati profiljára gyakorolt jelentős hatásra irányuló vélelem alóli kizárására vonatkozó eljárásáról (EKB/2015/38) (HL L 314., 2015.12.1., 66. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2021/923 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. március 25.) az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelvének a vezetői felelősség, az ellenőrzési funkciók, a lényeges szervezeti egységek és az intézmény kockázati profiljára gyakorolt jelentős hatás meghatározására vonatkozó kritériumokat megállapító, valamint az intézmény kockázati profiljára az irányelv 92. cikkének (3) bekezdésében említett munkavállalók vagy munkavállalói kategóriák szakmai tevékenységeinek hatásával összehasonlítható módon ugyanolyan lényeges hatást gyakorló szakmai tevékenységeket végző munkavállalók vagy munkavállalói kategóriák azonosítására vonatkozó kritériumokat megállapító szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 203., 2021.6.9., 1. o.).

5

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2022.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/123 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/123

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK KÖZÖTTI KÖLCSÖNÖS ELISMERÉSRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS ALAPJÁN LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 72/2020 HATÁROZATA

(2022. február 8.)

megfelelőségértékelő testületeknek az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2022/369]

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodásra és különösen annak 7. és 14. cikkére,

mivel a vegyes bizottság feladata, hogy határozatot hozzon a megfelelőségértékelő testületeknek az ágazati mellékletekbe történő felvételéről,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

| 1. | Az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati melléklet V. szakaszának „Az EK hozzáférése az USA piacához” oszlopában a megfelelőségértékelő testületek jegyzéke kiegészül az A. függelékben szereplő megfelelőségértékelő testülettel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A Felek megállapodtak az A. függelékben megnevezett megfelelőségértékelő testület jegyzékbe történő felvételének konkrét hatályáról, azaz arról, hogy mely termékek és megfelelőségértékelési eljárások érintettek, és azt fenntartják.
  Ezt a két példányban készült határozatot a vegyes bizottság képviselői írják alá, akik meghatalmazással rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a megállapodás módosítása céljából a Felek részéről eljárjanak. E határozat az utolsó aláírás napjától alkalmazandó. |
| --- | --- |

2.

Ezt a két példányban készült határozatot a vegyes bizottság képviselői írják alá, akik meghatalmazással rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a megállapodás módosítása céljából a Felek részéről eljárjanak. E határozat az utolsó aláírás napjától alkalmazandó.

az Amerikai Egyesült Államok részéről

James C. SANFORD

Aláírták Washingtonban, 2022. február 2-án.

az Európai Unió részéről

Lucian CERNAT

Aláírták Brüsszelben, 2022. február 8-án.

---

A. függelék

Az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati melléklet V. szakaszának „Az EK hozzáférése az USA piacához” oszlopában a megfelelőségértékelő testületek jegyzékébe felvett EK-megfelelőségértékelő testület

| EKTOS Testing and Reliability Services A/S (IKTOS TRS A/S) |
| --- |
| Peter Bangs Vej 17 |
| 7600 Struer |
| DÁNIA |

EKTOS Testing and Reliability Services A/S (IKTOS TRS A/S)

Peter Bangs Vej 17

7600 Struer

DÁNIA

---

| 2022.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/125 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/125

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK KÖZÖTTI KÖLCSÖNÖS ELISMERÉSRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS ALAPJÁN LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 73/2021 HATÁROZATA

(2022. február 8.)

megfelelőségértékelő testületeknek az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2022/370]

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodásra és különösen annak 7. és 14. cikkére,

mivel a vegyes bizottság feladata, hogy határozatot hozzon a megfelelőségértékelő testületeknek az ágazati mellékletekbe történő felvételéről,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

| 1. | Az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati melléklet V. szakaszának „Az EK hozzáférése az USA piacához” oszlopában a megfelelőségértékelő testületek jegyzéke kiegészül az A. függelékben szereplő megfelelőségértékelő testületekkel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A Felek megállapodtak az A. függelékben megnevezett megfelelőségértékelő testületek jegyzékbe történő felvételének konkrét hatályáról, azaz arról, hogy mely termékek és megfelelőségértékelési eljárások érintettek, és azt fenntartják.
  Ezt a két példányban készült határozatot a vegyes bizottság képviselői írják alá, akik meghatalmazással rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a megállapodás módosítása céljából a Felek részéről eljárjanak. E határozat az utolsó aláírás napjától alkalmazandó. |
| --- | --- |

2.

Ezt a két példányban készült határozatot a vegyes bizottság képviselői írják alá, akik meghatalmazással rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a megállapodás módosítása céljából a Felek részéről eljárjanak. E határozat az utolsó aláírás napjától alkalmazandó.

az Amerikai Egyesült Államok részéről

James C. SANFORD

Aláírták Washingtonban, 2022. február 2-án.

az Európai Unió részéről

Lucian CERNAT

Aláírták Brüsszelben, 2022. február 8-án.

---

A. függelék

Az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati melléklet V. szakaszának „Az EK hozzáférése az USA piacához” oszlopában a megfelelőségértékelő testületek jegyzékébe felvett EK-megfelelőségértékelő testületek

| IBL-Lab GmbH |
| --- |
| Heinrich-Hertz-Allee 7 |
| 66386 St. Ingbert |
| NÉMETORSZÁG |

IBL-Lab GmbH

Heinrich-Hertz-Allee 7

66386 St. Ingbert

NÉMETORSZÁG

| C.R.E.I. Ven S.c.r.a.l. Centro Ricerca Elettronica Industriale del Veneto |
| --- |
| Corso Spagna 12, |
| 35127 Padova |
| OLASZORSZÁG |

C.R.E.I. Ven S.c.r.a.l. Centro Ricerca Elettronica Industriale del Veneto

Corso Spagna 12,

35127 Padova

OLASZORSZÁG

---

| 2022.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/127 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/127

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK KÖZÖTTI KÖLCSÖNÖS ELISMERÉSRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS ALAPJÁN LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 74/2021 HATÁROZATA

(2022. február 8.)

megfelelőségértékelő testületeknek a távközlési eszközökre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2022/371]

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodásra és különösen annak 7. és 14. cikkére,

mivel a vegyes bizottság feladata, hogy határozatot hozzon a megfelelőségértékelő testületeknek az ágazati mellékletekbe történő felvételéről,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

| 1. | A távközlési eszközökre vonatkozó ágazati melléklet V. szakaszának „Az EK hozzáférése az USA piacához” oszlopában a megfelelőségértékelő testületek jegyzéke kiegészül az A. függelékben szereplő megfelelőségértékelő testülettel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A Felek megállapodtak az A. függelékben megnevezett megfelelőségértékelő testület jegyzékbe történő felvételének konkrét hatályáról, azaz arról, hogy mely termékek és megfelelőségértékelési eljárások érintettek, és azt fenntartják.
  Ezt a két példányban készült határozatot a vegyes bizottság képviselői írják alá, akik meghatalmazással rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a megállapodás módosítása céljából a Felek részéről eljárjanak. E határozat az utolsó aláírás napjától alkalmazandó. |
| --- | --- |

2.

Ezt a két példányban készült határozatot a vegyes bizottság képviselői írják alá, akik meghatalmazással rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a megállapodás módosítása céljából a Felek részéről eljárjanak. E határozat az utolsó aláírás napjától alkalmazandó.

az Amerikai Egyesült Államok részéről

James C. SANFORD

Aláírták Washingtonban, 2022. február 2-án.

az Európai Unió részéről

Lucian CERNAT

Aláírták Brüsszelben, 2022. február 8-án.

---

A. függelék

A távközlési eszközökre vonatkozó ágazati melléklet V. szakaszának „Az EK hozzáférése az USA piacához” oszlopában a megfelelőségértékelő testületek jegyzékébe felvett EK-megfelelőségértékelő testület

| KL-Certification GmbH |
| --- |
| Heinrich-Hertz-Allee 7 |
| 66386 St. Ingbert |
| NÉMETORSZÁG |

KL-Certification GmbH

Heinrich-Hertz-Allee 7

66386 St. Ingbert

NÉMETORSZÁG

---

| 2022.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/129 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/129

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK KÖZÖTTI KÖLCSÖNÖS ELISMERÉSRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS ALAPJÁN LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 75/2021 HATÁROZATA

(2022. február 8.)

megfelelőségértékelő testületeknek az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2022/372]

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodásra és különösen annak 7. és 14. cikkére,

mivel a vegyes bizottság feladata, hogy határozatot hozzon a megfelelőségértékelő testületeknek az ágazati mellékletekbe történő felvételéről,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

| 1. | Az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati melléklet V. szakaszának „Az EK hozzáférése az USA piacához” oszlopában a megfelelőségértékelő testületek jegyzéke kiegészül az A. függelékben szereplő megfelelőségértékelő testületekkel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A Felek megállapodtak az A. függelékben megnevezett megfelelőségértékelő testületek jegyzékbe történő felvételének konkrét hatályáról, azaz arról, hogy mely termékek és megfelelőségértékelési eljárások érintettek, és azt fenntartják.
  Ezt a két példányban készült határozatot a vegyes bizottság képviselői írják alá, akik meghatalmazással rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a megállapodás módosítása céljából a Felek részéről eljárjanak. E határozat az utolsó aláírás napjától alkalmazandó. |
| --- | --- |

2.

Ezt a két példányban készült határozatot a vegyes bizottság képviselői írják alá, akik meghatalmazással rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a megállapodás módosítása céljából a Felek részéről eljárjanak. E határozat az utolsó aláírás napjától alkalmazandó.

az Amerikai Egyesült Államok részéről

James C. SANFORD

Aláírták Washingtonban, 2022. február 2-án.

az Európai Unió részéről

Lucian CERNAT

Aláírták Brüsszelben, 2022. február 8-án.

---

A. függelék

Az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati melléklet V. szakaszának „Az EK hozzáférése az USA piacához” oszlopában a megfelelőségértékelő testületek jegyzékébe felvett EK-megfelelőségértékelő testületek

| Ademco CZ s.r.o. |
| --- |
| Turanka 1236/96 |
| Slatina |
| 627 00 Brno |
| CSEH KÖZTÁRSASÁG |

Ademco CZ s.r.o.

Turanka 1236/96

Slatina

627 00 Brno

CSEH KÖZTÁRSASÁG

---

| 2022.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/131 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/131

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK KÖZÖTTI KÖLCSÖNÖS ELISMERÉSRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS ALAPJÁN LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 76/2021 HATÁROZATA

(2022. február 8.)

megfelelőségértékelő testületeknek az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2022/373]

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodásra és különösen annak 7. és 14. cikkére,

mivel a vegyes bizottság feladata, hogy határozatot hozzon a megfelelőségértékelő testületeknek az ágazati mellékletekbe történő felvételéről,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

| 1. | Az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati melléklet V. szakaszának „Az EK hozzáférése az USA piacához” oszlopában a megfelelőségértékelő testületek jegyzéke kiegészül az A. függelékben szereplő megfelelőségértékelő testülettel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A Felek megállapodtak az A. függelékben megnevezett megfelelőségértékelő testület jegyzékbe történő felvételének konkrét hatályáról, azaz arról, hogy mely termékek és megfelelőségértékelési eljárások érintettek, és azt fenntartják.
  Ezt a két példányban készült határozatot a vegyes bizottság képviselői írják alá, akik meghatalmazással rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a megállapodás módosítása céljából a Felek részéről eljárjanak. E határozat az utolsó aláírás napjától alkalmazandó. |
| --- | --- |

2.

Ezt a két példányban készült határozatot a vegyes bizottság képviselői írják alá, akik meghatalmazással rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a megállapodás módosítása céljából a Felek részéről eljárjanak. E határozat az utolsó aláírás napjától alkalmazandó.

az Amerikai Egyesült Államok részéről

James C. SANFORD

Aláírták Washingtonban, 2022. február 2-án.

az Európai Unió részéről

Lucian CERNAT

Aláírták Brüsszelben, 2022. február 8-án.

---

A. függelék

Az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati melléklet V. szakaszának „Az EK hozzáférése az USA piacához” oszlopában a megfelelőségértékelő testületek jegyzékébe felvett EK-megfelelőségértékelő testület

| TÜV Italia Srl |
| --- |
| Gruppo TÜV SÜD |
| Via Bradizzo 123/125 |
| 10088 Volpiano (TO) |
| OLASZORSZÁG |

TÜV Italia Srl

Gruppo TÜV SÜD

Via Bradizzo 123/125

10088 Volpiano (TO)

OLASZORSZÁG

---

| 2022.3.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/133 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/133

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK KÖZÖTTI KÖLCSÖNÖS ELISMERÉSRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS ALAPJÁN LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 77/2022 HATÁROZATA

(2022. február 8.)

megfelelőségértékelő testületeknek az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati mellékletbe történő felvételéről [2022/374]

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodásra és különösen annak 7. és 14. cikkére,

mivel a vegyes bizottság feladata, hogy határozatot hozzon a megfelelőségértékelő testületeknek az ágazati mellékletekbe történő felvételéről,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

| 1. | Az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati melléklet V. szakaszának „Az EK hozzáférése az USA piacához” oszlopában a megfelelőségértékelő testületek jegyzéke kiegészül az A. függelékben szereplő megfelelőségértékelő testülettel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A Felek megállapodtak az A. függelékben megnevezett megfelelőségértékelő testület jegyzékbe történő felvételének konkrét hatályáról, azaz arról, hogy mely termékek és megfelelőségértékelési eljárások érintettek, és azt fenntartják.
  Ezt a két példányban készült határozatot a vegyes bizottság képviselői írják alá, akik meghatalmazással rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a megállapodás módosítása céljából a Felek részéről eljárjanak. E határozat az utolsó aláírás napjától alkalmazandó. |
| --- | --- |

2.

Ezt a két példányban készült határozatot a vegyes bizottság képviselői írják alá, akik meghatalmazással rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a megállapodás módosítása céljából a Felek részéről eljárjanak. E határozat az utolsó aláírás napjától alkalmazandó.

az Amerikai Egyesült Államok részéről

James C. SANFORD

Aláírták Washingtonban, 2022. február 2-án.

az Európai Unió részéről

Lucian CERNAT

Aláírták Brüsszelben, 2022. február 8-án.

---

A. függelék

Az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó ágazati melléklet V. szakaszának „Az EK hozzáférése az USA piacához” oszlopában a megfelelőségértékelő testületek jegyzékébe felvett EK-megfelelőségértékelő testület

| Kiwa Creiven Srl |
| --- |
| Corso Spagna 12 |
| 35127 Padova |
| OLASZORSZÁG |

Kiwa Creiven Srl

Corso Spagna 12

35127 Padova

OLASZORSZÁG

---