# Eiropas Savienības L 36/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 36 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 17. februāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 36

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 17. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/191 (2022. gada 16. februāris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/191 (2022. gada 16. februāris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 17.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/191

(2022. gada 16. februāris),

ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”), pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, 2020. gada 21. decembrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”, “ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu (“savienotājelementi”) importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”), pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, 2020. gada 21. decembrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”, “ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu (“savienotājelementi”) importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (2) | Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad Eiropas Rūpniecisko savienotājelementu institūts (“EIFI” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2020. gada 6. novembrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no dzelzs vai tērauda savienotājelementu ražošanas apjoma Savienībā (turpmāk arī “sūdzības iesniedzēji”). Turklāt sūdzību atbalstīja ražotāji, kas laikposmā no 2019. gada jūlija līdz 2020. gada jūnijam saražoja vairāk nekā 58 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad Eiropas Rūpniecisko savienotājelementu institūts (“EIFI” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2020. gada 6. novembrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no dzelzs vai tērauda savienotājelementu ražošanas apjoma Savienībā (turpmāk arī “sūdzības iesniedzēji”). Turklāt sūdzību atbalstīja ražotāji, kas laikposmā no 2019. gada jūlija līdz 2020. gada jūnijam saražoja vairāk nekā 58 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

EIFI

1.2.   Reģistrēšana

Reģistrēšana

| (3) | Pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma, kas bija pamatots ar nepieciešamajiem pierādījumiem, Komisija saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/970 (3) (“reģistrācijas regula”) noteica, ka Ķīnas izcelsmes savienotājelementu imports ir jāreģistrē. |
| --- | --- |

(3)

Pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma, kas bija pamatots ar nepieciešamajiem pierādījumiem, Komisija saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/970 (3) (“reģistrācijas regula”) noteica, ka Ķīnas izcelsmes savienotājelementu imports ir jāreģistrē.

3

| (4) | Pēc reģistrācijas regulas publicēšanas Komisija saņēma piezīmes no vairākiem importētājiem, Eiropas Savienotājelementu izplatītāju apvienības (“EFDA”) un Ķīnas Mašīnu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības kameras (“CCCME”). Komisija norādīja, ka, tā kā pagaidu pasākumi netika pieņemti, Komisija nolēma, ka maksājumu iekasēšana ar atpakaļejošu spēku nav juridiski iespējama. Patiešām, saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu “galīgo antidempinga maksājumu var piemērot izstrādājumiem, kas nonākuši patēriņā ne agrāk kā 90 dienas pirms pagaidu pasākumu piemērošanas datuma” (izcēlums pievienots). Tāpēc visi apgalvojumi attiecībā uz reģistrācijas regulu kļuva nesvarīgi, un ar šo reģistrācijas regulu pilnībā atceļ. |
| --- | --- |

(4)

Pēc reģistrācijas regulas publicēšanas Komisija saņēma piezīmes no vairākiem importētājiem, Eiropas Savienotājelementu izplatītāju apvienības (“EFDA”) un Ķīnas Mašīnu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības kameras (“CCCME”). Komisija norādīja, ka, tā kā pagaidu pasākumi netika pieņemti, Komisija nolēma, ka maksājumu iekasēšana ar atpakaļejošu spēku nav juridiski iespējama. Patiešām, saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu “galīgo antidempinga maksājumu var piemērot izstrādājumiem, kas nonākuši patēriņā ne agrāk kā 90 dienas pirms pagaidu pasākumu piemērošanas datuma” (izcēlums pievienots). Tāpēc visi apgalvojumi attiecībā uz reģistrācijas regulu kļuva nesvarīgi, un ar šo reģistrācijas regulu pilnībā atceļ.

EFDA

CCCME

pirms pagaidu pasākumu piemērošanas datuma

| (5) | Visbeidzot, EFDA apgalvoja, ka gadījumā, ja Komisija nenoteiktu pagaidu pasākumus, reģistrācijas regula zaudētu spēku un būtu jāatceļ, un norādīja, ka vienīgais reģistrācijas regulas mērķis būtu noteikt galīgos pasākumus ar atpakaļejošu spēku un ka gadījumā, ja pagaidu pasākumi netiek noteikti, galīgo pasākumu piemērošana ar atpakaļejošu spēku vairs nav iespējama saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu. Komisija piekrita un atcēla reģistrācijas regulu. Nepieciešamība noteikt galīgos antidempinga maksājumus ar atpakaļejošu spēku ir novērtēta 591. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos. |
| --- | --- |

(5)

Visbeidzot, EFDA apgalvoja, ka gadījumā, ja Komisija nenoteiktu pagaidu pasākumus, reģistrācijas regula zaudētu spēku un būtu jāatceļ, un norādīja, ka vienīgais reģistrācijas regulas mērķis būtu noteikt galīgos pasākumus ar atpakaļejošu spēku un ka gadījumā, ja pagaidu pasākumi netiek noteikti, galīgo pasākumu piemērošana ar atpakaļejošu spēku vairs nav iespējama saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu. Komisija piekrita un atcēla reģistrācijas regulu. Nepieciešamība noteikt galīgos antidempinga maksājumus ar atpakaļejošu spēku ir novērtēta 591. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos.

EFDA

1.3.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (6) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā, sazināties ar Komisiju. Komisija turklāt īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Ķīnas iestādes, zināmos importētājus un lietotājus, kā arī apvienības, par kurām zināms, ka izmeklēšanas sākšana tās varētu ietekmēt, un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(6)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā, sazināties ar Komisiju. Komisija turklāt īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Ķīnas iestādes, zināmos importētājus un lietotājus, kā arī apvienības, par kurām zināms, ka izmeklēšanas sākšana tās varētu ietekmēt, un aicināja tos piedalīties.

| (7) | CCCME pieprasīja, lai to uzskatītu par ieinteresēto personu, apgalvojot, ka tā pārstāv Ķīnas savienotājelementu ražošanas nozari. EIFI apstrīdēja CCCME kā ieinteresētās personas statusu, apgalvojot, ka CCCME nav pierādījusi nekādu objektīvu saikni starp tās darbību un ražojumu, uz kuru attiecas šī izmeklēšana, un jo īpaši CCCME nav iesniegusi statūtus vai biedru sarakstu, kas apliecinātu, ka tā var pārstāvēt Ķīnas savienotājelementu ražošanas nozari. EIFI apgalvoja, ka, gluži pretēji, CCCME tīmekļa vietnē ir uzskaitītas 25 rūpniecības nozares, bet savienotājelementu ražošanas nozare nav īpaši minēta. EIFI arī apgalvoja, ka, lai gan CCCME iesniedza vairāku uzņēmumu tai sniegtos pilnvarojumus, nav pierādījumu, ka šie uzņēmumi ir savienotājelementu ražotāji. Jebkurā gadījumā CCCME kā valsts vadīta organizācija pārstāv tikai Ķīnas, nevis pašas nozares intereses. |
| --- | --- |

(7)

CCCME pieprasīja, lai to uzskatītu par ieinteresēto personu, apgalvojot, ka tā pārstāv Ķīnas savienotājelementu ražošanas nozari. EIFI apstrīdēja CCCME kā ieinteresētās personas statusu, apgalvojot, ka CCCME nav pierādījusi nekādu objektīvu saikni starp tās darbību un ražojumu, uz kuru attiecas šī izmeklēšana, un jo īpaši CCCME nav iesniegusi statūtus vai biedru sarakstu, kas apliecinātu, ka tā var pārstāvēt Ķīnas savienotājelementu ražošanas nozari. EIFI apgalvoja, ka, gluži pretēji, CCCME tīmekļa vietnē ir uzskaitītas 25 rūpniecības nozares, bet savienotājelementu ražošanas nozare nav īpaši minēta. EIFI arī apgalvoja, ka, lai gan CCCME iesniedza vairāku uzņēmumu tai sniegtos pilnvarojumus, nav pierādījumu, ka šie uzņēmumi ir savienotājelementu ražotāji. Jebkurā gadījumā CCCME kā valsts vadīta organizācija pārstāv tikai Ķīnas, nevis pašas nozares intereses.

CCCME

EIFI

CCCME

CCCME

CCCME

EIFI

CCCME

EIFI

CCCME

CCCME

| (8) | Komisija apstiprināja, ka vairāki ĶTR savienotājelementu ražotāji bija pilnvarojuši CCCME rīkoties to vārdā. CCCME varētu būt ieinteresētā persona šajā procedūrā tikai tiktāl, ciktāl konkrētie savienotājelementu ražotāji to pilnvarojuši viņus pārstāvēt. |
| --- | --- |

(8)

Komisija apstiprināja, ka vairāki ĶTR savienotājelementu ražotāji bija pilnvarojuši CCCME rīkoties to vārdā. CCCME varētu būt ieinteresētā persona šajā procedūrā tikai tiktāl, ciktāl konkrētie savienotājelementu ražotāji to pilnvarojuši viņus pārstāvēt.

CCCME

CCCME

1.4.   Piezīmes par izmeklēšanas sākšanu

Piezīmes par izmeklēšanas sākšanu

| (9) | Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Neviena no ieinteresētajām personām nepieprasīja uzklausīšanu saistībā ar izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(9)

Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un prasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Neviena no ieinteresētajām personām nepieprasīja uzklausīšanu saistībā ar izmeklēšanas sākšanu.

| (10) | Pēc izmeklēšanas sākšanas divi importētāji izteica iebildumus par to, ka Komisijas izvēlētais izmeklēšanas periods (no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam) atbilst laikposmam tieši pirms izmeklēšanas sākšanas, un ierosināja, ka atbilstošais izmeklēšanas periods būtu jānosaka no 2019. gada 1. oktobra līdz 2020. gada 30. septembrim, kā prasa pamatregulas 6. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

(10)

Pēc izmeklēšanas sākšanas divi importētāji izteica iebildumus par to, ka Komisijas izvēlētais izmeklēšanas periods (no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam) atbilst laikposmam tieši pirms izmeklēšanas sākšanas, un ierosināja, ka atbilstošais izmeklēšanas periods būtu jānosaka no 2019. gada 1. oktobra līdz 2020. gada 30. septembrim, kā prasa pamatregulas 6. panta 1. punkts.

| (11) | Saskaņā ar savu praksi un ņemot vērā katras izmeklēšanas konkrētos apstākļus, Komisija uzskatīja, ka laikposms no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam ir piemērots, lai izdarītu reprezentatīvu konstatējumu. Savienības savienotājelementu ražošanas nozari lielākoties veido mazie un vidējie uzņēmumi (“MVU”), un grāmatvedības datu sniegšana, kas nav balstīta uz pusgadu, būtu pārmērīgi apgrūtinoša. Turklāt izmeklējamajam ražojumam ir daudz dažādu variāciju un veidu, un tas prasīja ārkārtīgi lielu apjomu grāmatvedības datu, kas bija jāpārrēķina un jāapkopo šīs izmeklēšanas vajadzībām. Pamatregulas 6. panta 1. punkts pieļauj atkāpes pamatotos gadījumos, kāds ir arī šis gadījums. Tāpēc tika noraidīts apgalvojums, ka izvēlētais izmeklēšanas periods ir nepiemērots. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar savu praksi un ņemot vērā katras izmeklēšanas konkrētos apstākļus, Komisija uzskatīja, ka laikposms no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam ir piemērots, lai izdarītu reprezentatīvu konstatējumu. Savienības savienotājelementu ražošanas nozari lielākoties veido mazie un vidējie uzņēmumi (“MVU”), un grāmatvedības datu sniegšana, kas nav balstīta uz pusgadu, būtu pārmērīgi apgrūtinoša. Turklāt izmeklējamajam ražojumam ir daudz dažādu variāciju un veidu, un tas prasīja ārkārtīgi lielu apjomu grāmatvedības datu, kas bija jāpārrēķina un jāapkopo šīs izmeklēšanas vajadzībām. Pamatregulas 6. panta 1. punkts pieļauj atkāpes pamatotos gadījumos, kāds ir arī šis gadījums. Tāpēc tika noraidīts apgalvojums, ka izvēlētais izmeklēšanas periods ir nepiemērots.

| (12) | Tie paši divi importētāji apgalvoja, ka, pamatojoties uz sūdzībā minētajiem makroekonomikas rādītājiem, Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums un ka nav cēloņsakarības starp importu no Ķīnas un sūdzības iesniedzējam nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(12)

Tie paši divi importētāji apgalvoja, ka, pamatojoties uz sūdzībā minētajiem makroekonomikas rādītājiem, Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums un ka nav cēloņsakarības starp importu no Ķīnas un sūdzības iesniedzējam nodarīto kaitējumu.

| (13) | Komisija uzskatīja, ka sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija bija pietiekama, lai izpildītu pamatregulas 5. pantā noteikto procedūras sākšanas juridisko standartu gan attiecībā uz būtisku kaitējumu, gan attiecībā uz cēloņsakarību. Jāatgādina, ka sūdzības izskatīšanas posmā pierādījumu standarts ir zemāks nekā tas, kas nepieciešams pasākumu noteikšanai. Konkrēti, sūdzībā bija norādīts būtisks importa no Ķīnas pieaugums: no 2016. gada līdz sūdzības izmeklēšanas periodam tas gandrīz trīskāršojās, un tā rezultātā pieauga tirgus daļa, kas sūdzības izmeklēšanas periodā sasniedza 15 %. Šā importa cenas bija būtiski zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū. Vienlaikus samazinājās Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoms, samazinājās nodarbinātība, saruka ieguldījumi un cenu līmenis, kā rezultātā Savienības ražošanas nozare ievērojami zaudēja rentabilitāti (aptuveni 50 % samazinājums laikposmā no 2016. gada līdz sūdzības izmeklēšanas periodam). Tā kā šīs norises notika paralēli importa no Ķīnas pieaugumam un netika konstatēti citi faktori, kas varētu būt izraisījuši Savienības ražošanas nozares lejupslīdi, Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, ka būtisko kaitējumu izraisījis imports no Ķīnas. |
| --- | --- |

(13)

Komisija uzskatīja, ka sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija bija pietiekama, lai izpildītu pamatregulas 5. pantā noteikto procedūras sākšanas juridisko standartu gan attiecībā uz būtisku kaitējumu, gan attiecībā uz cēloņsakarību. Jāatgādina, ka sūdzības izskatīšanas posmā pierādījumu standarts ir zemāks nekā tas, kas nepieciešams pasākumu noteikšanai. Konkrēti, sūdzībā bija norādīts būtisks importa no Ķīnas pieaugums: no 2016. gada līdz sūdzības izmeklēšanas periodam tas gandrīz trīskāršojās, un tā rezultātā pieauga tirgus daļa, kas sūdzības izmeklēšanas periodā sasniedza 15 %. Šā importa cenas bija būtiski zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū. Vienlaikus samazinājās Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoms, samazinājās nodarbinātība, saruka ieguldījumi un cenu līmenis, kā rezultātā Savienības ražošanas nozare ievērojami zaudēja rentabilitāti (aptuveni 50 % samazinājums laikposmā no 2016. gada līdz sūdzības izmeklēšanas periodam). Tā kā šīs norises notika paralēli importa no Ķīnas pieaugumam un netika konstatēti citi faktori, kas varētu būt izraisījuši Savienības ražošanas nozares lejupslīdi, Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, ka būtisko kaitējumu izraisījis imports no Ķīnas.

| (14) | CCCME pauda šaubas par sūdzībā norādītajiem importa apjomiem, jo īpaši par sūdzības iesniedzēja veiktajām aplēsēm, kurās nerūsējošā tērauda savienotājelementu imports izslēgts no kopējā importa apjoma saskaņā ar dažiem KN kodiem. Tā arī atzīmēja, ka šādas korekcijas netika veiktas attiecībā uz importu no citām trešām valstīm. CCCME nepiedāvāja alternatīvu metodiku, kas ļautu aplēst nerūsējošā tērauda savienotājelementu importa apjomus. |
| --- | --- |

(14)

CCCME pauda šaubas par sūdzībā norādītajiem importa apjomiem, jo īpaši par sūdzības iesniedzēja veiktajām aplēsēm, kurās nerūsējošā tērauda savienotājelementu imports izslēgts no kopējā importa apjoma saskaņā ar dažiem KN kodiem. Tā arī atzīmēja, ka šādas korekcijas netika veiktas attiecībā uz importu no citām trešām valstīm. CCCME nepiedāvāja alternatīvu metodiku, kas ļautu aplēst nerūsējošā tērauda savienotājelementu importa apjomus.

CCCME

CCCME

| (15) | Komisija uzskatīja, ka sūdzības iesniedzēju ierosinātā metodika ir pamatota, jo tā balstās uz vēsturiskiem datiem un labāko sūdzības iesniedzēja rīcībā esošo informāciju par tirgu. Tas, ka netika veiktas korekcijas attiecībā uz citiem importa avotiem, potenciāli noveda pie tā, ka importa no Ķīnas tirgus daļa tika novērtēta pārāk zemu, un tādējādi tas neliek apšaubīt sūdzībā sniegto vispārējo novērtējumu. Tā kā CCCME nepiedāvāja citu metodiku, kas būtu piemērotāka nekā sūdzības iesniedzēju ierosinātā, Komisija noraidīja CCCME apgalvojumus. |
| --- | --- |

(15)

Komisija uzskatīja, ka sūdzības iesniedzēju ierosinātā metodika ir pamatota, jo tā balstās uz vēsturiskiem datiem un labāko sūdzības iesniedzēja rīcībā esošo informāciju par tirgu. Tas, ka netika veiktas korekcijas attiecībā uz citiem importa avotiem, potenciāli noveda pie tā, ka importa no Ķīnas tirgus daļa tika novērtēta pārāk zemu, un tādējādi tas neliek apšaubīt sūdzībā sniegto vispārējo novērtējumu. Tā kā CCCME nepiedāvāja citu metodiku, kas būtu piemērotāka nekā sūdzības iesniedzēju ierosinātā, Komisija noraidīja CCCME apgalvojumus.

CCCME

CCCME

1.5.   Lūgums saglabāt anonimitāti

Lūgums saglabāt anonimitāti

| (16) | Lielākā daļa Savienības ražotāju, kurus pārstāvēja sūdzības iesniedzējs EIFI vai kuri atbalstīja sūdzību, lūdza nodrošināt anonimitāti, lai novērstu iespējamo pretdarbību no to Savienības klientu puses, kuri iepirka savienotājelementus arī no Ķīnas piegādātājiem. Šo klientu vidū bija daži lieli uzņēmumi ar ievērojamu ietekmi tirgū, salīdzinot ar Savienības savienotājelementu ražotājiem, kas lielākoties ir MVU. |
| --- | --- |

(16)

Lielākā daļa Savienības ražotāju, kurus pārstāvēja sūdzības iesniedzējs EIFI vai kuri atbalstīja sūdzību, lūdza nodrošināt anonimitāti, lai novērstu iespējamo pretdarbību no to Savienības klientu puses, kuri iepirka savienotājelementus arī no Ķīnas piegādātājiem. Šo klientu vidū bija daži lieli uzņēmumi ar ievērojamu ietekmi tirgū, salīdzinot ar Savienības savienotājelementu ražotājiem, kas lielākoties ir MVU.

EIFI

| (17) | Divi importētāji apstrīdēja Komisijas lēmumu piešķirt šiem uzņēmumiem anonimitāti; tie apgalvoja, ka nav pierādījumu par iespējamu negatīvu ietekmi. |
| --- | --- |

(17)

Divi importētāji apstrīdēja Komisijas lēmumu piešķirt šiem uzņēmumiem anonimitāti; tie apgalvoja, ka nav pierādījumu par iespējamu negatīvu ietekmi.

| (18) | Komisija tam nepiekrita. Ņemot vērā asimetriju starp Savienības savienotājelementu ražotājiem un lietotājiem, Komisija secināja, ka pretdarbības risks, uz ko norādīja EIFI pārstāvētie Savienības ražotāji un citi atbalstītāji, patiešām pastāv (4). Pamatojoties uz to, Komisija piešķīra šo uzņēmumu nosaukumiem konfidenciālu statusu. Tāpēc attiecībā uz konfidencialitāti paustie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(18)

Komisija tam nepiekrita. Ņemot vērā asimetriju starp Savienības savienotājelementu ražotājiem un lietotājiem, Komisija secināja, ka pretdarbības risks, uz ko norādīja EIFI pārstāvētie Savienības ražotāji un citi atbalstītāji, patiešām pastāv (4). Pamatojoties uz to, Komisija piešķīra šo uzņēmumu nosaukumiem konfidenciālu statusu. Tāpēc attiecībā uz konfidencialitāti paustie apgalvojumi tika noraidīti.

EIFI

4

| (19) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA apgalvoja, ka izlasē iekļautie Savienības ražotāji nav iesnieguši pienācīgu pieprasījumu saglabāt anonimitāti. |
| --- | --- |

(19)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA apgalvoja, ka izlasē iekļautie Savienības ražotāji nav iesnieguši pienācīgu pieprasījumu saglabāt anonimitāti.

CCCME

EFDA

| (20) | Komisija izlasē iekļauto Savienības ražotāju pieprasījumus ievērot anonimitāti saņēma 2021. gada 8. janvārī pēc tam, kad iepriekš 2020. gada 18. decembrī bija saņēmusi sūdzības iesniedzēja EIFI pieprasījumu turpināt ievērot sūdzības iesniedzēju un atbalstītāju nosaukumu konfidencialitāti pēc izmeklēšanas sākšanas un līdz brīdim, kad izlasē iekļautie Savienības ražotāji varēs iesniegt individuālus pieprasījumus. Ņemot vērā pretdarbības draudu nopietnību un apzinoties izlasē iekļauto Savienības ražotāju nodomu iesniegt attiecīgos pieprasījumus, Komisija uzskatīja par lietderīgu aizsargāt viņu identitāti jau laikā no izmeklēšanas sākšanas 2020. gada 21. decembrī līdz 2021. gada 8. janvārim, kad tika saņemti šādi pieprasījumi. Pieprasījumi tika saņemti un pieņemti attiecībā uz visiem Savienības ražotājiem, kuri galu galā tika iekļauti izlasē. EFDA arī apgalvoja, ka EIFI nebija tiesību iesniegt šādus pieprasījumus, kas bija jāiesniedz individuāli par katru uzņēmumu. Tā kā EIFI ir pilnvarots pārstāvēt gan Savienības ražošanas nozari, kas iesniedza sūdzību, gan tās individuālos dalībniekus, un tā kā EIFI vienīgi pārsūtīja attiecīgo uzņēmumu parakstītus individuālus pieprasījumus, šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(20)

Komisija izlasē iekļauto Savienības ražotāju pieprasījumus ievērot anonimitāti saņēma 2021. gada 8. janvārī pēc tam, kad iepriekš 2020. gada 18. decembrī bija saņēmusi sūdzības iesniedzēja EIFI pieprasījumu turpināt ievērot sūdzības iesniedzēju un atbalstītāju nosaukumu konfidencialitāti pēc izmeklēšanas sākšanas un līdz brīdim, kad izlasē iekļautie Savienības ražotāji varēs iesniegt individuālus pieprasījumus. Ņemot vērā pretdarbības draudu nopietnību un apzinoties izlasē iekļauto Savienības ražotāju nodomu iesniegt attiecīgos pieprasījumus, Komisija uzskatīja par lietderīgu aizsargāt viņu identitāti jau laikā no izmeklēšanas sākšanas 2020. gada 21. decembrī līdz 2021. gada 8. janvārim, kad tika saņemti šādi pieprasījumi. Pieprasījumi tika saņemti un pieņemti attiecībā uz visiem Savienības ražotājiem, kuri galu galā tika iekļauti izlasē. EFDA arī apgalvoja, ka EIFI nebija tiesību iesniegt šādus pieprasījumus, kas bija jāiesniedz individuāli par katru uzņēmumu. Tā kā EIFI ir pilnvarots pārstāvēt gan Savienības ražošanas nozari, kas iesniedza sūdzību, gan tās individuālos dalībniekus, un tā kā EIFI vienīgi pārsūtīja attiecīgo uzņēmumu parakstītus individuālus pieprasījumus, šis apgalvojums tika noraidīts.

EIFI

EFDA

EIFI

EIFI

EIFI

| (21) | Tās pašas personas arī apgalvoja, ka nav pamata saglabāt izlasē iekļauto uzņēmumu nosaukumu konfidencialitāti, jo dalība izlasē neliecina par to, vai uzņēmums ir sūdzības iesniedzējs vai atbalstītājs, bet tikai par to, ka tas sadarbojas. Šajā sakarā tās atsaucās uz Apelācijas institūcijas ziņojumu lietā EC – Fasteners (China) (5), kurā Komisija bija paudusi līdzīgu viedokli. Tās pašas personas arī apgalvoja, ka ieinteresētās personas, kas iebilst pret pasākumiem, ir ieinteresētas, lai pēc iespējas vairāk Savienības ražotāju sadarbotos un sniegtu Komisijai informāciju, un ka tāpēc bažas par pretdarbību ir nepamatotas. Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā līdzīgi apstrīdēja to, ka pastāv pārliecinoši pierādījumi par pretdarbības draudiem no klientiem Savienībā. Komisija pieņēma pieprasījumus ievērot izlasē iekļauto Savienības ražotāju anonimitāti, jo, kā liecina saņemtie pieprasījumi, pretdarbības draudi pastāvēja ne tikai attiecībā uz sūdzības iesniedzējiem un atbalstītājiem, bet arī attiecībā uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Pēc galīgās informācijas izpaušanas saņemtie atkārtotie EFDA un CCCME apliecinājumi nevarēja pārliecināt par šādu draudu neesību. Tāpēc visi šajā sakarā paustie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(21)

Tās pašas personas arī apgalvoja, ka nav pamata saglabāt izlasē iekļauto uzņēmumu nosaukumu konfidencialitāti, jo dalība izlasē neliecina par to, vai uzņēmums ir sūdzības iesniedzējs vai atbalstītājs, bet tikai par to, ka tas sadarbojas. Šajā sakarā tās atsaucās uz Apelācijas institūcijas ziņojumu lietā EC – Fasteners (China) (5), kurā Komisija bija paudusi līdzīgu viedokli. Tās pašas personas arī apgalvoja, ka ieinteresētās personas, kas iebilst pret pasākumiem, ir ieinteresētas, lai pēc iespējas vairāk Savienības ražotāju sadarbotos un sniegtu Komisijai informāciju, un ka tāpēc bažas par pretdarbību ir nepamatotas. Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā līdzīgi apstrīdēja to, ka pastāv pārliecinoši pierādījumi par pretdarbības draudiem no klientiem Savienībā. Komisija pieņēma pieprasījumus ievērot izlasē iekļauto Savienības ražotāju anonimitāti, jo, kā liecina saņemtie pieprasījumi, pretdarbības draudi pastāvēja ne tikai attiecībā uz sūdzības iesniedzējiem un atbalstītājiem, bet arī attiecībā uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Pēc galīgās informācijas izpaušanas saņemtie atkārtotie EFDA un CCCME apliecinājumi nevarēja pārliecināt par šādu draudu neesību. Tāpēc visi šajā sakarā paustie apgalvojumi tika noraidīti.

EC – Fasteners (China)

5

EFDA

CCCME

1.6.   Apgalvojumi par konfidencialitāti

Apgalvojumi par konfidencialitāti

| (22) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA atkārtoti norādīja, ka nekonfidenciālie lietas materiāli bija daļēji nepietiekami un ka ne vienmēr tika sniegti atbilstoši nekonfidenciāli kopsavilkumi. Tās apgalvoja, ka ir jāsniedz pamatoti iemesli konfidencialitātes režīmam un ka nekonfidenciālajiem kopsavilkumiem jābūt pietiekami detalizētiem, lai ļautu saprātīgi izprast konfidenciāli iesniegto informāciju. Abas minētās personas sniedza sarakstu ar piemēriem, kad šādi kritēriji, kā tiek apgalvots, netika ievēroti. |
| --- | --- |

(22)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA atkārtoti norādīja, ka nekonfidenciālie lietas materiāli bija daļēji nepietiekami un ka ne vienmēr tika sniegti atbilstoši nekonfidenciāli kopsavilkumi. Tās apgalvoja, ka ir jāsniedz pamatoti iemesli konfidencialitātes režīmam un ka nekonfidenciālajiem kopsavilkumiem jābūt pietiekami detalizētiem, lai ļautu saprātīgi izprast konfidenciāli iesniegto informāciju. Abas minētās personas sniedza sarakstu ar piemēriem, kad šādi kritēriji, kā tiek apgalvots, netika ievēroti.

CCCME

EFDA

| (23) | Komisija atzīmē, ka pēc galīgās informācijas izpaušanas minētie piemēri vai nu jau iepriekš bija minēti attiecīgo personu pieprasījumos sniegt papildu informāciju un tika pienācīgi izskatīti izmeklēšanas laikā divpusējā saziņā ar šīm personām un EFDA pieprasītajā uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas 2021. gada 29. novembrī, vai arī bija saistīti ar informāciju, kas nebija daļa no būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuriem Komisija balstīja savus galīgos konstatējumus, vai arī tika uzskatīti par nepamatotiem, jo bija sniegts pietiekams pamatojums konfidencialitātes režīmam un sniegtie nekonfidenciālie kopsavilkumi bija pietiekami detalizēti, lai varētu saprātīgi izprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību, saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu. Viens no pieprasījumiem attiecās uz citas ieinteresētās personas piezīmēm pēc informācijas izpaušanas, kas trīs dienu laikā tika iekļautas nekonfidenciālajos lietas materiālos. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(23)

Komisija atzīmē, ka pēc galīgās informācijas izpaušanas minētie piemēri vai nu jau iepriekš bija minēti attiecīgo personu pieprasījumos sniegt papildu informāciju un tika pienācīgi izskatīti izmeklēšanas laikā divpusējā saziņā ar šīm personām un EFDA pieprasītajā uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas 2021. gada 29. novembrī, vai arī bija saistīti ar informāciju, kas nebija daļa no būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuriem Komisija balstīja savus galīgos konstatējumus, vai arī tika uzskatīti par nepamatotiem, jo bija sniegts pietiekams pamatojums konfidencialitātes režīmam un sniegtie nekonfidenciālie kopsavilkumi bija pietiekami detalizēti, lai varētu saprātīgi izprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību, saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu. Viens no pieprasījumiem attiecās uz citas ieinteresētās personas piezīmēm pēc informācijas izpaušanas, kas trīs dienu laikā tika iekļautas nekonfidenciālajos lietas materiālos. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

EFDA

1.7.   Apgalvojumi par nekonfidenciālo lietas materiālu pārvaldību

Apgalvojumi par nekonfidenciālo lietas materiālu pārvaldību

| (24) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA atkārtoti pauda bažas par nekonfidenciālo lietas materiālu pārvaldību, apgalvojot, ka i) nekonfidenciālajos lietas materiālos trūka noteiktas sarakstes ar sūdzības iesniedzēju, ka ii) cita sarakste tika dzēsta un iii) daži dokumenti tika augšupielādēti tikai ļoti vēlu. |
| --- | --- |

(24)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA atkārtoti pauda bažas par nekonfidenciālo lietas materiālu pārvaldību, apgalvojot, ka i) nekonfidenciālajos lietas materiālos trūka noteiktas sarakstes ar sūdzības iesniedzēju, ka ii) cita sarakste tika dzēsta un iii) daži dokumenti tika augšupielādēti tikai ļoti vēlu.

CCCME

EFDA

| (25) | Komisija atzīmē, ka Komisija jau iepriekš šos apgalvojumus skaidroja divpusējā saziņā ar šīm personām un 2021. gada 29. novembrī notikušajā uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas, ko bija pieprasījusi EFDA. Turklāt apgalvojums, ka lietā trūkst konkrētas sarakstes ar sūdzības iesniedzēju, ir aplūkots arī 47. apsvērumā, bet apgalvojums par iespējami novēlotu informāciju ieinteresētajām personām saistībā ar Savienības ražotāju izlases pārskatīšanu – 44. apsvērumā. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(25)

Komisija atzīmē, ka Komisija jau iepriekš šos apgalvojumus skaidroja divpusējā saziņā ar šīm personām un 2021. gada 29. novembrī notikušajā uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas, ko bija pieprasījusi EFDA. Turklāt apgalvojums, ka lietā trūkst konkrētas sarakstes ar sūdzības iesniedzēju, ir aplūkots arī 47. apsvērumā, bet apgalvojums par iespējami novēlotu informāciju ieinteresētajām personām saistībā ar Savienības ražotāju izlases pārskatīšanu – 44. apsvērumā. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

EFDA

1.8.   Atlase

Atlase

1.8.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (26) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisku izlasi. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz ražošanas un pārdošanas apjomiem Savienībā, par kuriem stāvokļa noteikšanas veidlapā bija ziņojuši Savienības ražotāji, ņemot vērā arī to ģeogrāfisko atrašanās vietu un MVU pārstāvību. Šajā izlasē bija seši Savienības ražotāji, kas atrodas četrās dažādās dalībvalstīs. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par provizorisko izlasi. |
| --- | --- |

(26)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisku izlasi. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz ražošanas un pārdošanas apjomiem Savienībā, par kuriem stāvokļa noteikšanas veidlapā bija ziņojuši Savienības ražotāji, ņemot vērā arī to ģeogrāfisko atrašanās vietu un MVU pārstāvību. Šajā izlasē bija seši Savienības ražotāji, kas atrodas četrās dažādās dalībvalstīs. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par provizorisko izlasi.

| (27) | Viens no provizoriskajā izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem (MVU) informēja Komisiju, ka tas nevarēs sniegt visas atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc Komisija nolēma pārskatīt Savienības ražotāju izlasi, aizstājot šo uzņēmumu ar nākamo lielāko MVU tajā pašā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(27)

Viens no provizoriskajā izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem (MVU) informēja Komisiju, ka tas nevarēs sniegt visas atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc Komisija nolēma pārskatīt Savienības ražotāju izlasi, aizstājot šo uzņēmumu ar nākamo lielāko MVU tajā pašā dalībvalstī.

| (28) | EFDA apgalvoja, ka tā nevar sniegt jēgpilnas piezīmes par izvēlēto izlasi, jo nebija atvēlēts pietiekami daudz laika un izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem tika nodrošināta anonimitāte. CCCME apgalvoja, ka Savienības ražotāju anonimitāte liedz tai uzzināt atlasīto uzņēmumu ražojumu klāstu un pārbaudīt publiski pieejamo informāciju par šiem uzņēmumiem. EFDA un CCCME apgalvoja, ka, lai gan sūdzības iesniedzēji un sūdzības atbalstītāji pieprasīja anonimitāti un tiem tā tika piešķirta, šādu attieksmi nevar automātiski attiecināt uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Tās apgalvoja, ka izlasē iekļautie Savienības ražotāji ir tikai personas, kas sadarbojas, un tāpēc tie ne vienmēr ir sūdzības iesniedzēji vai atbalstītāji. Tādējādi Komisijai nebija iemesla uzskatīt izlasē iekļauto Savienības ražotāju identitāti par konfidenciālu. Tā kā no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem netika saņemts atsevišķs pieprasījums ievērot anonimitāti, Komisija šādu režīmu izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem piešķīrusi nepamatoti. |
| --- | --- |

(28)

EFDA apgalvoja, ka tā nevar sniegt jēgpilnas piezīmes par izvēlēto izlasi, jo nebija atvēlēts pietiekami daudz laika un izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem tika nodrošināta anonimitāte. CCCME apgalvoja, ka Savienības ražotāju anonimitāte liedz tai uzzināt atlasīto uzņēmumu ražojumu klāstu un pārbaudīt publiski pieejamo informāciju par šiem uzņēmumiem. EFDA un CCCME apgalvoja, ka, lai gan sūdzības iesniedzēji un sūdzības atbalstītāji pieprasīja anonimitāti un tiem tā tika piešķirta, šādu attieksmi nevar automātiski attiecināt uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Tās apgalvoja, ka izlasē iekļautie Savienības ražotāji ir tikai personas, kas sadarbojas, un tāpēc tie ne vienmēr ir sūdzības iesniedzēji vai atbalstītāji. Tādējādi Komisijai nebija iemesla uzskatīt izlasē iekļauto Savienības ražotāju identitāti par konfidenciālu. Tā kā no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem netika saņemts atsevišķs pieprasījums ievērot anonimitāti, Komisija šādu režīmu izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem piešķīrusi nepamatoti.

EFDA

CCCME

EFDA

CCCME

| (29) | EFDA un CCCME arī apgalvoja, ka jebkurā gadījumā šādam režīmam nav pamatota iemesla, jo tas neļauj ieinteresētajām personām sniegt jēgpilnas piezīmes par izveidoto izlasi, un pamatoja, ka saskaņā ar pamatregulas 19. pantu konfidenciālas informācijas aizsardzība ir jāsamēro ar ieinteresēto personu tiesībām uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(29)

EFDA un CCCME arī apgalvoja, ka jebkurā gadījumā šādam režīmam nav pamatota iemesla, jo tas neļauj ieinteresētajām personām sniegt jēgpilnas piezīmes par izveidoto izlasi, un pamatoja, ka saskaņā ar pamatregulas 19. pantu konfidenciālas informācijas aizsardzība ir jāsamēro ar ieinteresēto personu tiesībām uz aizstāvību.

EFDA

CCCME

| (30) | Lielbritānijas un Īrijas Savienotājelementu izplatītāju asociācija (“BIFAD”) tās Īrijas biedru vārdā līdzīgi apgalvoja, ka nav bijis pietiekami daudz laika, lai sniegtu piezīmes par provizorisko izlasi, un ka izvēlētajiem uzņēmumiem piešķirtā anonimitāte neļautu tiem novērtēt, vai izlase ir izveidota saprātīgi un līdzsvaroti. Tie pieprasīja, lai tiem tiktu sniegta plašāka informācija par katra uzņēmuma produkcijas izlaidi, jaudu, ražojumu klāstu un apkalpotajiem tirgiem. |
| --- | --- |

(30)

Lielbritānijas un Īrijas Savienotājelementu izplatītāju asociācija (“BIFAD”) tās Īrijas biedru vārdā līdzīgi apgalvoja, ka nav bijis pietiekami daudz laika, lai sniegtu piezīmes par provizorisko izlasi, un ka izvēlētajiem uzņēmumiem piešķirtā anonimitāte neļautu tiem novērtēt, vai izlase ir izveidota saprātīgi un līdzsvaroti. Tie pieprasīja, lai tiem tiktu sniegta plašāka informācija par katra uzņēmuma produkcijas izlaidi, jaudu, ražojumu klāstu un apkalpotajiem tirgiem.

BIFAD

| (31) | Kas attiecas uz termiņu, kurš bija noteikts piezīmju sniegšanai par provizorisko izlasi, ieinteresētajām personām tika piešķirtas 7 dienas no izmeklēšanas sākšanas dienas un – ņemot vērā šīs lietas īpašos apstākļus – pagarinājums vēl par 7 dienām, un šāds termiņš tika uzskatīts par pietiekamu, ņemot vērā arī stingros termiņus, ko piemēro antidempinga izmeklēšanai. Komisija atzīmē, ka visas ieinteresētās personas, kas aktīvi sadarbojās izmeklēšanā, minētajā termiņā iesniedza piezīmes. Tāpēc tika noraidīts apgalvojums, ka personām nebija pietiekami daudz laika, lai iesniegtu piezīmes par provizorisko izlasi. |
| --- | --- |

(31)

Kas attiecas uz termiņu, kurš bija noteikts piezīmju sniegšanai par provizorisko izlasi, ieinteresētajām personām tika piešķirtas 7 dienas no izmeklēšanas sākšanas dienas un – ņemot vērā šīs lietas īpašos apstākļus – pagarinājums vēl par 7 dienām, un šāds termiņš tika uzskatīts par pietiekamu, ņemot vērā arī stingros termiņus, ko piemēro antidempinga izmeklēšanai. Komisija atzīmē, ka visas ieinteresētās personas, kas aktīvi sadarbojās izmeklēšanā, minētajā termiņā iesniedza piezīmes. Tāpēc tika noraidīts apgalvojums, ka personām nebija pietiekami daudz laika, lai iesniegtu piezīmes par provizorisko izlasi.

| (32) | Attiecībā uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju anonimitāti 2020. gada 18. decembrī tika iesniegts pieprasījums, lai sūdzības iesniedzējam un atbalstītājiem posmā pirms izmeklēšanas sākšanas piešķirtais anonimitātes režīms tiktu attiecināts arī uz izmeklēšanu. Tā kā atlase ir daļa no izmeklēšanas, konfidencialitātes režīms tādējādi attiecās arī uz atlasi. Turklāt izlasē iekļautie Savienības ražotāji 2021. gada 8. janvārī īpaši pieprasīja anonimitāti izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

(32)

Attiecībā uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju anonimitāti 2020. gada 18. decembrī tika iesniegts pieprasījums, lai sūdzības iesniedzējam un atbalstītājiem posmā pirms izmeklēšanas sākšanas piešķirtais anonimitātes režīms tiktu attiecināts arī uz izmeklēšanu. Tā kā atlase ir daļa no izmeklēšanas, konfidencialitātes režīms tādējādi attiecās arī uz atlasi. Turklāt izlasē iekļautie Savienības ražotāji 2021. gada 8. janvārī īpaši pieprasīja anonimitāti izmeklēšanas laikā.

| (33) | Piešķirot izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem anonimitāti, Komisija pienācīgi līdzsvaroja pretdarbības risku, no vienas puses, un ieinteresēto personu tiesības, no otras puses, un secināja, ka pastāv pārliecinošs pretdarbības risks, kas attaisno konfidencialitātes piešķiršanu izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem attiecībā uz to identitāti. Tāpēc šajā sakarā izteiktie argumenti tika noraidīti. |
| --- | --- |

(33)

Piešķirot izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem anonimitāti, Komisija pienācīgi līdzsvaroja pretdarbības risku, no vienas puses, un ieinteresēto personu tiesības, no otras puses, un secināja, ka pastāv pārliecinošs pretdarbības risks, kas attaisno konfidencialitātes piešķiršanu izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem attiecībā uz to identitāti. Tāpēc šajā sakarā izteiktie argumenti tika noraidīti.

| (34) | Attiecībā uz pieprasījumu sniegt papildu informāciju par produkcijas izlaidi, jaudu un ražojumu klāstu Komisija uzskatīja, ka šādas informācijas izpaušana par katru uzņēmumu ļautu ieinteresētajām personām identificēt attiecīgos Savienības ražotājus. Tomēr jāatzīmē, ka, ņemot vērā Savienības cenu un eksporta cenu lielo atbilstību, lielākā daļa izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražojumu veidu tika izpausti izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, veicot detalizētus cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķinus. Tiek arī atzīmēts, ka ieinteresētajām personām tika pienācīgi darīta zināma izlases veidošanas metodika, un par pašu metodiku piezīmes netika saņemtas. Tāpēc šo pieprasījumu noraidīja. |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz pieprasījumu sniegt papildu informāciju par produkcijas izlaidi, jaudu un ražojumu klāstu Komisija uzskatīja, ka šādas informācijas izpaušana par katru uzņēmumu ļautu ieinteresētajām personām identificēt attiecīgos Savienības ražotājus. Tomēr jāatzīmē, ka, ņemot vērā Savienības cenu un eksporta cenu lielo atbilstību, lielākā daļa izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražojumu veidu tika izpausti izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, veicot detalizētus cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķinus. Tiek arī atzīmēts, ka ieinteresētajām personām tika pienācīgi darīta zināma izlases veidošanas metodika, un par pašu metodiku piezīmes netika saņemtas. Tāpēc šo pieprasījumu noraidīja.

| (35) | Izmeklēšanas laikā viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem informēja Komisiju, ka tas nevarēs sniegt pilnu atbildi uz Komisijas anketas jautājumiem. Cits izlasē iekļautais Savienības ražotājs nevarēja sniegt pietiekamu pārliecību par datiem, kas tika iesniegti pārbaudei. Tāpēc šie Savienības ražotāji tika izslēgti no izlases. |
| --- | --- |

(35)

Izmeklēšanas laikā viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem informēja Komisiju, ka tas nevarēs sniegt pilnu atbildi uz Komisijas anketas jautājumiem. Cits izlasē iekļautais Savienības ražotājs nevarēja sniegt pietiekamu pārliecību par datiem, kas tika iesniegti pārbaudei. Tāpēc šie Savienības ražotāji tika izslēgti no izlases.

| (36) | Lai nodrošinātu, ka izlase joprojām ir reprezentatīva saskaņā ar 17. pantā noteiktajiem kritērijiem, Komisija nolēma pārskatīt Savienības ražotāju izlasi, aizstājot iepriekš minētos uzņēmumus ar diviem nākamajiem lielākajiem ražotājiem apjomu un pārdošanas apjoma ziņā, vienlaikus ņemot vērā arī ģeogrāfisko izkliedi un plašo ražojuma veidu klāstu. Kā norādīts 2021. gada 15. jūlija paziņojumā lietas materiālos, Komisija paļāvās uz informāciju, ko Savienības ražotāji bija snieguši stāvokļa noteikšanas posmā un ko izmantoja arī atlases vajadzībām. Turklāt Komisija meklēja publiski pieejamo informāciju un pārbaudīja attiecīgo uzņēmumu tīmekļa vietnes. Komisija sazinājās ar uzņēmumiem un aicināja tos sadarboties, proti, aizpildīt anketu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(36)

Lai nodrošinātu, ka izlase joprojām ir reprezentatīva saskaņā ar 17. pantā noteiktajiem kritērijiem, Komisija nolēma pārskatīt Savienības ražotāju izlasi, aizstājot iepriekš minētos uzņēmumus ar diviem nākamajiem lielākajiem ražotājiem apjomu un pārdošanas apjoma ziņā, vienlaikus ņemot vērā arī ģeogrāfisko izkliedi un plašo ražojuma veidu klāstu. Kā norādīts 2021. gada 15. jūlija paziņojumā lietas materiālos, Komisija paļāvās uz informāciju, ko Savienības ražotāji bija snieguši stāvokļa noteikšanas posmā un ko izmantoja arī atlases vajadzībām. Turklāt Komisija meklēja publiski pieejamo informāciju un pārbaudīja attiecīgo uzņēmumu tīmekļa vietnes. Komisija sazinājās ar uzņēmumiem un aicināja tos sadarboties, proti, aizpildīt anketu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes.

| (37) | Komisija saņēma piezīmes no CCCME, EFDA un viena ražotāja eksportētāja Celo Suzhou Precision Fasteners Ltd (“Celo Suzhou”). |
| --- | --- |

(37)

Komisija saņēma piezīmes no CCCME, EFDA un viena ražotāja eksportētāja Celo Suzhou Precision Fasteners Ltd (“Celo Suzhou”).

CCCME

EFDA

Celo Suzhou Precision Fasteners Ltd

Celo Suzhou

| (38) | CCCME un EFDA apgalvoja, ka ieinteresētajām personām nebija dots pietiekami daudz laika, lai iesniegtu piezīmes par mainīto izlasi. Komisija atzīmēja, ka ne CCCME, ne EFDA nepieprasīja termiņa pagarinājumu un ka abas organizācijas bija iesniegušas detalizētas piezīmes par mainīto Savienības ražotāju izlasi; tāpēc to apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(38)

CCCME un EFDA apgalvoja, ka ieinteresētajām personām nebija dots pietiekami daudz laika, lai iesniegtu piezīmes par mainīto izlasi. Komisija atzīmēja, ka ne CCCME, ne EFDA nepieprasīja termiņa pagarinājumu un ka abas organizācijas bija iesniegušas detalizētas piezīmes par mainīto Savienības ražotāju izlasi; tāpēc to apgalvojums tika noraidīts.

CCCME

EFDA

CCCME

EFDA

| (39) | Abas personas arī atkārtoja, ka izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem nevajadzētu piešķirt anonimitāti, tomēr tās nesniedza papildu argumentus. Tāpēc, ņemot vērā iemeslus, kas izklāstīti 32. apsvērumā, šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(39)

Abas personas arī atkārtoja, ka izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem nevajadzētu piešķirt anonimitāti, tomēr tās nesniedza papildu argumentus. Tāpēc, ņemot vērā iemeslus, kas izklāstīti 32. apsvērumā, šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (40) | Turklāt CCCME apgalvoja, ka attieksme pret citām ieinteresētajām personām bija diskriminējoša, jo tām tika noteikti stingri termiņi, savukārt jaunajiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem tika noteikts termiņš, kurā jāatbild uz anketas jautājumiem, kas beidzās gandrīz sešus mēnešus pēc termiņa, kas bija noteikts sākotnēji izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Turklāt, ņemot vērā to, ka Komisijai bija pietiekami daudz laika, lai analizētu šajā pagarinātajā termiņā saņemtās atbildes uz anketas jautājumiem, tai nebija iemesla noteikt ieinteresētajām personām daudz īsāku termiņu, kurā sniegt piezīmes par jauno izlasi. |
| --- | --- |

(40)

Turklāt CCCME apgalvoja, ka attieksme pret citām ieinteresētajām personām bija diskriminējoša, jo tām tika noteikti stingri termiņi, savukārt jaunajiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem tika noteikts termiņš, kurā jāatbild uz anketas jautājumiem, kas beidzās gandrīz sešus mēnešus pēc termiņa, kas bija noteikts sākotnēji izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Turklāt, ņemot vērā to, ka Komisijai bija pietiekami daudz laika, lai analizētu šajā pagarinātajā termiņā saņemtās atbildes uz anketas jautājumiem, tai nebija iemesla noteikt ieinteresētajām personām daudz īsāku termiņu, kurā sniegt piezīmes par jauno izlasi.

CCCME

| (41) | Komisija atzīmēja, ka visiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, importētājiem un ražotājiem eksportētājiem tika nodrošināta vienlīdzīga attieksme, un tiem tika dotas 30 dienas un vajadzības gadījumā pamatoti pagarināts termiņš, lai atbildētu uz anketas jautājumiem, skaitot no dienas, kad tie tika informēti par iekļaušanu izlasē. Tādējādi CCCME apgalvojums, ka dažiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem būtu tikuši doti vairāk nekā seši mēneši, lai atbildētu uz anketas jautājumiem, ir maldinošs. Komisija arī norāda, ka izlasi pabeidz tikai pēc tam, kad ir izvērtētas saņemtās ieinteresēto personu piezīmes, un tāpēc Komisija attiecīgi nosaka termiņu, līdz kuram jāiesniedz piezīmes par izlasi, ņemot vērā izmeklēšanas termiņus kopumā. Tāpēc Komisija noraidīja apgalvojumu par diskriminējošu attieksmi. |
| --- | --- |

(41)

Komisija atzīmēja, ka visiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, importētājiem un ražotājiem eksportētājiem tika nodrošināta vienlīdzīga attieksme, un tiem tika dotas 30 dienas un vajadzības gadījumā pamatoti pagarināts termiņš, lai atbildētu uz anketas jautājumiem, skaitot no dienas, kad tie tika informēti par iekļaušanu izlasē. Tādējādi CCCME apgalvojums, ka dažiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem būtu tikuši doti vairāk nekā seši mēneši, lai atbildētu uz anketas jautājumiem, ir maldinošs. Komisija arī norāda, ka izlasi pabeidz tikai pēc tam, kad ir izvērtētas saņemtās ieinteresēto personu piezīmes, un tāpēc Komisija attiecīgi nosaka termiņu, līdz kuram jāiesniedz piezīmes par izlasi, ņemot vērā izmeklēšanas termiņus kopumā. Tāpēc Komisija noraidīja apgalvojumu par diskriminējošu attieksmi.

CCCME

| (42) | CCCME un EFDA arī apgalvoja, ka Komisija nav laikus informējusi ieinteresētās personas par attiecīgo Savienības ražotāju sadarbības atsaukšanu un ka tai vajadzēja agrāk informēt ieinteresētās personas par izmaiņām Savienības ražotāju izlasē. CCCME atsaucās uz pamatregulas 6. panta 7. punktu, kurā noteikts, ka ieinteresētās personas var “iepazīties ar visu informāciju, ko izmeklēšanai ir nodevusi jebkura no iesaistītajām pusēm”. EFDA norādīja, ka Komisija ir pieņēmusi galīgo lēmumu par Savienības ražotāju izlasi, pienācīgi neņemot vērā ieinteresēto personu piezīmes; par to liecina tas, ka papildus atlasītajiem Savienības ražotājiem anketas tika nosūtītas jau pirms šo piezīmju saņemšanas. |
| --- | --- |

(42)

CCCME un EFDA arī apgalvoja, ka Komisija nav laikus informējusi ieinteresētās personas par attiecīgo Savienības ražotāju sadarbības atsaukšanu un ka tai vajadzēja agrāk informēt ieinteresētās personas par izmaiņām Savienības ražotāju izlasē. CCCME atsaucās uz pamatregulas 6. panta 7. punktu, kurā noteikts, ka ieinteresētās personas var “iepazīties ar visu informāciju, ko izmeklēšanai ir nodevusi jebkura no iesaistītajām pusēm”. EFDA norādīja, ka Komisija ir pieņēmusi galīgo lēmumu par Savienības ražotāju izlasi, pienācīgi neņemot vērā ieinteresēto personu piezīmes; par to liecina tas, ka papildus atlasītajiem Savienības ražotājiem anketas tika nosūtītas jau pirms šo piezīmju saņemšanas.

CCCME

EFDA

CCCME

EFDA

| (43) | CCCME un EFDA turklāt norādīja, ka tā vietā, lai mainītu Savienības ražotāju izlasi, Komisijai konstatējumi būtu jāpamato ar pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un jāizbeidz izmeklēšana. CCCME norādīja, ka gadījumā, ja ražotāji eksportētāji izmeklēšanas laikā vairs nesadarbotos, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tiktu piemēroti pieejamie fakti un ka tāpēc Savienības ražotājiem būtu jāpiemēro tāds pats režīms. Alternatīvi Komisijai būtu jāsniedz sīkāka informācija par metodiku, pēc kuras tika atlasīti papildu uzņēmumi Savienības ražotāju izlasei, un jo īpaši par to, kā šie uzņēmumi tika noteikti, kā arī par ietekmi uz galīgās izlases reprezentativitāti. Šajā sakarā abas personas arī apgalvoja, ka Komisija papildu uzņēmumus atlasīja, pamatojoties tikai uz sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju un nesaņemot nekādu informāciju no citām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(43)

CCCME un EFDA turklāt norādīja, ka tā vietā, lai mainītu Savienības ražotāju izlasi, Komisijai konstatējumi būtu jāpamato ar pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un jāizbeidz izmeklēšana. CCCME norādīja, ka gadījumā, ja ražotāji eksportētāji izmeklēšanas laikā vairs nesadarbotos, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tiktu piemēroti pieejamie fakti un ka tāpēc Savienības ražotājiem būtu jāpiemēro tāds pats režīms. Alternatīvi Komisijai būtu jāsniedz sīkāka informācija par metodiku, pēc kuras tika atlasīti papildu uzņēmumi Savienības ražotāju izlasei, un jo īpaši par to, kā šie uzņēmumi tika noteikti, kā arī par ietekmi uz galīgās izlases reprezentativitāti. Šajā sakarā abas personas arī apgalvoja, ka Komisija papildu uzņēmumus atlasīja, pamatojoties tikai uz sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju un nesaņemot nekādu informāciju no citām ieinteresētajām personām.

CCCME

EFDA

CCCME

| (44) | Attiecībā uz apgalvojumu par nepietiekamu informācijas izpaušanu Komisija norāda, ka tā pietiekami savlaicīgi pievienoja visu attiecīgo informāciju lietas materiāliem, lai ieinteresētās personas varētu iesniegt piezīmes. Komisija ņēma vērā visas saņemtās piezīmes un pienācīgi reaģēja uz tām. Apgalvojums, ka papildu uzņēmumi tika atlasīti, pamatojoties tikai uz sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju, ir faktiski nepareizs, kā aprakstīts arī 36. apsvērumā. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz apgalvojumu par nepietiekamu informācijas izpaušanu Komisija norāda, ka tā pietiekami savlaicīgi pievienoja visu attiecīgo informāciju lietas materiāliem, lai ieinteresētās personas varētu iesniegt piezīmes. Komisija ņēma vērā visas saņemtās piezīmes un pienācīgi reaģēja uz tām. Apgalvojums, ka papildu uzņēmumi tika atlasīti, pamatojoties tikai uz sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju, ir faktiski nepareizs, kā aprakstīts arī 36. apsvērumā.

| (45) | Pēc EFDA un CCCME pieprasījuma Komisija tām sniedza papildu informāciju par pārskatīto izlasi, kā arī par ietekmi uz izlases reprezentativitāti. CCCME atkārtoti pieprasīja atklāt papildu informāciju par izlasē iekļauto Savienības ražotāju precīzu standarta un nestandarta savienotājelementu ražošanas un pārdošanas apjoma īpatsvaru, kā arī skaidrojumu par kritērijiem un metodiku, kas izmantota papildu Savienības ražotāju atlasē. CCCME arī pieprasīja izpaust saziņu starp sūdzības iesniedzēju un Komisiju par papildu Savienības ražotāju atlasi. |
| --- | --- |

(45)

Pēc EFDA un CCCME pieprasījuma Komisija tām sniedza papildu informāciju par pārskatīto izlasi, kā arī par ietekmi uz izlases reprezentativitāti. CCCME atkārtoti pieprasīja atklāt papildu informāciju par izlasē iekļauto Savienības ražotāju precīzu standarta un nestandarta savienotājelementu ražošanas un pārdošanas apjoma īpatsvaru, kā arī skaidrojumu par kritērijiem un metodiku, kas izmantota papildu Savienības ražotāju atlasē. CCCME arī pieprasīja izpaust saziņu starp sūdzības iesniedzēju un Komisiju par papildu Savienības ražotāju atlasi.

EFDA

CCCME

CCCME

CCCME

| (46) | Attiecībā uz prasību izbeigt izmeklēšanu sadarbības trūkuma dēļ Komisija uzsver, ka pamatregulas 17. panta 4. punktā ir īpaši atļauts, ka gadījumā, ja dažas vai visas izlasē iekļautās personas nesadarbojas un tas var būtiski ietekmēt izmeklēšanas iznākumu, var veidot jaunu izlasi. Attiecībā uz apgalvojumu par diskrimināciju attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem Komisija norāda, ka gadījumā, ja izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs pārtrauc sadarboties izmeklēšanā, šis eksportētājs tiek izslēgts no izlases un tā sniegtā informācija netiek ņemta vērā. Ja tas joprojām ir iespējams, Komisija arī aizstāj šādu ražotāju eksportētāju izlasē. Tāda pati pieeja tika izmantota arī attiecīgajiem Savienības ražotājiem. Tāpēc visi šajā saistībā minētie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(46)

Attiecībā uz prasību izbeigt izmeklēšanu sadarbības trūkuma dēļ Komisija uzsver, ka pamatregulas 17. panta 4. punktā ir īpaši atļauts, ka gadījumā, ja dažas vai visas izlasē iekļautās personas nesadarbojas un tas var būtiski ietekmēt izmeklēšanas iznākumu, var veidot jaunu izlasi. Attiecībā uz apgalvojumu par diskrimināciju attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem Komisija norāda, ka gadījumā, ja izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs pārtrauc sadarboties izmeklēšanā, šis eksportētājs tiek izslēgts no izlases un tā sniegtā informācija netiek ņemta vērā. Ja tas joprojām ir iespējams, Komisija arī aizstāj šādu ražotāju eksportētāju izlasē. Tāda pati pieeja tika izmantota arī attiecīgajiem Savienības ražotājiem. Tāpēc visi šajā saistībā minētie apgalvojumi tika noraidīti.

| (47) | Attiecībā uz pieprasījumu sniegt papildu informāciju Komisija atsaucas uz 36. apsvērumu, kurā izklāstīti kritēriji, kas izmantoti papildu Savienības ražotāju atlasei, kā arī izmantotā metodika. Savienības ražotāju standarta un nestandarta savienotājelementu ražošanas un pārdošanas precīzais īpatsvars kā tāds nebija kritērijs atlases veikšanā, tāpat arī standarta savienotājelementu ražošana nebija vienīgais kritērijs iekļaušanai izlasē. Kā izklāstīts 110. apsvērumā, visi ražojuma veidi tika uzskatīti par vienu ražojumu. Savienības ražošanas nozare ražoja un pārdeva standarta un nestandarta savienotājelementus, un arī ražotāji eksportētāji eksportēja uz Savienības ražošanas nozari standarta un nestandarta savienotājelementus, un to galalietojumi pārklājās. Turklāt, atlasot izlasē iekļaujamos uzņēmumus, šī informācija nebija pieejama. Sūdzības iesniedzēja un Komisijas saziņa tika izpausta saskaņā ar pamatregulas 6. panta 7. punktu, vienlaikus ievērojot 19. panta 1. punktu, kurā noteikts, ka iestādēm konfidenciāli sniegtā informācija ir jāuzskata par konfidenciālu. Saskaņā ar pamatregulas 19. pantu Komisija ieinteresētajām personām darīja pieejamu konfidenciāli sniegtās informācijas nekonfidenciālu kopsavilkumu. Tāpēc šie pieprasījumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(47)

Attiecībā uz pieprasījumu sniegt papildu informāciju Komisija atsaucas uz 36. apsvērumu, kurā izklāstīti kritēriji, kas izmantoti papildu Savienības ražotāju atlasei, kā arī izmantotā metodika. Savienības ražotāju standarta un nestandarta savienotājelementu ražošanas un pārdošanas precīzais īpatsvars kā tāds nebija kritērijs atlases veikšanā, tāpat arī standarta savienotājelementu ražošana nebija vienīgais kritērijs iekļaušanai izlasē. Kā izklāstīts 110. apsvērumā, visi ražojuma veidi tika uzskatīti par vienu ražojumu. Savienības ražošanas nozare ražoja un pārdeva standarta un nestandarta savienotājelementus, un arī ražotāji eksportētāji eksportēja uz Savienības ražošanas nozari standarta un nestandarta savienotājelementus, un to galalietojumi pārklājās. Turklāt, atlasot izlasē iekļaujamos uzņēmumus, šī informācija nebija pieejama. Sūdzības iesniedzēja un Komisijas saziņa tika izpausta saskaņā ar pamatregulas 6. panta 7. punktu, vienlaikus ievērojot 19. panta 1. punktu, kurā noteikts, ka iestādēm konfidenciāli sniegtā informācija ir jāuzskata par konfidenciālu. Saskaņā ar pamatregulas 19. pantu Komisija ieinteresētajām personām darīja pieejamu konfidenciāli sniegtās informācijas nekonfidenciālu kopsavilkumu. Tāpēc šie pieprasījumi tika noraidīti.

| (48) | Celo Suzhou apgalvoja, ka, veidojot ražotāju eksportētāju izlasi, bija jāņem vērā eksportēto ražojumu veidi, lai eksporta cenas būtu salīdzināmas ar Savienības ražošanas nozares izlasē iekļauto ražotāju pārdošanas cenām. Kā norādīts 36. apsvērumā, Komisija veidoja tādu izlasi, kas atspoguļo plašu ražojumu klāstu. Ņemot vērā šajā gadījumā konstatēto augsto atbilstību (vairāk nekā 90 %), Komisija secināja, ka Savienības ražotāju izlasē ir iekļauti ražojuma veidi, kurus visvairāk eksportē uz Savienību. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(48)

Celo Suzhou apgalvoja, ka, veidojot ražotāju eksportētāju izlasi, bija jāņem vērā eksportēto ražojumu veidi, lai eksporta cenas būtu salīdzināmas ar Savienības ražošanas nozares izlasē iekļauto ražotāju pārdošanas cenām. Kā norādīts 36. apsvērumā, Komisija veidoja tādu izlasi, kas atspoguļo plašu ražojumu klāstu. Ņemot vērā šajā gadījumā konstatēto augsto atbilstību (vairāk nekā 90 %), Komisija secināja, ka Savienības ražotāju izlasē ir iekļauti ražojuma veidi, kurus visvairāk eksportē uz Savienību. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

Celo Suzhou

| (49) | Ņemot vērā iepriekš minēto, galīgā sešu Savienības ražotāju izlase tika uzskatīta par Savienības ražošanas nozares reprezentatīvu izlasi. |
| --- | --- |

(49)

Ņemot vērā iepriekš minēto, galīgā sešu Savienības ražotāju izlase tika uzskatīta par Savienības ražošanas nozares reprezentatīvu izlasi.

| (50) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA atkārtoti norādīja, ka, ņemot vērā, ka Savienības ražotāju identitāte ir konfidenciāla, tā nevar sniegt jēgpilnas piezīmes par Savienības ražotāju izlasi. Tā arī atkārtoti norādīja, ka Komisija izmeklēšanas laikā nav informējusi ieinteresētās personas par izlases mainīšanu un ka Komisija jau pirms ieinteresēto personu informēšanas un iespējas izteikt piezīmes ir pieņēmusi lēmumu par papildu uzņēmumu iekļaušanu izlasē. EFDA un CCCME atkārtoti norādīja, ka nekonfidenciālajos lietas materiālos trūkst informācijas un ka Komisija neatklāj izlasē iekļauto Savienības ražotāju kopējo ražošanas un pārdošanas apjomu. CCCME atkārtoti pauda bažas par izlases pārskatīšanu un apgalvoja, ka nav paskaidrots, kāpēc divi Savienības ražotāji tika izslēgti no izlases. |
| --- | --- |

(50)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA atkārtoti norādīja, ka, ņemot vērā, ka Savienības ražotāju identitāte ir konfidenciāla, tā nevar sniegt jēgpilnas piezīmes par Savienības ražotāju izlasi. Tā arī atkārtoti norādīja, ka Komisija izmeklēšanas laikā nav informējusi ieinteresētās personas par izlases mainīšanu un ka Komisija jau pirms ieinteresēto personu informēšanas un iespējas izteikt piezīmes ir pieņēmusi lēmumu par papildu uzņēmumu iekļaušanu izlasē. EFDA un CCCME atkārtoti norādīja, ka nekonfidenciālajos lietas materiālos trūkst informācijas un ka Komisija neatklāj izlasē iekļauto Savienības ražotāju kopējo ražošanas un pārdošanas apjomu. CCCME atkārtoti pauda bažas par izlases pārskatīšanu un apgalvoja, ka nav paskaidrots, kāpēc divi Savienības ražotāji tika izslēgti no izlases.

EFDA

EFDA

CCCME

CCCME

| (51) | Kas attiecas uz apgalvojumu par Savienības ražotāju anonimitāti –uz to jau ir atbildēts 16.–21. apsvērumā. Tāpat arī uz apgalvojumu par nepietiekamu informācijas izpaušanu attiecībā uz izlases veidošanu jau tika atbildēts 44. apsvērumā, bet uz apgalvojumu par nekonfidenciālo lietas materiālu pilnīgumu tika atbildēts 47. apsvērumā. Komisija 35. apsvērumā atklāja arī izlases pārskatīšanas iemeslus, turklāt šī informācija bija arī nekonfidenciālajos lietas materiālos pirms tās izpaušanas. Tā kā netika sniegti papildu argumenti šajā sakarā, šie apgalvojumi tika noraidīti. Kas attiecas uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju kopējo ražošanas un pārdošanas apjomu, tas pats par sevi nebija daļa no analīzes, jo minētie rādītāji ir makroekonomiski, un tāpēc nebija iemesla sniegt šādu informāciju ieinteresētajām personām. Konkrētāk, 352. apsvērumā Komisija norādīja, cik lielā mērā izlasē iekļautie uzņēmumi pārstāv kopējo Savienības ražošanas apjomu, un ieinteresētās personas jebkurā gadījumā varēja atvasināt izlasē iekļauto Savienības ražotāju kopējo ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(51)

Kas attiecas uz apgalvojumu par Savienības ražotāju anonimitāti –uz to jau ir atbildēts 16.–21. apsvērumā. Tāpat arī uz apgalvojumu par nepietiekamu informācijas izpaušanu attiecībā uz izlases veidošanu jau tika atbildēts 44. apsvērumā, bet uz apgalvojumu par nekonfidenciālo lietas materiālu pilnīgumu tika atbildēts 47. apsvērumā. Komisija 35. apsvērumā atklāja arī izlases pārskatīšanas iemeslus, turklāt šī informācija bija arī nekonfidenciālajos lietas materiālos pirms tās izpaušanas. Tā kā netika sniegti papildu argumenti šajā sakarā, šie apgalvojumi tika noraidīti. Kas attiecas uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju kopējo ražošanas un pārdošanas apjomu, tas pats par sevi nebija daļa no analīzes, jo minētie rādītāji ir makroekonomiski, un tāpēc nebija iemesla sniegt šādu informāciju ieinteresētajām personām. Konkrētāk, 352. apsvērumā Komisija norādīja, cik lielā mērā izlasē iekļautie uzņēmumi pārstāv kopējo Savienības ražošanas apjomu, un ieinteresētās personas jebkurā gadījumā varēja atvasināt izlasē iekļauto Savienības ražotāju kopējo ražošanas apjomu.

| (52) | EFDA arī apgalvoja, ka Komisija bija sniegusi pretrunīgu informāciju par izlasē iekļauto Savienības ražotāju skaitu un izlasē iekļauto Savienības ražotāju reprezentativitāti. EFDA arī atkārtoti pauda bažas par atlases procedūru un šajā sakarā ieinteresētajām personām sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(52)

EFDA arī apgalvoja, ka Komisija bija sniegusi pretrunīgu informāciju par izlasē iekļauto Savienības ražotāju skaitu un izlasē iekļauto Savienības ražotāju reprezentativitāti. EFDA arī atkārtoti pauda bažas par atlases procedūru un šajā sakarā ieinteresētajām personām sniegto informāciju.

EFDA

EFDA

| (53) | Attiecībā uz izlasē iekļauto uzņēmumu skaitu vispārējās informācijas izpaušanas dokumentā patiešām bija pārrakstīšanās kļūda divās rindkopās, kurās bija norādīts, ka izlasē ir iekļauti četri Savienības ražotāji, nevis seši. Šī kļūda pēc paziņojuma Komisijai tika nekavējoties izlabota. Ieinteresētās personas izmeklēšanas laikā tika informētas par pareizo izlasē iekļauto Savienības ražotāju skaitu ar nekonfidenciālajiem lietas materiāliem pievienotu paziņojumu. Attiecībā uz izlases reprezentativitāti Komisija apstiprināja, ka visi Komisijas norādītie skaitļi ir pareizi, tāpēc EFDA apgalvojums ir nepamatots. Lai gan vispārējās informācijas izpaušanas dokumentā norādītais skaitlis (9,5 %) norādīja reprezentativitāti attiecībā pret kopējo Savienības ražošanas apjomu, skaitlis, kas izmeklēšanas laikā pēc pieprasījuma tika sniegts EFDA (18 %), norādīja reprezentativitāti attiecībā pret to Savienības ražotāju kopējo ražošanas apjomu, kuri pieteicās pirms procedūras sākšanas un sniedza atlasei nepieciešamo informāciju. Šis skaitlis pēc pieprasījuma tika paziņots EFDA vairākus mēnešus pirms informācijas izpaušanas un tādējādi – pirms kopējā Savienības ražošanas apjoma noteikšanas. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz izlasē iekļauto uzņēmumu skaitu vispārējās informācijas izpaušanas dokumentā patiešām bija pārrakstīšanās kļūda divās rindkopās, kurās bija norādīts, ka izlasē ir iekļauti četri Savienības ražotāji, nevis seši. Šī kļūda pēc paziņojuma Komisijai tika nekavējoties izlabota. Ieinteresētās personas izmeklēšanas laikā tika informētas par pareizo izlasē iekļauto Savienības ražotāju skaitu ar nekonfidenciālajiem lietas materiāliem pievienotu paziņojumu. Attiecībā uz izlases reprezentativitāti Komisija apstiprināja, ka visi Komisijas norādītie skaitļi ir pareizi, tāpēc EFDA apgalvojums ir nepamatots. Lai gan vispārējās informācijas izpaušanas dokumentā norādītais skaitlis (9,5 %) norādīja reprezentativitāti attiecībā pret kopējo Savienības ražošanas apjomu, skaitlis, kas izmeklēšanas laikā pēc pieprasījuma tika sniegts EFDA (18 %), norādīja reprezentativitāti attiecībā pret to Savienības ražotāju kopējo ražošanas apjomu, kuri pieteicās pirms procedūras sākšanas un sniedza atlasei nepieciešamo informāciju. Šis skaitlis pēc pieprasījuma tika paziņots EFDA vairākus mēnešus pirms informācijas izpaušanas un tādējādi – pirms kopējā Savienības ražošanas apjoma noteikšanas.

EFDA

EFDA

EFDA

| (54) | Attiecībā uz veikto procedūru Komisija atgādina, ka, kā izklāstīts 46. apsvērumā, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 4. punktu tai bija jāmaina Savienības ražotāju izlase, jo divi sākotnēji izlasē iekļautie uzņēmumi nesadarbojās. Kas attiecas uz apspriešanos ar ieinteresētajām personām un informācijas izpaušanas aspektiem šā procesa laikā, šie jautājumi ir sīki izskaidroti iepriekš 28.–47. apsvērumā. Sākotnējās izlases mainīšana, sākot izmeklēšanu, tika veikta, pamatojoties uz piezīmēm, kas tika saņemtas no ieinteresētajām personām atlases procesa ietvaros, kā aprakstīts paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz veikto procedūru Komisija atgādina, ka, kā izklāstīts 46. apsvērumā, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 4. punktu tai bija jāmaina Savienības ražotāju izlase, jo divi sākotnēji izlasē iekļautie uzņēmumi nesadarbojās. Kas attiecas uz apspriešanos ar ieinteresētajām personām un informācijas izpaušanas aspektiem šā procesa laikā, šie jautājumi ir sīki izskaidroti iepriekš 28.–47. apsvērumā. Sākotnējās izlases mainīšana, sākot izmeklēšanu, tika veikta, pamatojoties uz piezīmēm, kas tika saņemtas no ieinteresētajām personām atlases procesa ietvaros, kā aprakstīts paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (55) | Visbeidzot, CCCME un EFDA apgalvoja, ka vispārējās informācijas izpaušanas dokumentā bija pretrunīga informācija par Savienības ražotāju izlases pārskatīšanas metodiku un ka vispārējās informācijas izpaušanas dokumentā sniegtā informācija ir pretrunā arī Komisijas paziņojumam, ko tā bija nosūtījusi no jauna izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Konkrētāk, CCCME apgalvoja, ka standarta un nestandarta savienotājelementu ražošanas un pārdošanas apjoma daļa bija galvenais Savienības ražotāju izlases izveides kritērijs, kā liecinot iepriekš minētais paziņojums, kas tika nosūtīts no jauna izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Šie apgalvojumi bija faktiski kļūdaini. Komisija nevienai no ieinteresētajām personām, to skaitā no jauna izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, nav norādījusi, ka standarta un nestandarta savienotājelementu ražošanas un pārdošanas apjoma īpatsvars būtu galvenais atlases kritērijs. Komisija norāda, ka atlases posmā šie dati parasti nav pieejami tik detalizēti. Tas pats attiecas arī uz šo izmeklēšanu. Tas neizslēdz iespēju, ka Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tomēr varēja vispārīgi noteikt, vai Savienības ražotājs ražo standarta vai nestandarta savienotājelementus, kā paskaidrots 36. apsvērumā. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(55)

Visbeidzot, CCCME un EFDA apgalvoja, ka vispārējās informācijas izpaušanas dokumentā bija pretrunīga informācija par Savienības ražotāju izlases pārskatīšanas metodiku un ka vispārējās informācijas izpaušanas dokumentā sniegtā informācija ir pretrunā arī Komisijas paziņojumam, ko tā bija nosūtījusi no jauna izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Konkrētāk, CCCME apgalvoja, ka standarta un nestandarta savienotājelementu ražošanas un pārdošanas apjoma daļa bija galvenais Savienības ražotāju izlases izveides kritērijs, kā liecinot iepriekš minētais paziņojums, kas tika nosūtīts no jauna izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Šie apgalvojumi bija faktiski kļūdaini. Komisija nevienai no ieinteresētajām personām, to skaitā no jauna izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, nav norādījusi, ka standarta un nestandarta savienotājelementu ražošanas un pārdošanas apjoma īpatsvars būtu galvenais atlases kritērijs. Komisija norāda, ka atlases posmā šie dati parasti nav pieejami tik detalizēti. Tas pats attiecas arī uz šo izmeklēšanu. Tas neizslēdz iespēju, ka Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tomēr varēja vispārīgi noteikt, vai Savienības ražotājs ražo standarta vai nestandarta savienotājelementus, kā paskaidrots 36. apsvērumā. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

CCCME

EFDA

CCCME

| (56) | Vispārīgāk – EFDA apgalvoja, ka Savienības ražotāju izlase nav reprezentatīva, jo viens no diviem izlasē iekļautajiem standarta savienotājelementu ražotājiem ir MVU, un tāpēc tikai otrā ražotāja datiem būtu ievērojama ietekme. Šis apgalvojums netika sīkāk pamatots. Komisija norāda, ka trīs izlasē iekļautie uzņēmumi ir MVU, bet pārējie trīs – nav. Komisija arī norādīja, ka izlase nodrošina reprezentatīvu ražojumu klāstu, kā minēts 36. apsvērumā, un kopumā ir uzskatāma par reprezentatīvu Savienības ražošanas nozarei. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(56)

Vispārīgāk – EFDA apgalvoja, ka Savienības ražotāju izlase nav reprezentatīva, jo viens no diviem izlasē iekļautajiem standarta savienotājelementu ražotājiem ir MVU, un tāpēc tikai otrā ražotāja datiem būtu ievērojama ietekme. Šis apgalvojums netika sīkāk pamatots. Komisija norāda, ka trīs izlasē iekļautie uzņēmumi ir MVU, bet pārējie trīs – nav. Komisija arī norādīja, ka izlase nodrošina reprezentatīvu ražojumu klāstu, kā minēts 36. apsvērumā, un kopumā ir uzskatāma par reprezentatīvu Savienības ražošanas nozarei. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

EFDA

1.8.2.   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (57) | Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(57)

Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (58) | Divdesmit astoņi nesaistīti importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no pieciem importētājiem, kuriem ir lielākie attiecīgā ražojuma importa apjomi. Ievērojot pamatregulas 17. panta 2. punktu, par izlasi notika apspriešanās ar ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(58)

Divdesmit astoņi nesaistīti importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no pieciem importētājiem, kuriem ir lielākie attiecīgā ražojuma importa apjomi. Ievērojot pamatregulas 17. panta 2. punktu, par izlasi notika apspriešanās ar ieinteresētajām personām.

| (59) | EIFI apgalvoja, ka divi no atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem, kas pieder pie vienas un tās pašas grupas, ir saistīti ar kādu savienotājelementu ražotāju Ķīnā un ka tie ar saistīta uzņēmuma starpniecību Savienībā arī licencē konkrētu savienotājelementu ražošanu Ķīnā. Tāpēc tos nevarētu uzskatīt par nesaistītiem importētājiem. Turklāt EIFI apgalvoja, ka šie uzņēmumi ir arī saistīti ar Savienības savienotājelementu ražotājiem. Visbeidzot, EIFI norādīja, ka, tā kā šie divi importētāji ir saistīti, jebkurā gadījumā izlasē būtu jāpaliek tikai vienam no tiem, bet otrs jāaizstāj ar citu Savienības importētāju, kas sadarbojās. Atbildot uz EIFI sniegto informāciju, EFDA apgalvoja, ka, lai izslēgtu importētāju no izlases, ir svarīgi tikai tas, vai importētājs ir saistīts ar ražotāju, kurš arī eksportē uz Savienību. EFDA apgalvoja, ka, ņemot vērā konkrēto importētāju importēto ražojumu veidu skaitu un dažādos Savienībā piegādātos segmentus, tiem būtu jāpaliek izlasē. |
| --- | --- |

(59)

EIFI apgalvoja, ka divi no atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem, kas pieder pie vienas un tās pašas grupas, ir saistīti ar kādu savienotājelementu ražotāju Ķīnā un ka tie ar saistīta uzņēmuma starpniecību Savienībā arī licencē konkrētu savienotājelementu ražošanu Ķīnā. Tāpēc tos nevarētu uzskatīt par nesaistītiem importētājiem. Turklāt EIFI apgalvoja, ka šie uzņēmumi ir arī saistīti ar Savienības savienotājelementu ražotājiem. Visbeidzot, EIFI norādīja, ka, tā kā šie divi importētāji ir saistīti, jebkurā gadījumā izlasē būtu jāpaliek tikai vienam no tiem, bet otrs jāaizstāj ar citu Savienības importētāju, kas sadarbojās. Atbildot uz EIFI sniegto informāciju, EFDA apgalvoja, ka, lai izslēgtu importētāju no izlases, ir svarīgi tikai tas, vai importētājs ir saistīts ar ražotāju, kurš arī eksportē uz Savienību. EFDA apgalvoja, ka, ņemot vērā konkrēto importētāju importēto ražojumu veidu skaitu un dažādos Savienībā piegādātos segmentus, tiem būtu jāpaliek izlasē.

EIFI

EIFI

EIFI

EIFI

EFDA

EFDA

| (60) | Konkrētie importētāji noliedza, ka tiem būtu bijuši jebkādi darījumu kontakti ar konkrēto Ķīnas ražotāju vai ka viņi būtu importējuši attiecīgo ražojumu no šā uzņēmuma, vai ka tie būtu saistīti ar kādu citu Ķīnas savienotājelementu ražotāju eksportētāju. Izmeklēšana neapstiprināja EIFI apgalvojumus, un informācija, ko EIFI iesniedza, lai pamatotu šo apgalvojumu, arī nepierādīja, ka konkrētie importētāji patiešām būtu saistīti ar kādu no ražotājiem eksportētājiem. Turklāt tas, ka importētāji bija savstarpēji saistīti, netika uzskatīts par pamatotu argumentu to izslēgšanai no izlases. Izlasē tika iekļauti vēl trīs nesaistīti importētāji, kas tika atlasīti, pamatojoties uz lielāko importa apjomu, un bija izvietoti dažādās dalībvalstīs. Izlasē tika iekļauti 9 % no kopējā savienotājelementu importa no Ķīnas apjoma, un tāpēc to uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu. Tāpēc šajā sakarā izteiktie EIFI apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(60)

Konkrētie importētāji noliedza, ka tiem būtu bijuši jebkādi darījumu kontakti ar konkrēto Ķīnas ražotāju vai ka viņi būtu importējuši attiecīgo ražojumu no šā uzņēmuma, vai ka tie būtu saistīti ar kādu citu Ķīnas savienotājelementu ražotāju eksportētāju. Izmeklēšana neapstiprināja EIFI apgalvojumus, un informācija, ko EIFI iesniedza, lai pamatotu šo apgalvojumu, arī nepierādīja, ka konkrētie importētāji patiešām būtu saistīti ar kādu no ražotājiem eksportētājiem. Turklāt tas, ka importētāji bija savstarpēji saistīti, netika uzskatīts par pamatotu argumentu to izslēgšanai no izlases. Izlasē tika iekļauti vēl trīs nesaistīti importētāji, kas tika atlasīti, pamatojoties uz lielāko importa apjomu, un bija izvietoti dažādās dalībvalstīs. Izlasē tika iekļauti 9 % no kopējā savienotājelementu importa no Ķīnas apjoma, un tāpēc to uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu. Tāpēc šajā sakarā izteiktie EIFI apgalvojumi tika noraidīti.

EIFI

EIFI

EIFI

1.8.3.   Ražotāju eksportētāju atlase

Ražotāju eksportētāju atlase

| (61) | Lai izlemtu, vai atlase ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos Ķīnas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(61)

Lai izlemtu, vai atlase ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos Ķīnas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (62) | Prasīto informāciju sniedza un iekļaušanai izlasē piekrita 92 ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas Ķīnā. Trīs ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, tā kā tie ražo īpašu ražojuma veidu, kas nebūtu salīdzināms ar citiem Ķīnas eksportētajiem ražojuma veidiem, tie būtu jāiekļauj izlasē, lai nodrošinātu labāku reprezentativitāti. |
| --- | --- |

(62)

Prasīto informāciju sniedza un iekļaušanai izlasē piekrita 92 ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas Ķīnā. Trīs ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, tā kā tie ražo īpašu ražojuma veidu, kas nebūtu salīdzināms ar citiem Ķīnas eksportētajiem ražojuma veidiem, tie būtu jāiekļauj izlasē, lai nodrošinātu labāku reprezentativitāti.

| (63) | Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izvēlējās trīs ražotājus eksportētājus vai ražotāju eksportētāju grupas, kas pārstāvēja lielāko eksporta apjomu, kuru atvēlētajā laikā bija saprātīgi iespējams izmeklēt. Tā kā ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja iekļaušanu izlasē īpašā ražojuma veida dēļ, nebija starp tiem, kuru eksporta apjomi bija vislielākie, tie netika iekļauti ierosinātajā izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu visi attiecīgie zināmie ražotāji eksportētāji un attiecīgās valsts iestādes tika informētas un aicinātas sniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izvēlējās trīs ražotājus eksportētājus vai ražotāju eksportētāju grupas, kas pārstāvēja lielāko eksporta apjomu, kuru atvēlētajā laikā bija saprātīgi iespējams izmeklēt. Tā kā ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja iekļaušanu izlasē īpašā ražojuma veida dēļ, nebija starp tiem, kuru eksporta apjomi bija vislielākie, tie netika iekļauti ierosinātajā izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu visi attiecīgie zināmie ražotāji eksportētāji un attiecīgās valsts iestādes tika informētas un aicinātas sniegt piezīmes.

| (64) | Viena izlasē neiekļauta ražotāju eksportētāju grupa lūdza to iekļaut izlasē, apgalvojot, ka i) tā ir viena no lielākajām savienotājelementu eksportētājām, ii) tās iekļaušana izlasē sniegtu precīzāku priekšstatu par Ķīnas savienotājelementu ražošanas nozari un iii) tādējādi sniegtu arī precīzāku priekšstatu par to, kā tiek noteiktas galīgās cenas Savienībai. Pamatojoties uz to, ražotāju eksportētāju grupa apgalvoja, ka importa cenas, kas balstītas uz izlasi, nebūtu reprezentatīvas un tādējādi CIF vērtība ar piegādi līdz ES robežai, ko izmanto, lai aprēķinātu precīzu cenu samazinājuma starpību un mērķa cenas samazinājuma starpību, pamatojoties uz šīm cenām, nebūtu precīza. Visbeidzot, uzņēmums atsaucās uz to, ka Savienības ražotāju izlasē iekļauts lielāks skaits Savienības ražotāju. Visbeidzot, šī ražotāju eksportētāju grupa apgalvoja, ka vēl viena uzņēmuma iekļaušana izlasē netraucētu Komisijai pabeigt izmeklēšanu tiesību aktos noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(64)

Viena izlasē neiekļauta ražotāju eksportētāju grupa lūdza to iekļaut izlasē, apgalvojot, ka i) tā ir viena no lielākajām savienotājelementu eksportētājām, ii) tās iekļaušana izlasē sniegtu precīzāku priekšstatu par Ķīnas savienotājelementu ražošanas nozari un iii) tādējādi sniegtu arī precīzāku priekšstatu par to, kā tiek noteiktas galīgās cenas Savienībai. Pamatojoties uz to, ražotāju eksportētāju grupa apgalvoja, ka importa cenas, kas balstītas uz izlasi, nebūtu reprezentatīvas un tādējādi CIF vērtība ar piegādi līdz ES robežai, ko izmanto, lai aprēķinātu precīzu cenu samazinājuma starpību un mērķa cenas samazinājuma starpību, pamatojoties uz šīm cenām, nebūtu precīza. Visbeidzot, uzņēmums atsaucās uz to, ka Savienības ražotāju izlasē iekļauts lielāks skaits Savienības ražotāju. Visbeidzot, šī ražotāju eksportētāju grupa apgalvoja, ka vēl viena uzņēmuma iekļaušana izlasē netraucētu Komisijai pabeigt izmeklēšanu tiesību aktos noteiktajā termiņā.

CIF

| (65) | Pirmkārt, pamatojoties uz uzņēmuma paziņoto eksporta apjomu, attiecīgās ražotāju eksportētāju grupas iekļaušana būtiski nepalielinātu izlases reprezentativitāti. Otrkārt, kas attiecas uz apgalvojumiem par Ķīnas iekšzemes ražošanas nozares organizāciju, eksporta cenas noteikšanu uz Savienību un CIF vērtības noteikšanu ar piegādi līdz ES robežai, uzņēmums nesniedza pierādījumus, ka tā iekļaušana būtiski palielinātu izlases reprezentativitāti. Tajā pašā laikā uzņēmuma struktūras dēļ tā iekļaušana būtu radījusi ievērojamu papildu slogu izmeklēšanai. Treškārt, tā kā izvēlētā izlase tika uzskatīta par reprezentatīvu, bija iespējams noteikt ticamu CIF vērtību ar piegādi līdz ES robežai, kā arī veikt precīzus cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķinus. Visbeidzot, konkrētais Savienības ražotāju izlasē iekļauto uzņēmumu skaits nav būtisks ražotāju eksportētāju izlases veidošanā. Komisijai nav pienākuma atlasīt vienādu uzņēmumu skaitu abās pusēs, un izlases veidošana ir ierobežota tieši tādēļ, lai Komisija varētu izmeklēt saprātīgu uzņēmumu skaitu izmeklēšanas pabeigšanai noteiktajā termiņā. Tāpēc šīs grupas argumenti tika noraidīti. |
| --- | --- |

(65)

Pirmkārt, pamatojoties uz uzņēmuma paziņoto eksporta apjomu, attiecīgās ražotāju eksportētāju grupas iekļaušana būtiski nepalielinātu izlases reprezentativitāti. Otrkārt, kas attiecas uz apgalvojumiem par Ķīnas iekšzemes ražošanas nozares organizāciju, eksporta cenas noteikšanu uz Savienību un CIF vērtības noteikšanu ar piegādi līdz ES robežai, uzņēmums nesniedza pierādījumus, ka tā iekļaušana būtiski palielinātu izlases reprezentativitāti. Tajā pašā laikā uzņēmuma struktūras dēļ tā iekļaušana būtu radījusi ievērojamu papildu slogu izmeklēšanai. Treškārt, tā kā izvēlētā izlase tika uzskatīta par reprezentatīvu, bija iespējams noteikt ticamu CIF vērtību ar piegādi līdz ES robežai, kā arī veikt precīzus cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķinus. Visbeidzot, konkrētais Savienības ražotāju izlasē iekļauto uzņēmumu skaits nav būtisks ražotāju eksportētāju izlases veidošanā. Komisijai nav pienākuma atlasīt vienādu uzņēmumu skaitu abās pusēs, un izlases veidošana ir ierobežota tieši tādēļ, lai Komisija varētu izmeklēt saprātīgu uzņēmumu skaitu izmeklēšanas pabeigšanai noteiktajā termiņā. Tāpēc šīs grupas argumenti tika noraidīti.

CIF

CIF

| (66) | Cita ražotāju eksportētāju grupa apgalvoja, ka tā būtu jāiekļauj izlasē, jo visa grupa sastāv no daudziem ražotājiem un tirgotājiem Ķīnā un Savienībā, kuriem ir ievērojama ražošanas un piegādes jauda, kas ietekmē iekšzemes un Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(66)

Cita ražotāju eksportētāju grupa apgalvoja, ka tā būtu jāiekļauj izlasē, jo visa grupa sastāv no daudziem ražotājiem un tirgotājiem Ķīnā un Savienībā, kuriem ir ievērojama ražošanas un piegādes jauda, kas ietekmē iekšzemes un Savienības tirgu.

| (67) | Tomēr izlases papildināšana ar šo ražotāju eksportētāju grupu būtu radījusi ievērojamu papildu slogu izmeklēšanai, būtiski nemainot ierosinātās izlases reprezentativitātes līmeni. Turklāt bija arī citi ražotāji eksportētāji, kuru eksporta apjomi bija lielāki nekā attiecīgajai uzņēmumu grupai, kas sniedza atlases informāciju. Ņemot vērā to, ka izlase tika veidota, pamatojoties uz eksporta apjomu uz Savienību, kā minēts 63. apsvērumā, šīs ražotāju eksportētāju grupas iekļaušana izlasē nebija pamatota. Tāpēc izvirzītais arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(67)

Tomēr izlases papildināšana ar šo ražotāju eksportētāju grupu būtu radījusi ievērojamu papildu slogu izmeklēšanai, būtiski nemainot ierosinātās izlases reprezentativitātes līmeni. Turklāt bija arī citi ražotāji eksportētāji, kuru eksporta apjomi bija lielāki nekā attiecīgajai uzņēmumu grupai, kas sniedza atlases informāciju. Ņemot vērā to, ka izlase tika veidota, pamatojoties uz eksporta apjomu uz Savienību, kā minēts 63. apsvērumā, šīs ražotāju eksportētāju grupas iekļaušana izlasē nebija pamatota. Tāpēc izvirzītais arguments tika noraidīts.

| (68) | Trešais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka visi izlasē iekļautie uzņēmumi ir bultskrūvju ražotāji un ka tāpēc ierosinātā izlase nav reprezentatīva attiecībā uz Ķīnas skrūvju ražotājiem. Būdams skrūvju ražotājs, šis uzņēmums pieprasīja, lai to iekļautu izlasē. Tas arī apgalvoja, ka konstatējumi jāizdara atsevišķi par abiem ražojuma veidiem, proti, skrūvēm, no vienas puses, un bultskrūvēm, no otras puses. |
| --- | --- |

(68)

Trešais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka visi izlasē iekļautie uzņēmumi ir bultskrūvju ražotāji un ka tāpēc ierosinātā izlase nav reprezentatīva attiecībā uz Ķīnas skrūvju ražotājiem. Būdams skrūvju ražotājs, šis uzņēmums pieprasīja, lai to iekļautu izlasē. Tas arī apgalvoja, ka konstatējumi jāizdara atsevišķi par abiem ražojuma veidiem, proti, skrūvēm, no vienas puses, un bultskrūvēm, no otras puses.

| (69) | CCCME arī pauda līdzīgas bažas, apgalvojot, ka izlase nav reprezentatīva attiecībā uz apjomu un aptvertajiem ražojumu veidiem. |
| --- | --- |

(69)

CCCME arī pauda līdzīgas bažas, apgalvojot, ka izlase nav reprezentatīva attiecībā uz apjomu un aptvertajiem ražojumu veidiem.

CCCME

| (70) | Kā paskaidrots 63. apsvērumā, izlase tika veidota, pamatojoties uz lielāko eksporta apjomu uz Savienību, savukārt izlasē iekļauto uzņēmumu ražotie konkrētie ražojuma veidi nebija kritērijs. Kā izklāstīts 110. apsvērumā, šajā izmeklēšanā visus savienotājelementu veidus uzskatīja par vienu ražojumu. Tāpēc, kā izklāstīts 398. apsvērumā, atsevišķi konstatējumi par atsevišķiem ražojumu veidiem nebija nepieciešami. Turklāt ražotājs eksportētājs nesniedza nekādus pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu, ka konstatējumi būtu jāizdara atsevišķi attiecībā uz bultskrūvēm, no vienas puses, un skrūvēm, no otras puses. Visbeidzot, bija arī citi ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās un kuru eksporta apjomi bija lielāki nekā attiecīgajam ražotājam eksportētājam, kas sniedza atlases informāciju, un tādēļ tā iekļaušana izlasē nebija pamatota. Šā ražotāja eksportētāja argumenti tādēļ tika noraidīti. |
| --- | --- |

(70)

Kā paskaidrots 63. apsvērumā, izlase tika veidota, pamatojoties uz lielāko eksporta apjomu uz Savienību, savukārt izlasē iekļauto uzņēmumu ražotie konkrētie ražojuma veidi nebija kritērijs. Kā izklāstīts 110. apsvērumā, šajā izmeklēšanā visus savienotājelementu veidus uzskatīja par vienu ražojumu. Tāpēc, kā izklāstīts 398. apsvērumā, atsevišķi konstatējumi par atsevišķiem ražojumu veidiem nebija nepieciešami. Turklāt ražotājs eksportētājs nesniedza nekādus pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu, ka konstatējumi būtu jāizdara atsevišķi attiecībā uz bultskrūvēm, no vienas puses, un skrūvēm, no otras puses. Visbeidzot, bija arī citi ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās un kuru eksporta apjomi bija lielāki nekā attiecīgajam ražotājam eksportētājam, kas sniedza atlases informāciju, un tādēļ tā iekļaušana izlasē nebija pamatota. Šā ražotāja eksportētāja argumenti tādēļ tika noraidīti.

| (71) | Visbeidzot, EIFI apgalvoja, ka viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem būtu jāizslēdz no izlases, jo tas drīzāk ir tirgotājs, nevis savienotājelementu ražotājs un jebkurā gadījumā tā galvenais tirgus ir Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”), nevis Savienība. |
| --- | --- |

(71)

Visbeidzot, EIFI apgalvoja, ka viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem būtu jāizslēdz no izlases, jo tas drīzāk ir tirgotājs, nevis savienotājelementu ražotājs un jebkurā gadījumā tā galvenais tirgus ir Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”), nevis Savienība.

EIFI

| (72) | Visi trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apstiprināja, ka eksporta apjoms uz Savienību, kas tika paziņots un ko Komisija izmantoja, veidojot izlasi, bija viņu pašu saražotais. Tas, ka viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem eksportē savienotājelementus uz ASV, kaut arī lielākos daudzumos nekā uz Savienību, nav būtiski. Tāpēc EIFI argumenti tika noraidīti. |
| --- | --- |

(72)

Visi trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apstiprināja, ka eksporta apjoms uz Savienību, kas tika paziņots un ko Komisija izmantoja, veidojot izlasi, bija viņu pašu saražotais. Tas, ka viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem eksportē savienotājelementus uz ASV, kaut arī lielākos daudzumos nekā uz Savienību, nav būtiski. Tāpēc EIFI argumenti tika noraidīti.

EIFI

| (73) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija apstiprināja sākotnēji ierosināto izlasi. |
| --- | --- |

(73)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija apstiprināja sākotnēji ierosināto izlasi.

| (74) | Pēc Savienības ražotāju izlases pārskatīšanas izmeklēšanas laikā Celo Suzhou Precision Fasteners Co. Ltd. apgalvoja, ka ražotāju eksportētāju izlase jāpaplašina, iekļaujot tajā Ķīnas nestandarta savienotājelementu ražotājus eksportētājus. Šis uzņēmums apgalvoja, ka Savienības ražotāju izlases pārskatīšana tika veikta, lai palielinātu tās reprezentativitāti ražojumu klāsta ziņā un ka šāds kritērijs netika ņemts vērā, veidojot ražotāju eksportētāju izlasi. Turklāt attiecīgais ražotājs eksportētājs norādīja, ka tā veiktais savienotājelementu eksports uz Savienību būtu reprezentatīvs attiecībā uz konkrētu ražojumu klāstu un ka tas jau ir sniedzis pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem saistībā ar atsevišķas pārbaudes pieprasījumu, kas Komisijai būtu jāņem vērā. Šāda rīcība būtiski nekavētu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(74)

Pēc Savienības ražotāju izlases pārskatīšanas izmeklēšanas laikā Celo Suzhou Precision Fasteners Co. Ltd. apgalvoja, ka ražotāju eksportētāju izlase jāpaplašina, iekļaujot tajā Ķīnas nestandarta savienotājelementu ražotājus eksportētājus. Šis uzņēmums apgalvoja, ka Savienības ražotāju izlases pārskatīšana tika veikta, lai palielinātu tās reprezentativitāti ražojumu klāsta ziņā un ka šāds kritērijs netika ņemts vērā, veidojot ražotāju eksportētāju izlasi. Turklāt attiecīgais ražotājs eksportētājs norādīja, ka tā veiktais savienotājelementu eksports uz Savienību būtu reprezentatīvs attiecībā uz konkrētu ražojumu klāstu un ka tas jau ir sniedzis pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem saistībā ar atsevišķas pārbaudes pieprasījumu, kas Komisijai būtu jāņem vērā. Šāda rīcība būtiski nekavētu izmeklēšanu.

Celo Suzhou Precision Fasteners Co. Ltd.

| (75) | Kā izklāstīts 63. apsvērumā, trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji/grupa pārstāv lielāko eksporta apjomu, ko var saprātīgi izmeklēt atvēlētajā laikā. Fakts, ka Savienības ražotāju izlase tika pārskatīta, neietekmē ražotāju eksportētāju izlasi un neattaisno tās pārskatīšanu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(75)

Kā izklāstīts 63. apsvērumā, trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji/grupa pārstāv lielāko eksporta apjomu, ko var saprātīgi izmeklēt atvēlētajā laikā. Fakts, ka Savienības ražotāju izlase tika pārskatīta, neietekmē ražotāju eksportētāju izlasi un neattaisno tās pārskatīšanu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (76) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Celo Suzhou Precision Fasteners Co. Ltd. atkārtoti norādīja, ka ražotāju eksportētāju izlase nav pietiekami reprezentatīva ražojuma veidu ziņā, un pieprasīja, lai Komisija i) ņemtu vērā ne tikai eksporta apjomu, bet arī eksportēto ražojumu klāstu, un ii) pauda uzskatu, ka Komisijai būtu vajadzējis iekļaut Celo Suzhou Precision Fasteners Co. Ltd. izlasē, jo tad tā būtu reprezentatīva attiecībā uz noteiktu ražojumu klāstu. |
| --- | --- |

(76)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Celo Suzhou Precision Fasteners Co. Ltd. atkārtoti norādīja, ka ražotāju eksportētāju izlase nav pietiekami reprezentatīva ražojuma veidu ziņā, un pieprasīja, lai Komisija i) ņemtu vērā ne tikai eksporta apjomu, bet arī eksportēto ražojumu klāstu, un ii) pauda uzskatu, ka Komisijai būtu vajadzējis iekļaut Celo Suzhou Precision Fasteners Co. Ltd. izlasē, jo tad tā būtu reprezentatīva attiecībā uz noteiktu ražojumu klāstu.

Celo Suzhou Precision Fasteners Co. Ltd.

Celo Suzhou Precision Fasteners Co. Ltd.

| (77) | Šī persona arī atkārtoja 74. apsvērumā izklāstītos apgalvojumus un apgalvoja, ka Komisijas pieeja Savienības ražotāju izlases veidošanai un nepieciešamība tajā aptvert dažādus savienotājelementu veidus ir tiešā pretrunā tās argumentam, ka, veidojot ražotāju eksportētāju izlasi, konkrēti ražojuma veidi nebija kritērijs. |
| --- | --- |

(77)

Šī persona arī atkārtoja 74. apsvērumā izklāstītos apgalvojumus un apgalvoja, ka Komisijas pieeja Savienības ražotāju izlases veidošanai un nepieciešamība tajā aptvert dažādus savienotājelementu veidus ir tiešā pretrunā tās argumentam, ka, veidojot ražotāju eksportētāju izlasi, konkrēti ražojuma veidi nebija kritērijs.

| (78) | Minētie apgalvojumi jau tika aplūkoti 75. apsvērumā. Patiešām, Savienības ražotāju izlase tika izveidota, pamatojoties uz lielākajiem ražotājiem ražošanas un pārdošanas apjomu ziņā, vienlaikus ņemot vērā arī ģeogrāfisko izkliedi (vairākas dalībvalstis) un plašo ražojumu veidu klāstu. Ražotāju eksportētāju atlases pamatā bija lielākie apjomi, ko Komisija varēja izmeklēt. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju atlase nodrošināja plašu atbilstību izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta darījumiem, un tāpēc nebija vajadzības analizēt arī konkrētus ražojuma veidus, lai veiktu šādu atlasi. Tā kā šajā sakarā netika sniegta jauna informācija, apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(78)

Minētie apgalvojumi jau tika aplūkoti 75. apsvērumā. Patiešām, Savienības ražotāju izlase tika izveidota, pamatojoties uz lielākajiem ražotājiem ražošanas un pārdošanas apjomu ziņā, vienlaikus ņemot vērā arī ģeogrāfisko izkliedi (vairākas dalībvalstis) un plašo ražojumu veidu klāstu. Ražotāju eksportētāju atlases pamatā bija lielākie apjomi, ko Komisija varēja izmeklēt. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju atlase nodrošināja plašu atbilstību izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta darījumiem, un tāpēc nebija vajadzības analizēt arī konkrētus ražojuma veidus, lai veiktu šādu atlasi. Tā kā šajā sakarā netika sniegta jauna informācija, apgalvojumi tika noraidīti.

1.9.   Atsevišķa pārbaude un pieprasījumi par jaunpienācēja režīmu

Atsevišķa pārbaude un pieprasījumi par jaunpienācēja režīmu

| (79) | Septiņi savienotājelementu ražotāji eksportētāji pieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu, aizpildot ražotājiem eksportētājiem tiešsaistē pieejamo anketu (6). Ņemot vērā lielo pieprasījumu skaitu, atsevišķas pārbaudes veikšana būtu pārmērīgi apgrūtinoša un neļautu Komisijai laikus pabeigt šo izmeklēšanu. Tāpēc Komisija neapmierināja nevienu no iesniegtajiem pieprasījumiem. |
| --- | --- |

(79)

Septiņi savienotājelementu ražotāji eksportētāji pieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu, aizpildot ražotājiem eksportētājiem tiešsaistē pieejamo anketu (6). Ņemot vērā lielo pieprasījumu skaitu, atsevišķas pārbaudes veikšana būtu pārmērīgi apgrūtinoša un neļautu Komisijai laikus pabeigt šo izmeklēšanu. Tāpēc Komisija neapmierināja nevienu no iesniegtajiem pieprasījumiem.

6

| (80) | Kā minēts 48. un 74. apsvērumā, pēc Savienības ražotāju izlases pārskatīšanas viens no ražotājiem eksportētājiem (Celo Suzhou Precision Fasteners Co. Ltd) apgalvoja, ka būtu jāņem vērā tā pieprasījums veikt atsevišķu pārbaudi, lai palielinātu ražotāju eksportētāju izlases reprezentativitāti. Uz apgalvojumu par ražotāju eksportētāju izlases reprezentativitāti jau tika atbildēts 75. apsvērumā. |
| --- | --- |

(80)

Kā minēts 48. un 74. apsvērumā, pēc Savienības ražotāju izlases pārskatīšanas viens no ražotājiem eksportētājiem (Celo Suzhou Precision Fasteners Co. Ltd) apgalvoja, ka būtu jāņem vērā tā pieprasījums veikt atsevišķu pārbaudi, lai palielinātu ražotāju eksportētāju izlases reprezentativitāti. Uz apgalvojumu par ražotāju eksportētāju izlases reprezentativitāti jau tika atbildēts 75. apsvērumā.

Celo Suzhou Precision Fasteners Co. Ltd

| (81) | Attiecībā uz atsevišķas pārbaudes pieprasījumu – šā ražotāja eksportētāja situācija būtiski neatšķīrās no citu ražotāju eksportētāju, kuri pieprasīja atsevišķu pārbaudi, situācijas, kas attaisnotu atšķirīgu attieksmi. Tāpēc Komisija secināja, ka nav objektīvu iemeslu, kas pamatotu šā ražotāja eksportētāja atsevišķas pārbaudes pieprasījuma apmierināšanu. |
| --- | --- |

(81)

Attiecībā uz atsevišķas pārbaudes pieprasījumu – šā ražotāja eksportētāja situācija būtiski neatšķīrās no citu ražotāju eksportētāju, kuri pieprasīja atsevišķu pārbaudi, situācijas, kas attaisnotu atšķirīgu attieksmi. Tāpēc Komisija secināja, ka nav objektīvu iemeslu, kas pamatotu šā ražotāja eksportētāja atsevišķas pārbaudes pieprasījuma apmierināšanu.

| (82) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas šis ražotājs eksportētājs atkārtoja prasību, ka attiecībā uz to būtu jāveic atsevišķa pārbaude, un apgalvoja, ka Komisija nav paskaidrojusi iemeslus, kādēļ šāda pieprasījuma pieņemšana tika uzskatīta par diskriminējošu. Pamatojot šo argumentu, ražotājs eksportētājs uzsvēra, ka tas ražo īpaša veida tehniskus savienotājelementus, kas nav salīdzināmi ar citiem ražojuma veidiem, un ka tā eksporta cena nav dempinga līmenī, kā jau tika konstatēts iepriekšējā antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz to pašu Ķīnas izcelsmes ražojumu, kuram pasākumi tika noteikti 2009. gadā (7). |
| --- | --- |

(82)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas šis ražotājs eksportētājs atkārtoja prasību, ka attiecībā uz to būtu jāveic atsevišķa pārbaude, un apgalvoja, ka Komisija nav paskaidrojusi iemeslus, kādēļ šāda pieprasījuma pieņemšana tika uzskatīta par diskriminējošu. Pamatojot šo argumentu, ražotājs eksportētājs uzsvēra, ka tas ražo īpaša veida tehniskus savienotājelementus, kas nav salīdzināmi ar citiem ražojuma veidiem, un ka tā eksporta cena nav dempinga līmenī, kā jau tika konstatēts iepriekšējā antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz to pašu Ķīnas izcelsmes ražojumu, kuram pasākumi tika noteikti 2009. gadā (7).

7

| (83) | Kā izklāstīts 398. apsvērumā, atsevišķi konstatējumi par atsevišķiem ražojumu veidiem nebija nepieciešami. Tāpēc šā ražotāja eksportētāja atsevišķas pārbaudes pieprasījuma izskatīšana, pamatojoties uz to, ka tas ražo un eksportē konkrēta veida ražojumu, lai gan šāds kritērijs netika ņemts vērā attiecībā uz pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas pieprasīja atsevišķu pārbaudi, būtu diskriminējoša un arī apgrūtinātu laikus pabeigt Komisijas izmeklēšanu. Atsauce uz iepriekšējās izmeklēšanas konstatējumiem, kuros netika konstatēts dempings attiecībā uz šā eksportētāja pārdošanu uz Savienību, ir nebūtiska, jo tie bija balstīti uz informāciju, kas attiecās uz citu izmeklēšanas periodu. Šā ražotāja eksportētāja argumenti tādēļ tika noraidīti. |
| --- | --- |

(83)

Kā izklāstīts 398. apsvērumā, atsevišķi konstatējumi par atsevišķiem ražojumu veidiem nebija nepieciešami. Tāpēc šā ražotāja eksportētāja atsevišķas pārbaudes pieprasījuma izskatīšana, pamatojoties uz to, ka tas ražo un eksportē konkrēta veida ražojumu, lai gan šāds kritērijs netika ņemts vērā attiecībā uz pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas pieprasīja atsevišķu pārbaudi, būtu diskriminējoša un arī apgrūtinātu laikus pabeigt Komisijas izmeklēšanu. Atsauce uz iepriekšējās izmeklēšanas konstatējumiem, kuros netika konstatēts dempings attiecībā uz šā eksportētāja pārdošanu uz Savienību, ir nebūtiska, jo tie bija balstīti uz informāciju, kas attiecās uz citu izmeklēšanas periodu. Šā ražotāja eksportētāja argumenti tādēļ tika noraidīti.

| (84) | Viens ĶTR ražotājs eksportētājs (Ningbo Londex Industrials Co. jeb “Londex”) lūdza, lai to uzskata par jaunpienācēju, jo tas attiecīgo ražojumu sāka eksportēt tikai pēc izmeklēšanas perioda. Komisija norādīja, ka saskaņā ar iedibināto praksi šādu režīmu var izskatīt, tikai pamatojoties uz regulu, ar ko nosaka galīgos pasākumus, un tās attiecīgajiem noteikumiem. Turklāt jāatgādina, ka Komisija izveidoja ražotāju eksportētāju izlasi, un, kā norādīts iepriekšējos apsvērumos, netika pieņemti pieprasījumi aprēķināt individuālās dempinga starpības, jo tika uzskatīts, ka tas ir pārāk apgrūtinoši. Tas attiecas arī uz pieprasījuma par jaunpienācēja režīmu pārbaudi, kas ietvertu uzņēmuma struktūras un tā eksporta pārdevumu sīku izpēti. Tāpēc šo pieprasījumu noraidīja. |
| --- | --- |

(84)

Viens ĶTR ražotājs eksportētājs (Ningbo Londex Industrials Co. jeb “Londex”) lūdza, lai to uzskata par jaunpienācēju, jo tas attiecīgo ražojumu sāka eksportēt tikai pēc izmeklēšanas perioda. Komisija norādīja, ka saskaņā ar iedibināto praksi šādu režīmu var izskatīt, tikai pamatojoties uz regulu, ar ko nosaka galīgos pasākumus, un tās attiecīgajiem noteikumiem. Turklāt jāatgādina, ka Komisija izveidoja ražotāju eksportētāju izlasi, un, kā norādīts iepriekšējos apsvērumos, netika pieņemti pieprasījumi aprēķināt individuālās dempinga starpības, jo tika uzskatīts, ka tas ir pārāk apgrūtinoši. Tas attiecas arī uz pieprasījuma par jaunpienācēja režīmu pārbaudi, kas ietvertu uzņēmuma struktūras un tā eksporta pārdevumu sīku izpēti. Tāpēc šo pieprasījumu noraidīja.

Ningbo Londex Industrials Co.

Londex

| (85) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Londex atkārtoti pieprasīja, lai tam piemērotu jaunpienācēja režīmu un lai to iekļautu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, sarakstā. Uzņēmums apgalvoja, ka, tā kā tas pieteicās izmeklēšanas laikā un eksports notika pirms izmeklēšanas beigām, Komisijai nebūtu jāievēro īpaša procedūra. Pietiktu ar vienkāršu novērtējumu, vai uzņēmums izmeklēšanas periodā, lai arī pēc izmeklēšanas perioda, nav eksportējis attiecīgo ražojumu, un to savukārt nevar uzskatīt par pārmērīgi apgrūtinošu. Šāda pieeja būtu pamatota arī administratīvās ekonomijas interesēs. Turklāt Komisija jau iepriekšējās lietās ir izvēlējusies šādu pieeju. Tāpat Londex apgalvoja, ka ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, nepiemēroja nekādu uzņēmuma struktūras vai tā eksporta pārdošanas apjoma pārbaudi. |
| --- | --- |

(85)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Londex atkārtoti pieprasīja, lai tam piemērotu jaunpienācēja režīmu un lai to iekļautu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, sarakstā. Uzņēmums apgalvoja, ka, tā kā tas pieteicās izmeklēšanas laikā un eksports notika pirms izmeklēšanas beigām, Komisijai nebūtu jāievēro īpaša procedūra. Pietiktu ar vienkāršu novērtējumu, vai uzņēmums izmeklēšanas periodā, lai arī pēc izmeklēšanas perioda, nav eksportējis attiecīgo ražojumu, un to savukārt nevar uzskatīt par pārmērīgi apgrūtinošu. Šāda pieeja būtu pamatota arī administratīvās ekonomijas interesēs. Turklāt Komisija jau iepriekšējās lietās ir izvēlējusies šādu pieeju. Tāpat Londex apgalvoja, ka ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, nepiemēroja nekādu uzņēmuma struktūras vai tā eksporta pārdošanas apjoma pārbaudi.

Londex

Londex

| (86) | Komisija norādīja, ka iepriekšējās izmeklēšanās (8), uz kurām atsaucas Londex, pretēji tam, kas tika apgalvots, Komisija pārbaudīja, vai ir izpildīti pamatregulas 11. panta 4. punkta nosacījumi. Neviens no izvirzītajiem argumentiem nevarēja mainīt 81. apsvērumā izklāstītos secinājumus, tāpēc tie tika noraidīti. |
| --- | --- |

(86)

Komisija norādīja, ka iepriekšējās izmeklēšanās (8), uz kurām atsaucas Londex, pretēji tam, kas tika apgalvots, Komisija pārbaudīja, vai ir izpildīti pamatregulas 11. panta 4. punkta nosacījumi. Neviens no izvirzītajiem argumentiem nevarēja mainīt 81. apsvērumā izklāstītos secinājumus, tāpēc tie tika noraidīti.

8

Londex

1.10.   Atbildes uz anketu jautājumiem

Atbildes uz anketu jautājumiem

| (87) | Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(87)

Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

| (88) | Komisija procedūras sākšanas dienā anketas darīja pieejamas tiešsaistē (9) un lūdza izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, izlasē iekļautajiem nesaistītajiem importētājiem un izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnā aizpildīt attiecīgās anketas. Turklāt Komisija lūdza EIFI sniegt informāciju par makroekonomiskajiem kaitējuma rādītājiem, kas attiecas uz visu Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(88)

Komisija procedūras sākšanas dienā anketas darīja pieejamas tiešsaistē (9) un lūdza izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, izlasē iekļautajiem nesaistītajiem importētājiem un izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnā aizpildīt attiecīgās anketas. Turklāt Komisija lūdza EIFI sniegt informāciju par makroekonomiskajiem kaitējuma rādītājiem, kas attiecas uz visu Savienības ražošanas nozari.

9

EIFI

| (89) | Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, sūdzības iesniedzēja EIFI, pieciem izlasē iekļautajiem nesaistītajiem importētājiem, diviem lietotājiem un trim ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportētāju grupām. |
| --- | --- |

(89)

Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, sūdzības iesniedzēja EIFI, pieciem izlasē iekļautajiem nesaistītajiem importētājiem, diviem lietotājiem un trim ražotājiem eksportētājiem/ražotāju eksportētāju grupām.

EIFI

| (90) | Kā minēts 35. apsvērumā, divi no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem izmeklēšanas laikā tika izslēgti no izlases, tāpēc to atbildes uz anketas jautājumiem netika ņemtas vērā. Abi attiecīgie Savienības ražotāji tika aizstāti ar diviem citiem Savienības ražotājiem. Abi uzņēmumi sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(90)

Kā minēts 35. apsvērumā, divi no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem izmeklēšanas laikā tika izslēgti no izlases, tāpēc to atbildes uz anketas jautājumiem netika ņemtas vērā. Abi attiecīgie Savienības ražotāji tika aizstāti ar diviem citiem Savienības ražotājiem. Abi uzņēmumi sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

| (91) | Komisija pieprasīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga esību, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un dažādu dalībvalstu, kā arī trešo valstu lielākajā daļā izmeklēšanas laika uzliktos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija vairumā gadījumu nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus saskaņā ar pamatregulas 16. pantu. Saskaņā ar Paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (10) Komisija šajos gadījumos toties veica attālinātu visas tās informācijas kontrolpārbaudi, ko uzskatīja par nepieciešamu savu konstatējumu izdarīšanai. Komisija varēja veikt vienu pārbaudes apmeklējumu uz vietas. |
| --- | --- |

(91)

Komisija pieprasīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga esību, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un dažādu dalībvalstu, kā arī trešo valstu lielākajā daļā izmeklēšanas laika uzliktos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija vairumā gadījumu nevarēja veikt pārbaudes apmeklējumus saskaņā ar pamatregulas 16. pantu. Saskaņā ar Paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (10) Komisija šajos gadījumos toties veica attālinātu visas tās informācijas kontrolpārbaudi, ko uzskatīja par nepieciešamu savu konstatējumu izdarīšanai. Komisija varēja veikt vienu pārbaudes apmeklējumu uz vietas.

10

| (92) | Komisija veica attālinātas kontrolpārbaudes (“AKP”) par šādiem uzņēmumiem/personām. | Savienības ražotāji:









  – | uzņēmums Nr. 15 | (Itālija), |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| – | uzņēmums Nr. 20 | (Francija), |
| – | uzņēmums Nr. 33 | (Vācija, MVU), |
| – | uzņēmums Nr. 37 | (Itālija, MVU), |
| – | uzņēmums Nr. 61 | (Polija, MVU), |
| – | uzņēmums Nr. 4 | (Horvātija). |

(92)

Komisija veica attālinātas kontrolpārbaudes (“AKP”) par šādiem uzņēmumiem/personām.

Savienības ražotāji:

Savienības ražotāji:

–

uzņēmums Nr. 15

(Itālija),

–

uzņēmums Nr. 20

(Francija),

–

uzņēmums Nr. 33

(Vācija, MVU),

–

uzņēmums Nr. 37

(Itālija, MVU),

–

uzņēmums Nr. 61

(Polija, MVU),

–

uzņēmums Nr. 4

(Horvātija).

| | Importētāji:









  – | F. Reyher NCHFG | (Vācija), |
| --- | --- | --- | --- |
| – | VIPA S.P.A. | (Itālija). |

Importētāji:

Importētāji:

–

F. Reyher NCHFG

(Vācija),

–

VIPA S.P.A.

(Itālija).

| | Ražotāji eksportētāji Ķīnā:








  — | Jiangsu Yongyi Fastener Co., Ltd. (“
  Jiangsu
  ”), |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji Ķīnā:

Ražotāji eksportētāji Ķīnā:

—

Jiangsu Yongyi Fastener Co., Ltd. (“
  Jiangsu
  ”),

Jiangsu Yongyi Fastener Co., Ltd.

Jiangsu

| — | Ningbo Jinding Fastening Piece Co., Ltd. (“
  Ningbo Jinding
  ”), |
| --- | --- |

—

Ningbo Jinding Fastening Piece Co., Ltd. (“
  Ningbo Jinding
  ”),

Ningbo Jinding Fastening Piece Co., Ltd.

Ningbo Jinding

| — | Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd. (“
  Wenzhou
  ”). |
| --- | --- |

—

Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd. (“
  Wenzhou
  ”).

Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd.

Wenzhou

| (93) | Komisija veica klātienes pārbaudes apmeklējumu turpmāk minētā uzņēmuma telpās. | Savienības ražotāji:








  — | uzņēmums Nr. 42 (Vācija, MVU). |
| --- | --- | --- | --- |

(93)

Komisija veica klātienes pārbaudes apmeklējumu turpmāk minētā uzņēmuma telpās.

Savienības ražotāji:

Savienības ražotāji:

—

uzņēmums Nr. 42 (Vācija, MVU).

| (94) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2017. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(94)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2017. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.11.   Uzklausīšanas

Uzklausīšanas

| (95) | Ieinteresētajām personām bija iespēja pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas saskaņā ar pamatregulas 6. panta 5. punktu un 6. panta 6. punktu. Komisija uzklausīja vairākus ražotājus eksportētājus, CCCME un EFDA, kā arī sūdzības iesniedzēju EIFI. Saskaņā ar pamatregulas 6. panta 6. punktu notika arī viena uzklausīšana starp personām ar pretējām interesēm, šajā gadījumā starp ražotāju eksportētāju Jiangsu Yongyi Fastener Co., Ltd. un EIFI. |
| --- | --- |

(95)

Ieinteresētajām personām bija iespēja pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas saskaņā ar pamatregulas 6. panta 5. punktu un 6. panta 6. punktu. Komisija uzklausīja vairākus ražotājus eksportētājus, CCCME un EFDA, kā arī sūdzības iesniedzēju EIFI. Saskaņā ar pamatregulas 6. panta 6. punktu notika arī viena uzklausīšana starp personām ar pretējām interesēm, šajā gadījumā starp ražotāju eksportētāju Jiangsu Yongyi Fastener Co., Ltd. un EIFI.

CCCME

EFDA

EIFI

Jiangsu Yongyi Fastener Co., Ltd.

EIFI

1.12.   Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības

Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības

| (96) | Šī lieta tika sākta 2020. gada 21. decembrī, t. i., pārejas perioda laikā, kurā saskaņā ar vienošanos starp Apvienoto Karalisti un ES uz Apvienoto Karalisti joprojām attiecās Savienības tiesību aktu noteikumi. Pārejas periods beidzās 2020. gada 31. decembrī. Līdz ar to, sākot no 2021. gada 1. janvāra, Apvienotās Karalistes uzņēmumi un apvienības vairs nekvalificējās kā ieinteresētās personas šajā lietā. |
| --- | --- |

(96)

Šī lieta tika sākta 2020. gada 21. decembrī, t. i., pārejas perioda laikā, kurā saskaņā ar vienošanos starp Apvienoto Karalisti un ES uz Apvienoto Karalisti joprojām attiecās Savienības tiesību aktu noteikumi. Pārejas periods beidzās 2020. gada 31. decembrī. Līdz ar to, sākot no 2021. gada 1. janvāra, Apvienotās Karalistes uzņēmumi un apvienības vairs nekvalificējās kā ieinteresētās personas šajā lietā.

| (97) | 2021. gada 14. janvārī ar lietas materiāliem pievienotu paziņojumu Komisija aicināja pieteikties tos Apvienotās Karalistes ekonomikas dalībniekus, kuri uzskatīja, ka tie joprojām kvalificējas kā ieinteresētās personas. Neviens uzņēmums nepieteicās. |
| --- | --- |

(97)

2021. gada 14. janvārī ar lietas materiāliem pievienotu paziņojumu Komisija aicināja pieteikties tos Apvienotās Karalistes ekonomikas dalībniekus, kuri uzskatīja, ka tie joprojām kvalificējas kā ieinteresētās personas. Neviens uzņēmums nepieteicās.

1.13.   Pagaidu pasākumu nenoteikšana

Pagaidu pasākumu nenoteikšana

| (98) | Šā lēmuma 35. un 36. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Savienības ražotāju izlase bija jāpārskata, aizstājot divus sākotnēji izlasē iekļautos Savienības ražotājus ar diviem citiem Savienības ražotājiem. Komisija šiem ražotājiem nosūtīja anketu, aicinot tos to aizpildīt pamatregulas 6. panta 2. punktā noteiktajā termiņā. Tomēr šis termiņš neļāva Komisijai izdarīt provizoriskus secinājumus pamatregulas 7. panta 1. punktā noteiktajā termiņā. Tāpēc Komisija nolēma nenoteikt pagaidu pasākumus un turpināt izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(98)

Šā lēmuma 35. un 36. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Savienības ražotāju izlase bija jāpārskata, aizstājot divus sākotnēji izlasē iekļautos Savienības ražotājus ar diviem citiem Savienības ražotājiem. Komisija šiem ražotājiem nosūtīja anketu, aicinot tos to aizpildīt pamatregulas 6. panta 2. punktā noteiktajā termiņā. Tomēr šis termiņš neļāva Komisijai izdarīt provizoriskus secinājumus pamatregulas 7. panta 1. punktā noteiktajā termiņā. Tāpēc Komisija nolēma nenoteikt pagaidu pasākumus un turpināt izmeklēšanu.

| (99) | Komisija 2021. gada 20. jūlijā saskaņā ar pamatregulas 19.a panta 2. punktu informēja ieinteresētās personas par nodomu nenoteikt pagaidu pasākumus. |
| --- | --- |

(99)

Komisija 2021. gada 20. jūlijā saskaņā ar pamatregulas 19.a panta 2. punktu informēja ieinteresētās personas par nodomu nenoteikt pagaidu pasākumus.

| (100) | CCCME pieprasīja, lai Komisija izdotu “informācijas dokumentu”, kurā būtu apkopota izmeklēšanas gaita un provizoriskie secinājumi, pamatojoties uz lietā pieejamo informāciju, lai ieinteresētās personas varētu sniegt piezīmes par to. |
| --- | --- |

(100)

CCCME pieprasīja, lai Komisija izdotu “informācijas dokumentu”, kurā būtu apkopota izmeklēšanas gaita un provizoriskie secinājumi, pamatojoties uz lietā pieejamo informāciju, lai ieinteresētās personas varētu sniegt piezīmes par to.

CCCME

| (101) | Pamatregulā nav paredzēta šāda informācijas dokumenta izpaušana. Jebkurā gadījumā Komisija pamatregulas 7. panta 1. punktā noteiktajā termiņā netika izdarījusi nekādus provizoriskus secinājumus, un tāpēc šis pieprasījums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(101)

Pamatregulā nav paredzēta šāda informācijas dokumenta izpaušana. Jebkurā gadījumā Komisija pamatregulas 7. panta 1. punktā noteiktajā termiņā netika izdarījusi nekādus provizoriskus secinājumus, un tāpēc šis pieprasījums tika noraidīts.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (102) | Attiecīgais ražojums ir konkrēti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda, izņemot nerūsējošā tērauda, savienotājelementi, t. i., kokskrūves (izņemot kokskrūves ar prizmatisku galvu), pašvītņgriezes skrūves, citādas skrūves un bultskrūves ar galvu (ar saviem uzgriežņiem vai paplākšņiem vai bez tiem, bet izņemot skrūves un bultskrūves, kas paredzētas dzelzceļa sliežu ceļa konstrukcijas elementu nostiprināšanai) un paplākšņi, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 58, 7318 15 68, 7318 15 82, 7318 15 88, ex 7318 15 95 (Taric kodi 7318159519 un 7318159589), ex 7318 21 00 (Taric kodi 7318210031, 7318210039, 7318210095 un 7318210098) un ex 7318 22 00 (Taric kodi 7318220031, 7318220039, 7318220095 un 7318220098). KN un Taric kodi ir norādīti tikai informācijai. |
| --- | --- |

(102)

Attiecīgais ražojums ir konkrēti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda, izņemot nerūsējošā tērauda, savienotājelementi, t. i., kokskrūves (izņemot kokskrūves ar prizmatisku galvu), pašvītņgriezes skrūves, citādas skrūves un bultskrūves ar galvu (ar saviem uzgriežņiem vai paplākšņiem vai bez tiem, bet izņemot skrūves un bultskrūves, kas paredzētas dzelzceļa sliežu ceļa konstrukcijas elementu nostiprināšanai) un paplākšņi, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 58, 7318 15 68, 7318 15 82, 7318 15 88, ex 7318 15 95 (Taric kodi 7318159519 un 7318159589), ex 7318 21 00 (Taric kodi 7318210031, 7318210039, 7318210095 un 7318210098) un ex 7318 22 00 (Taric kodi 7318220031, 7318220039, 7318220095 un 7318220098). KN un Taric kodi ir norādīti tikai informācijai.

Taric

Taric

Taric

Taric

| (103) | Savienotājelementi ir izgatavoti no dzelzs vai oglekļa tērauda, un tos definē atbilstīgi to fizikālajām un tehniskajām īpašībām un dažādas stiprības/cietības klasēm. Plašākās kategorijas ir skrūves, paplākšņi un bultskrūves. |
| --- | --- |

(103)

Savienotājelementi ir izgatavoti no dzelzs vai oglekļa tērauda, un tos definē atbilstīgi to fizikālajām un tehniskajām īpašībām un dažādas stiprības/cietības klasēm. Plašākās kategorijas ir skrūves, paplākšņi un bultskrūves.

| (104) | Skrūves ir savienotājelementi ar ārēju vītni uz kājiņas. Tās var būt iestiprināmas vai nu koksnē (kokskrūves), vai metāla loksnēs (pašvītņgriezes skrūves) vai apvienotas ar uzgriežņiem un paplākšņiem, veidojot bultskrūvi. Skrūvēm var būt dažādu veidu galvas (kausveida, iedobes, gluda, ovāla, sešstūra utt.), kājiņas garums un diametrs. Kājiņa var būt ar pilnu vai daļēju vītni. Skrūves parasti definē pēc to galvā iestrādātās gropes veida, kas ļauj veikt skrūvēšanas darbību (piemēram, viena grope, krusteniska padziļināta grope utt.). |
| --- | --- |

(104)

Skrūves ir savienotājelementi ar ārēju vītni uz kājiņas. Tās var būt iestiprināmas vai nu koksnē (kokskrūves), vai metāla loksnēs (pašvītņgriezes skrūves) vai apvienotas ar uzgriežņiem un paplākšņiem, veidojot bultskrūvi. Skrūvēm var būt dažādu veidu galvas (kausveida, iedobes, gluda, ovāla, sešstūra utt.), kājiņas garums un diametrs. Kājiņa var būt ar pilnu vai daļēju vītni. Skrūves parasti definē pēc to galvā iestrādātās gropes veida, kas ļauj veikt skrūvēšanas darbību (piemēram, viena grope, krusteniska padziļināta grope utt.).

| (105) | Paplākšņi ir savienotājelementi ar atveri vidū, kas ļauj izvirzīt priekšmetus tiem cauri, un tos vienmēr izmanto kopā ar skrūvi un uzgriezni. |
| --- | --- |

(105)

Paplākšņi ir savienotājelementi ar atveri vidū, kas ļauj izvirzīt priekšmetus tiem cauri, un tos vienmēr izmanto kopā ar skrūvi un uzgriezni.

| (106) | Bultskrūves ir savienotājelementi, ko veido skrūve, uzgrieznis un viens vai vairāki paplākšņi. |
| --- | --- |

(106)

Bultskrūves ir savienotājelementi, ko veido skrūve, uzgrieznis un viens vai vairāki paplākšņi.

| (107) | Savienotājelementi var būt vai nu standarta (“standarta savienotājelementi”), vai izgatavoti, pamatojoties uz klienta rasējumiem (“nestandarta savienotājelementi”). Piemērojot savienotājelementiem vienu un to pašu valsts vai starptautisku standartu, to fizikālajām un tehniskajām pamatīpašībām jābūt vienādām, jo īpaši stiprības, pielaižu, apdares un pārklājuma ziņā. |
| --- | --- |

(107)

Savienotājelementi var būt vai nu standarta (“standarta savienotājelementi”), vai izgatavoti, pamatojoties uz klienta rasējumiem (“nestandarta savienotājelementi”). Piemērojot savienotājelementiem vienu un to pašu valsts vai starptautisku standartu, to fizikālajām un tehniskajām pamatīpašībām jābūt vienādām, jo īpaši stiprības, pielaižu, apdares un pārklājuma ziņā.

| (108) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA un CCCME apstrīdēja iepriekš minēto “nestandarta” savienotājelementu definīciju. EFDA un CCCME apgalvoja, ka Komisija nepamatoti ieviesusi “nestandarta” savienotājelementu jēdzienu vēlākā procedūras posmā, un norādīja, ka iepriekš minētajā apsvērumā sniegtā definīcija neatbilst “speciālo savienotājelementu” definīcijai, kas ieinteresētajām personām sniegta anketā, precīzāk, norādījumos par ražojumu kontroles numuru (“RKN”) izveidi. Turklāt tās atkārtoti uzsvēra, ka savienotājelementi, kas ražoti ar stingrākām prasībām nekā nozares standarts, būtu jāuzskata par “speciāliem” vai “nestandarta” savienotājelementiem (sk. 368. apsvērumu). Tās arī atkārtoja, ka dažas 371. apsvērumā minētās ražošanas sertifikācijas prasības būtu jāuzskata par tādām, saskaņā ar ko visus šādos ražošanas procesos izgatavotos savienotājelementus automātiski klasificē kā “speciālus”, un apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare pati piekristu šādai pieejai, pretēji tam, ko Komisija secinājusi 375. apsvērumā. |
| --- | --- |

(108)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA un CCCME apstrīdēja iepriekš minēto “nestandarta” savienotājelementu definīciju. EFDA un CCCME apgalvoja, ka Komisija nepamatoti ieviesusi “nestandarta” savienotājelementu jēdzienu vēlākā procedūras posmā, un norādīja, ka iepriekš minētajā apsvērumā sniegtā definīcija neatbilst “speciālo savienotājelementu” definīcijai, kas ieinteresētajām personām sniegta anketā, precīzāk, norādījumos par ražojumu kontroles numuru (“RKN”) izveidi. Turklāt tās atkārtoti uzsvēra, ka savienotājelementi, kas ražoti ar stingrākām prasībām nekā nozares standarts, būtu jāuzskata par “speciāliem” vai “nestandarta” savienotājelementiem (sk. 368. apsvērumu). Tās arī atkārtoja, ka dažas 371. apsvērumā minētās ražošanas sertifikācijas prasības būtu jāuzskata par tādām, saskaņā ar ko visus šādos ražošanas procesos izgatavotos savienotājelementus automātiski klasificē kā “speciālus”, un apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare pati piekristu šādai pieejai, pretēji tam, ko Komisija secinājusi 375. apsvērumā.

EFDA

CCCME

EFDA

CCCME

| (109) | Komisija nepiekrita apgalvojumam, ka jēdziens “nestandarta savienotājelementi” tika ieviests vēlīnā procedūras posmā un ka tas neatbilst anketās sniegtajiem norādījumiem. Nestandarta savienotājelementi un speciālie savienotājelementi ir viens un tas pats, proti, savienotājelementi, uz kuriem tieši neattiecas noteikta nozares norma. Tas atbilst arī anketai, kurā speciāli savienotājelementi ir minēti kā “atšķirīgi no starptautiski atzītiem standartiem”. Komisija šos terminus izmantoja kā savstarpēji aizstājamus un nesaņēma piezīmes vai lūgumus sniegt paskaidrojumus par šo jautājumu. Komisija atgādināja, ka uz apgalvojumu, ka savienotājelementi, kas ražoti ar stingrākām prasībām nekā ražošanas nozares standarts, būtu jāuzskata par nestandarta savienotājelementiem, jau ir atbildēts 373. apsvērumā. Visbeidzot, kas attiecas uz ražošanas sertifikāciju, Komisija apstiprina, ka tā pati par sevi neklasificē savienotājelementu kā nestandarta, lai gan praksē var būt tā, ka saskaņā ar šādām prasībām ražoti savienotājelementi patiešām lielākoties ir nestandarta savienotājelementi. Savienības ražošanas nozare neiebilst pret šo viedokli, kā to kļūdaini apgalvo EFDA un CCCME. Tāpēc visi šajā sakarā iepriekš izklāstītie apgalvojumi tika noraidīti. Savienotājelementus izmanto, lai mehāniski savienotu divus vai vairākus elementus būvniecībā, inženierijā vai citur. Tos izmanto dažādas rūpniecības nozares, kā arī patērētāji. |
| --- | --- |

(109)

Komisija nepiekrita apgalvojumam, ka jēdziens “nestandarta savienotājelementi” tika ieviests vēlīnā procedūras posmā un ka tas neatbilst anketās sniegtajiem norādījumiem. Nestandarta savienotājelementi un speciālie savienotājelementi ir viens un tas pats, proti, savienotājelementi, uz kuriem tieši neattiecas noteikta nozares norma. Tas atbilst arī anketai, kurā speciāli savienotājelementi ir minēti kā “atšķirīgi no starptautiski atzītiem standartiem”. Komisija šos terminus izmantoja kā savstarpēji aizstājamus un nesaņēma piezīmes vai lūgumus sniegt paskaidrojumus par šo jautājumu. Komisija atgādināja, ka uz apgalvojumu, ka savienotājelementi, kas ražoti ar stingrākām prasībām nekā ražošanas nozares standarts, būtu jāuzskata par nestandarta savienotājelementiem, jau ir atbildēts 373. apsvērumā. Visbeidzot, kas attiecas uz ražošanas sertifikāciju, Komisija apstiprina, ka tā pati par sevi neklasificē savienotājelementu kā nestandarta, lai gan praksē var būt tā, ka saskaņā ar šādām prasībām ražoti savienotājelementi patiešām lielākoties ir nestandarta savienotājelementi. Savienības ražošanas nozare neiebilst pret šo viedokli, kā to kļūdaini apgalvo EFDA un CCCME. Tāpēc visi šajā sakarā iepriekš izklāstītie apgalvojumi tika noraidīti. Savienotājelementus izmanto, lai mehāniski savienotu divus vai vairākus elementus būvniecībā, inženierijā vai citur. Tos izmanto dažādas rūpniecības nozares, kā arī patērētāji.

EFDA

CCCME

| (110) | Pamatojoties uz savienotājelementu fizikālajām un tehniskajām pamatīpašībām un galalietojumiem, šīs procedūras vajadzībām visus savienotājelementus uzskata par vienu ražojumu. |
| --- | --- |

(110)

Pamatojoties uz savienotājelementu fizikālajām un tehniskajām pamatīpašībām un galalietojumiem, šīs procedūras vajadzībām visus savienotājelementus uzskata par vienu ražojumu.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (111) | Izmeklēšana ir parādījusi, ka turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tie paši pamatlietojumi:






  — | attiecīgajam ražojumam un |
| --- | --- | --- |

(111)

Izmeklēšana ir parādījusi, ka turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tie paši pamatlietojumi:

—

attiecīgajam ražojumam un

| — | ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā. |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

| (112) | Tādēļ Komisija lēma, ka minētie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(112)

Tādēļ Komisija lēma, ka minētie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3.   Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

2.3.1.   Koka konstrukciju skrūves/savienotāji (vai skrūves koka siltumizolācijas stiprināšanai)

Koka konstrukciju skrūves/savienotāji (vai skrūves koka siltumizolācijas stiprināšanai)

| (113) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka koka konstrukciju skrūves būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma. |
| --- | --- |

(113)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka koka konstrukciju skrūves būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma.

| (114) | Divi ražotāji eksportētāji un divi importētāji (11) apgalvoja, ka koka konstrukciju skrūvēm ir līdzīgas īpašības un galalietojumi kā kokskrūvēm ar prizmatisku galvu (kas neietilpst ražojuma tvērumā) un ka tās ir tikai no kokskrūvēm ar prizmatisku galvu atvasinātu veidu ražojumi, kuriem ir uzlabota mehāniskā veiktspēja un kurus uzskata par alternatīvu kokskrūvēm ar prizmatisku galvu. Tie apgalvoja, ka koka konstrukciju skrūves tiek izmantotas tikai koka konstrukcijās un nav savstarpēji aizstājamas ar citiem savienotājelementiem, turpretī tās ir pilnībā savstarpēji aizstājamas ar tradicionālajām kokskrūvēm ar prizmatisku galvu. Tās tiek izgatavotas pēc klientu specifiskām prasībām, un tām ir nepieciešama Eiropas tehniskā novērtējuma (“ETN”) sertifikācija, lai tās varētu tirgot Savienībā. Turklāt tās ražo īpašā ražošanas procesā, izmantojot atšķirīgas izejvielas (proti, augstākas kvalitātes tēraudu), ar īpašu apstrādi un iekārtām, un tāpēc tām ir augstākas izmaksas un cenas. |
| --- | --- |

(114)

Divi ražotāji eksportētāji un divi importētāji (11) apgalvoja, ka koka konstrukciju skrūvēm ir līdzīgas īpašības un galalietojumi kā kokskrūvēm ar prizmatisku galvu (kas neietilpst ražojuma tvērumā) un ka tās ir tikai no kokskrūvēm ar prizmatisku galvu atvasinātu veidu ražojumi, kuriem ir uzlabota mehāniskā veiktspēja un kurus uzskata par alternatīvu kokskrūvēm ar prizmatisku galvu. Tie apgalvoja, ka koka konstrukciju skrūves tiek izmantotas tikai koka konstrukcijās un nav savstarpēji aizstājamas ar citiem savienotājelementiem, turpretī tās ir pilnībā savstarpēji aizstājamas ar tradicionālajām kokskrūvēm ar prizmatisku galvu. Tās tiek izgatavotas pēc klientu specifiskām prasībām, un tām ir nepieciešama Eiropas tehniskā novērtējuma (“ETN”) sertifikācija, lai tās varētu tirgot Savienībā. Turklāt tās ražo īpašā ražošanas procesā, izmantojot atšķirīgas izejvielas (proti, augstākas kvalitātes tēraudu), ar īpašu apstrādi un iekārtām, un tāpēc tām ir augstākas izmaksas un cenas.

11

| (115) | Viens no minētajiem ražotājiem eksportētājiem, atsaucoties uz antidempinga pasākumiem, kas noteikti dažu alumīnija riteņu veidu importam (12), ierosināja, ka uzraudzības sistēmas ieviešana mazinātu jebkādu apiešanas risku, izslēdzot koka konstrukciju skrūves no ražojuma tvēruma. Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka gadījumā, ja Komisija neizslēgtu koka konstrukciju skrūves no ražojuma tvēruma, konstatējumi par kaitējumu un cēloņsakarību attiecībā uz šiem ražojumu veidiem būtu jāizdara atsevišķi. |
| --- | --- |

(115)

Viens no minētajiem ražotājiem eksportētājiem, atsaucoties uz antidempinga pasākumiem, kas noteikti dažu alumīnija riteņu veidu importam (12), ierosināja, ka uzraudzības sistēmas ieviešana mazinātu jebkādu apiešanas risku, izslēdzot koka konstrukciju skrūves no ražojuma tvēruma. Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka gadījumā, ja Komisija neizslēgtu koka konstrukciju skrūves no ražojuma tvēruma, konstatējumi par kaitējumu un cēloņsakarību attiecībā uz šiem ražojumu veidiem būtu jāizdara atsevišķi.

12

| (116) | Visas iepriekš minētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare neražo koka konstrukciju skrūves pietiekamā daudzumā, lai apmierinātu pieprasījumu Savienības tirgū, un arī Ķīnā ir tikai ierobežots skaits ražotāju eksportētāju, kas piegādā koka konstrukciju skrūves. |
| --- | --- |

(116)

Visas iepriekš minētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare neražo koka konstrukciju skrūves pietiekamā daudzumā, lai apmierinātu pieprasījumu Savienības tirgū, un arī Ķīnā ir tikai ierobežots skaits ražotāju eksportētāju, kas piegādā koka konstrukciju skrūves.

| (117) | Līdzīgi arī Eiropas Enkuru ražotāju konsorcijs (“ECAP”) apgalvoja, ka skrūves, kas paredzētas izmantošanai koka konstrukcijās un ar ko aizstāj kokskrūves ar prizmatisku galvu, un tādējādi izmanto smago koka izstrādājumu montēšanai, būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, jo tām ir līdzīgas tehniskās, ķīmiskās un fizikālās īpašības un līdzīgi galalietojumi kā kokskrūvēm ar prizmatisku galvu. |
| --- | --- |

(117)

Līdzīgi arī Eiropas Enkuru ražotāju konsorcijs (“ECAP”) apgalvoja, ka skrūves, kas paredzētas izmantošanai koka konstrukcijās un ar ko aizstāj kokskrūves ar prizmatisku galvu, un tādējādi izmanto smago koka izstrādājumu montēšanai, būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, jo tām ir līdzīgas tehniskās, ķīmiskās un fizikālās īpašības un līdzīgi galalietojumi kā kokskrūvēm ar prizmatisku galvu.

ECAP

| (118) | EIFI nepiekrita šiem apgalvojumiem, apgalvojot, ka nebūtu objektīvu kritēriju, pēc kuriem atšķirt koka konstrukciju skrūves no citiem savienotājelementiem. |
| --- | --- |

(118)

EIFI nepiekrita šiem apgalvojumiem, apgalvojot, ka nebūtu objektīvu kritēriju, pēc kuriem atšķirt koka konstrukciju skrūves no citiem savienotājelementiem.

EIFI

| (119) | Komisija uzskatīja, ka uz koka konstrukciju skrūvēm neattiecas neviens īpašs ražojuma standarts un tās nevar nošķirt no citām kokskrūvēm (13), kuras ietilpst ražojuma tvērumā. Izmeklēšanā arī atklājās, ka vismaz dažas no aprakstītajām koka konstrukciju skrūvju īpašajām iezīmēm var piemist arī savienotājelementiem, kas ietilpst ražojuma tvērumā. Komisija arī uzskatīja, ka CE zīme un ETN sertifikāts vienīgi apstiprina, ka kokskrūves var būt nestandarta skrūves, taču šis fakts vien neattaisno to izslēgšanu no ražojuma tvēruma. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(119)

Komisija uzskatīja, ka uz koka konstrukciju skrūvēm neattiecas neviens īpašs ražojuma standarts un tās nevar nošķirt no citām kokskrūvēm (13), kuras ietilpst ražojuma tvērumā. Izmeklēšanā arī atklājās, ka vismaz dažas no aprakstītajām koka konstrukciju skrūvju īpašajām iezīmēm var piemist arī savienotājelementiem, kas ietilpst ražojuma tvērumā. Komisija arī uzskatīja, ka CE zīme un ETN sertifikāts vienīgi apstiprina, ka kokskrūves var būt nestandarta skrūves, taču šis fakts vien neattaisno to izslēgšanu no ražojuma tvēruma. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

13

CE

| (120) | Apgalvojums, ka konstatējumi par kaitējumu un cēloņsakarību attiecībā uz koka konstrukciju skrūvēm būtu jāizdara atsevišķi, ir aplūkots 398. apsvērumā, bet apgalvojums, ka šo veidu ražojumus Savienības ražošanas nozare neražo un nepārdod pietiekamā daudzumā, ir aplūkots 531. un turpmākajos apsvērumos. |
| --- | --- |

(120)

Apgalvojums, ka konstatējumi par kaitējumu un cēloņsakarību attiecībā uz koka konstrukciju skrūvēm būtu jāizdara atsevišķi, ir aplūkots 398. apsvērumā, bet apgalvojums, ka šo veidu ražojumus Savienības ražošanas nozare neražo un nepārdod pietiekamā daudzumā, ir aplūkots 531. un turpmākajos apsvērumos.

| (121) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairākas personas atkārtoti apgalvoja, ka koka konstrukciju skrūves būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, jo tās ir līdzīgas kokskrūvēm ar prizmatisku galvu un ir skaidri atšķiramas no citiem savienotājelementiem, jo īpaši kokskrūvēm. |
| --- | --- |

(121)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas vairākas personas atkārtoti apgalvoja, ka koka konstrukciju skrūves būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, jo tās ir līdzīgas kokskrūvēm ar prizmatisku galvu un ir skaidri atšķiramas no citiem savienotājelementiem, jo īpaši kokskrūvēm.

| (122) | Divi koka konstrukciju skrūvju importētāji (viens no tiem bija arī ražotājs Savienībā) apgalvoja, ka koka konstrukciju skrūves ir saistītas ar kokskrūvju ar prizmatisku galvu ražojumu izstrādi, kā rezultātā galvas forma ir atšķirīga, un ka tādējādi tās neatbilst aprakstam, kas sniegts KN koda 7318 11, ar kuru tiek importētas kokskrūves ar prizmatisku galvu, skaidrojumā, kurā noteikts, ka kokskrūves ar prizmatisku galvu atšķiras no citām kokskrūvēm, cita starpā sešstūrainas vai kvadrātiskas galvas dēļ. Šīs personas apgalvoja, ka galvas forma tomēr nebūtu jāuzskata par izšķirošu iezīmi, pēc kuras varētu nošķirt koka konstrukciju skrūves no citām kokskrūvēm. Tās apgalvoja, ka kokskrūves ar prizmatisku galvu KN koda 7318 11 skaidrojumā ir definētas kā tādas, ko izmanto “spāru vai līdzīgu smagu koka priekšmetu nostiprināšanai”, un tas atbilst Eiropas novērtējuma dokumentā (END), kas attiecas uz koka konstrukciju savienotājiem, minētajam lietojumam “skrūves un vītņstieņi izmantošanai koka konstrukcijās” (14). |
| --- | --- |

(122)

Divi koka konstrukciju skrūvju importētāji (viens no tiem bija arī ražotājs Savienībā) apgalvoja, ka koka konstrukciju skrūves ir saistītas ar kokskrūvju ar prizmatisku galvu ražojumu izstrādi, kā rezultātā galvas forma ir atšķirīga, un ka tādējādi tās neatbilst aprakstam, kas sniegts KN koda 7318 11, ar kuru tiek importētas kokskrūves ar prizmatisku galvu, skaidrojumā, kurā noteikts, ka kokskrūves ar prizmatisku galvu atšķiras no citām kokskrūvēm, cita starpā sešstūrainas vai kvadrātiskas galvas dēļ. Šīs personas apgalvoja, ka galvas forma tomēr nebūtu jāuzskata par izšķirošu iezīmi, pēc kuras varētu nošķirt koka konstrukciju skrūves no citām kokskrūvēm. Tās apgalvoja, ka kokskrūves ar prizmatisku galvu KN koda 7318 11 skaidrojumā ir definētas kā tādas, ko izmanto “spāru vai līdzīgu smagu koka priekšmetu nostiprināšanai”, un tas atbilst Eiropas novērtējuma dokumentā (END), kas attiecas uz koka konstrukciju savienotājiem, minētajam lietojumam “skrūves un vītņstieņi izmantošanai koka konstrukcijās” (14).

14

| (123) | Minētās personas arī apgalvoja, ka kokskrūvēm ar prizmatisku galvu piemērojamais standarts DIN 1052 (iepriekš DIN 571) ļauj veikt koka konstrukciju skrūvju ad hoc sertifikāciju, tādējādi atzīstot, ka koka konstrukciju skrūves tirgū parādījušās kā alternatīva kokskrūvēm ar prizmatisku galvu. Tāpat Eiropas standarts EN 1995 Eurocode 5, kas reglamentē koka konstrukciju projektēšanu, ļauj koka konstrukcijās izmantot sertificētus koka konstrukciju savienotājus, pat ja tie neatbilst kokskrūvju ar prizmatisku galvu definīcijai. |
| --- | --- |

(123)

Minētās personas arī apgalvoja, ka kokskrūvēm ar prizmatisku galvu piemērojamais standarts DIN 1052 (iepriekš DIN 571) ļauj veikt koka konstrukciju skrūvju ad hoc sertifikāciju, tādējādi atzīstot, ka koka konstrukciju skrūves tirgū parādījušās kā alternatīva kokskrūvēm ar prizmatisku galvu. Tāpat Eiropas standarts EN 1995 Eurocode 5, kas reglamentē koka konstrukciju projektēšanu, ļauj koka konstrukcijās izmantot sertificētus koka konstrukciju savienotājus, pat ja tie neatbilst kokskrūvju ar prizmatisku galvu definīcijai.

ad hoc

Eurocode 5

| (124) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, minētās personas apgalvoja, ka ir skaidrs, ka izšķirošais faktors, lai atšķirtu koka konstrukciju skrūves no citām kokskrūvēm, ir galalietojums, un tāpēc tās būtu jāuzskata par kokskrūvēm ar prizmatisku galvu. |
| --- | --- |

(124)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, minētās personas apgalvoja, ka ir skaidrs, ka izšķirošais faktors, lai atšķirtu koka konstrukciju skrūves no citām kokskrūvēm, ir galalietojums, un tāpēc tās būtu jāuzskata par kokskrūvēm ar prizmatisku galvu.

| (125) | Visbeidzot, tā kā kokskrūves ar prizmatisku galvu un koka konstrukciju skrūves pieder pie vienas un tās pašas ražojumu grupas, koka konstrukciju skrūvju iekļaušana ražojuma tvērumā būtu diskriminējoša. |
| --- | --- |

(125)

Visbeidzot, tā kā kokskrūves ar prizmatisku galvu un koka konstrukciju skrūves pieder pie vienas un tās pašas ražojumu grupas, koka konstrukciju skrūvju iekļaušana ražojuma tvērumā būtu diskriminējoša.

| (126) | Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka par atšķirīgu īpašību būtu jāuzskata tikai kājiņas diametrs, nevis galvas forma, jo tieši šī īpašība nosaka ražojuma galalietojumu. Tie apgalvoja, ka savienotājelementu, uz kuriem attiecas izmeklēšana, kājiņas diametrs ir mazāks par 5 mm. Šīs personas arī uzsvēra, ka nozare konkrēti atzīst koka konstrukciju skrūves kā kokskrūvju ar prizmatisku galvu aizstājējas. |
| --- | --- |

(126)

Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka par atšķirīgu īpašību būtu jāuzskata tikai kājiņas diametrs, nevis galvas forma, jo tieši šī īpašība nosaka ražojuma galalietojumu. Tie apgalvoja, ka savienotājelementu, uz kuriem attiecas izmeklēšana, kājiņas diametrs ir mazāks par 5 mm. Šīs personas arī uzsvēra, ka nozare konkrēti atzīst koka konstrukciju skrūves kā kokskrūvju ar prizmatisku galvu aizstājējas.

| (127) | Visas iepriekš minētās personas apgalvoja, ka tam, ka koka konstrukciju skrūves klasificē ar KN kodu “citādas kokskrūves” (KN kods 7318 12), kas ietilpst izmeklēšanas tvērumā, nav nozīmes, jo KN kodi ir norādīti tikai kā orientējoši, nosakot ražojuma tvērumu, un šajā sakarā nav saistoši. |
| --- | --- |

(127)

Visas iepriekš minētās personas apgalvoja, ka tam, ka koka konstrukciju skrūves klasificē ar KN kodu “citādas kokskrūves” (KN kods 7318 12), kas ietilpst izmeklēšanas tvērumā, nav nozīmes, jo KN kodi ir norādīti tikai kā orientējoši, nosakot ražojuma tvērumu, un šajā sakarā nav saistoši.

| (128) | Visbeidzot, šīs personas atkārtoti uzsvēra, ka Savienībā nav pietiekamas jaudas, lai piegādātu šā veida ražojumus, ka nav alternatīva avota piegādei no citām trešām valstīm un ka antidempinga pasākumu noteikšana koka konstrukciju skrūvēm nebūtu Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(128)

Visbeidzot, šīs personas atkārtoti uzsvēra, ka Savienībā nav pietiekamas jaudas, lai piegādātu šā veida ražojumus, ka nav alternatīva avota piegādei no citām trešām valstīm un ka antidempinga pasākumu noteikšana koka konstrukciju skrūvēm nebūtu Savienības interesēs.

| (129) | Neviens no iepriekš minētajiem apgalvojumiem neatspēkoja 119. apsvērumā izklāstītos konstatējumus. Īpaši jāatzīmē, ka neviena no personām neapstrīdēja to, ka koka konstrukciju skrūvēm nav ražojumu standartu, un tās visas atzina, ka kokskrūves neatbilst ar KN kodu 7318 11 klasificēto kokskrūvju ar prizmatisku galvu aprakstam. Fakts, ka koka konstrukciju skrūves var sertificēt, lai tās atbilstu tehniskajām prasībām, kas izmantojamas savienojumiem koka konstrukcijās, pats par sevi netika uzskatīts par pietiekamu iemeslu, lai izslēgtu šo ražojuma veidu no izmeklēšanas tvēruma, jo tā fizikālās un tehniskās īpašības pārklājās ar citiem ražojumiem, kas ietilpst 119. apsvērumā izklāstītajā tvērumā. Pamatojoties uz minēto, tika noraidīti apgalvojumi, ka koka konstrukciju skrūves būtu jāizslēdz no pašreizējās izmeklēšanas tvēruma. |
| --- | --- |

(129)

Neviens no iepriekš minētajiem apgalvojumiem neatspēkoja 119. apsvērumā izklāstītos konstatējumus. Īpaši jāatzīmē, ka neviena no personām neapstrīdēja to, ka koka konstrukciju skrūvēm nav ražojumu standartu, un tās visas atzina, ka kokskrūves neatbilst ar KN kodu 7318 11 klasificēto kokskrūvju ar prizmatisku galvu aprakstam. Fakts, ka koka konstrukciju skrūves var sertificēt, lai tās atbilstu tehniskajām prasībām, kas izmantojamas savienojumiem koka konstrukcijās, pats par sevi netika uzskatīts par pietiekamu iemeslu, lai izslēgtu šo ražojuma veidu no izmeklēšanas tvēruma, jo tā fizikālās un tehniskās īpašības pārklājās ar citiem ražojumiem, kas ietilpst 119. apsvērumā izklāstītajā tvērumā. Pamatojoties uz minēto, tika noraidīti apgalvojumi, ka koka konstrukciju skrūves būtu jāizslēdz no pašreizējās izmeklēšanas tvēruma.

| (130) | Argumenti par nepietiekamu piegādi Savienībā ir aplūkoti 538.–540. apsvērumā, nosakot Savienības intereses. |
| --- | --- |

(130)

Argumenti par nepietiekamu piegādi Savienībā ir aplūkoti 538.–540. apsvērumā, nosakot Savienības intereses.

2.3.2.   Skrūves un bultskrūves dzelzceļa sliežu ceļa konstrukcijas elementu nostiprināšanai

Skrūves un bultskrūves dzelzceļa sliežu ceļa konstrukcijas elementu nostiprināšanai

| (131) | Viens dzelzceļa skrūvju un bultskrūvju ražotājs Savienībā pieprasīja, lai šīs skrūves un bultskrūves tiktu iekļautas izmeklējamā ražojuma tvērumā. Tomēr Komisija norādīja, ka uz šiem ražojumiem šajā gadījumā sūdzība neattiecas un tāpēc Savienības ražošanas nozare nav sniegusi pierādījumus par dempingu un no tā izrietošu kaitējumu, kas pamatotu izmeklēšanu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(131)

Viens dzelzceļa skrūvju un bultskrūvju ražotājs Savienībā pieprasīja, lai šīs skrūves un bultskrūves tiktu iekļautas izmeklējamā ražojuma tvērumā. Tomēr Komisija norādīja, ka uz šiem ražojumiem šajā gadījumā sūdzība neattiecas un tāpēc Savienības ražošanas nozare nav sniegusi pierādījumus par dempingu un no tā izrietošu kaitējumu, kas pamatotu izmeklēšanu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

2.3.3.   Karsti kalti savienotājelementi

Karsti kalti savienotājelementi

| (132) | Viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka savienotājelementi, kas ražoti karstās kalšanas procesā (“karsti kalti savienotājelementi”), būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, un norādīja, ka to ražošanas procesi un izmaksu struktūras atšķiras, kā rezultātā tiem ir atšķirīgas fizikālās īpašības un galalietojumi nekā savienotājelementiem, kas ražoti aukstās kalšanas procesā (“auksti kalti savienotājelementi”), kurus pārsvarā izmanto Savienības ražošanas nozarē. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka karsti kalti savienotājelementi parasti ir lielāki nekā auksti kalti savienotājelementi un tos galvenokārt izmanto dzelzceļa un/vai mašīnbūves nozarē. Šā procesa rezultātā iegūtos savienotājelementus Savienības ražošanas nozare neražo vispār vai ražo tikai ierobežotā daudzumā. Turklāt pāriet uz karstās kalšanas procesiem būtu ekonomiski nelietderīgi, jo tie ir darbietilpīgāki un energointensīvāki, kā arī tiem ir augstāks tērauda patēriņa koeficients. Šī persona saskaņā ar pamatregulas 6. panta 6. punktu pieprasīja rīkot sanāksmi, kurā uzklausītu abas puses, piedaloties EIFI; šāda sanāksme notika 2021. gada 27. oktobrī. |
| --- | --- |

(132)

Viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka savienotājelementi, kas ražoti karstās kalšanas procesā (“karsti kalti savienotājelementi”), būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, un norādīja, ka to ražošanas procesi un izmaksu struktūras atšķiras, kā rezultātā tiem ir atšķirīgas fizikālās īpašības un galalietojumi nekā savienotājelementiem, kas ražoti aukstās kalšanas procesā (“auksti kalti savienotājelementi”), kurus pārsvarā izmanto Savienības ražošanas nozarē. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka karsti kalti savienotājelementi parasti ir lielāki nekā auksti kalti savienotājelementi un tos galvenokārt izmanto dzelzceļa un/vai mašīnbūves nozarē. Šā procesa rezultātā iegūtos savienotājelementus Savienības ražošanas nozare neražo vispār vai ražo tikai ierobežotā daudzumā. Turklāt pāriet uz karstās kalšanas procesiem būtu ekonomiski nelietderīgi, jo tie ir darbietilpīgāki un energointensīvāki, kā arī tiem ir augstāks tērauda patēriņa koeficients. Šī persona saskaņā ar pamatregulas 6. panta 6. punktu pieprasīja rīkot sanāksmi, kurā uzklausītu abas puses, piedaloties EIFI; šāda sanāksme notika 2021. gada 27. oktobrī.

EIFI

| (133) | EIFI apgalvoja, ka ražojuma tvērumu nevajadzētu definēt, pamatojoties uz atšķirīgiem ražošanas procesiem. Tas norādīja uz ES muitas nomenklatūru, saskaņā ar kuru ražojumus nošķir nevis uz atšķirīgu ražošanas procesu pamata, bet gan pēc atšķirīgām fizikālajām, tehniskajām un ķīmiskajām īpašībām. EIFI apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei ir ievērojama karstās kalšanas ražošanas jauda un ka savienotājelementi, kurus var ražot ar abām tehnoloģijām, izmēru ziņā būtiski pārklājas. |
| --- | --- |

(133)

EIFI apgalvoja, ka ražojuma tvērumu nevajadzētu definēt, pamatojoties uz atšķirīgiem ražošanas procesiem. Tas norādīja uz ES muitas nomenklatūru, saskaņā ar kuru ražojumus nošķir nevis uz atšķirīgu ražošanas procesu pamata, bet gan pēc atšķirīgām fizikālajām, tehniskajām un ķīmiskajām īpašībām. EIFI apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei ir ievērojama karstās kalšanas ražošanas jauda un ka savienotājelementi, kurus var ražot ar abām tehnoloģijām, izmēru ziņā būtiski pārklājas.

EIFI

EIFI

| (134) | Komisija piekrita, ka fakts, ka ražojumu var ražot dažādos ražošanas procesos, pats par sevi nav būtisks, lai definētu izmeklējamā ražojuma tvērumu. Tādējādi šī izmeklēšana attiecas uz visiem ražojumu veidiem, kas atbilst attiecīgā ražojuma definīcijai 102. apsvērumā, neatkarīgi no tā, vai tos ražo karstās kalšanas vai aukstās kalšanas procesā. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei bija ievērojama ražošanas jauda un neizmantotā jauda, lai ražotu savienotājelementus karstās kalšanas procesā. Izmeklēšanā arī atklājās, ka abos procesos ražoto savienotājelementu lietojums pārklājās. Tāpēc pieprasījums izslēgt karsti kaltus savienotājelementus tika noraidīts. |
| --- | --- |

(134)

Komisija piekrita, ka fakts, ka ražojumu var ražot dažādos ražošanas procesos, pats par sevi nav būtisks, lai definētu izmeklējamā ražojuma tvērumu. Tādējādi šī izmeklēšana attiecas uz visiem ražojumu veidiem, kas atbilst attiecīgā ražojuma definīcijai 102. apsvērumā, neatkarīgi no tā, vai tos ražo karstās kalšanas vai aukstās kalšanas procesā. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei bija ievērojama ražošanas jauda un neizmantotā jauda, lai ražotu savienotājelementus karstās kalšanas procesā. Izmeklēšanā arī atklājās, ka abos procesos ražoto savienotājelementu lietojums pārklājās. Tāpēc pieprasījums izslēgt karsti kaltus savienotājelementus tika noraidīts.

| (135) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs atkārtoti pieprasīja izslēgt karsti kaltos savienotājelementus no izmeklēšanas tvēruma. Jo īpaši tas apstrīdēja EIFI sniegto datu ticamību un apgalvoja, ka Komisija šos datus pieņēmusi, tos nepārbaudot un neatbildot uz ražotāju eksportētāju šajā sakarā iesniegtajiem juridiskajiem un faktiskajiem apgalvojumiem. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka nav juridiska pamata karsti kaltu savienotājelementu saglabāšanai ražojuma tvērumā. |
| --- | --- |

(135)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs atkārtoti pieprasīja izslēgt karsti kaltos savienotājelementus no izmeklēšanas tvēruma. Jo īpaši tas apstrīdēja EIFI sniegto datu ticamību un apgalvoja, ka Komisija šos datus pieņēmusi, tos nepārbaudot un neatbildot uz ražotāju eksportētāju šajā sakarā iesniegtajiem juridiskajiem un faktiskajiem apgalvojumiem. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka nav juridiska pamata karsti kaltu savienotājelementu saglabāšanai ražojuma tvērumā.

EIFI

| (136) | Ražotāja eksportētāja argumenti šajā sakarā bija šādi: i) KN kodi ir tikai orientējoši, nosakot ražojuma tvērumu antidempinga izmeklēšanā, un tāpēc izmeklēšanā ir jānosaka, vai konkrētam ražojumam, kas atbilst tam pašam KN kodam, ir tādas pašas tehniskās īpašības un galalietojumi un vai tādējādi tas rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei; ii) karsti kaltu savienotājelementu imports nerada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo Savienībā karsti kalti savienotājelementi netiek ražoti vai tiek ražoti maz, un ražošanas apjoms arī nepalielinātos, jo pāreja uz karsti kaltu savienotājelementu ražošanu nav ekonomiski izdevīga; šajā sakarā nav būtiski arī tas, ka ražojumi, kas tiek ražoti karstās kalšanas procesā, no vienas puses, un aukstās kalšanas procesā, no otras puses, pārklājas; iii) ar KN kodu 7318 11 00 (“kokskrūves ar prizmatisku galvu”) un KN kodu 7318 15 20 (“citādas skrūves un bultskrūves ar saviem uzgriežņiem un paplākšņiem vai bez tiem”; “dzelzceļa sliežu ceļa konstrukcijas elementu nostiprināšanai”) ir atzīts, ka karsti kalti savienotājelementi atšķiras no auksti kaltiem savienotājelementiem, un tāpēc KN kodi faktiski ņem vērā atšķirīgos ražošanas procesus. |
| --- | --- |

(136)

Ražotāja eksportētāja argumenti šajā sakarā bija šādi: i) KN kodi ir tikai orientējoši, nosakot ražojuma tvērumu antidempinga izmeklēšanā, un tāpēc izmeklēšanā ir jānosaka, vai konkrētam ražojumam, kas atbilst tam pašam KN kodam, ir tādas pašas tehniskās īpašības un galalietojumi un vai tādējādi tas rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei; ii) karsti kaltu savienotājelementu imports nerada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo Savienībā karsti kalti savienotājelementi netiek ražoti vai tiek ražoti maz, un ražošanas apjoms arī nepalielinātos, jo pāreja uz karsti kaltu savienotājelementu ražošanu nav ekonomiski izdevīga; šajā sakarā nav būtiski arī tas, ka ražojumi, kas tiek ražoti karstās kalšanas procesā, no vienas puses, un aukstās kalšanas procesā, no otras puses, pārklājas; iii) ar KN kodu 7318 11 00 (“kokskrūves ar prizmatisku galvu”) un KN kodu 7318 15 20 (“citādas skrūves un bultskrūves ar saviem uzgriežņiem un paplākšņiem vai bez tiem”; “dzelzceļa sliežu ceļa konstrukcijas elementu nostiprināšanai”) ir atzīts, ka karsti kalti savienotājelementi atšķiras no auksti kaltiem savienotājelementiem, un tāpēc KN kodi faktiski ņem vērā atšķirīgos ražošanas procesus.

| (137) | Lai pamatotu savus apgalvojumus, ražotājs eksportētājs identificēja vairākus ražojuma veidus, kurus tas eksportē un kurus var ražot tikai karstās kalšanas procesos, un tādējādi tie nepārklājas ar aukstās kalšanas procesiem. Tas atkārtoti norādīja, ka tiem ir citādi galalietojumi nekā savienotājelementiem, kas ražoti aukstās kalšanas procesā, un tos pārdod atšķirīgos izplatīšanas kanālos. |
| --- | --- |

(137)

Lai pamatotu savus apgalvojumus, ražotājs eksportētājs identificēja vairākus ražojuma veidus, kurus tas eksportē un kurus var ražot tikai karstās kalšanas procesos, un tādējādi tie nepārklājas ar aukstās kalšanas procesiem. Tas atkārtoti norādīja, ka tiem ir citādi galalietojumi nekā savienotājelementiem, kas ražoti aukstās kalšanas procesā, un tos pārdod atšķirīgos izplatīšanas kanālos.

| (138) | Attiecībā uz apgalvojumiem, ka izmeklēšanā jāpierāda, ka importētajiem ražojumiem ir līdzīgas fizikālās un tehniskās īpašības un galvenais galalietojums un ka tie ir radījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, – runa ir par līdzīgā ražojuma, nevis attiecīgā ražojuma definīciju. |
| --- | --- |

(138)

Attiecībā uz apgalvojumiem, ka izmeklēšanā jāpierāda, ka importētajiem ražojumiem ir līdzīgas fizikālās un tehniskās īpašības un galvenais galalietojums un ka tie ir radījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, – runa ir par līdzīgā ražojuma, nevis attiecīgā ražojuma definīciju.

| (139) | Attiecībā uz ražotāja eksportētāja sniegtajiem argumentiem, kas apkopoti 136. apsvērumā, Komisija atgādina, kā izklāstīts 134. apsvērumā, ka ražojumu var ražot dažādos ražošanas procesos, kas tādējādi nav noteicošais faktors, nosakot ražojuma tvērumu. Tas, ka kokskrūvēm ar prizmatisku galvu un citām kokskrūvēm ir atšķirīgi KN kodi, netika uzskatīts par pierādījumu tam, ka KN nomenklatūrā ir ņemtas vērā ražošanas procesu atšķirības; gluži pretēji, ražošanas process KN kodos nav skaidri minēts, savukārt KN koda 7318 11 skaidrojumos ir skaidri minētas tehnisko un fizikālo īpašību atšķirības. |
| --- | --- |

(139)

Attiecībā uz ražotāja eksportētāja sniegtajiem argumentiem, kas apkopoti 136. apsvērumā, Komisija atgādina, kā izklāstīts 134. apsvērumā, ka ražojumu var ražot dažādos ražošanas procesos, kas tādējādi nav noteicošais faktors, nosakot ražojuma tvērumu. Tas, ka kokskrūvēm ar prizmatisku galvu un citām kokskrūvēm ir atšķirīgi KN kodi, netika uzskatīts par pierādījumu tam, ka KN nomenklatūrā ir ņemtas vērā ražošanas procesu atšķirības; gluži pretēji, ražošanas process KN kodos nav skaidri minēts, savukārt KN koda 7318 11 skaidrojumos ir skaidri minētas tehnisko un fizikālo īpašību atšķirības.

| (140) | Attiecībā uz 137. apsvērumā apkopoto argumentu jāatgādina, ka, kā izklāstīts 134. apsvērumā, Savienības ražošanas nozarei bija ievērojama ražošanas jauda un neizmantotā jauda, lai ražotu visu veidu savienotājelementus, tajā skaitā karsti kaltus savienotājelementus. Atšķirīgi izplatīšanas kanāli paši par sevi netika uzskatīti par būtiskiem, ja vien savienotājelements atbilst ražojuma aprakstam. Tāpēc šie argumenti tika noraidīti. |
| --- | --- |

(140)

Attiecībā uz 137. apsvērumā apkopoto argumentu jāatgādina, ka, kā izklāstīts 134. apsvērumā, Savienības ražošanas nozarei bija ievērojama ražošanas jauda un neizmantotā jauda, lai ražotu visu veidu savienotājelementus, tajā skaitā karsti kaltus savienotājelementus. Atšķirīgi izplatīšanas kanāli paši par sevi netika uzskatīti par būtiskiem, ja vien savienotājelements atbilst ražojuma aprakstam. Tāpēc šie argumenti tika noraidīti.

| (141) | Tas pats ražotājs eksportētājs pieprasīja uzklausīšanu pie uzklausīšanas amatpersonas, kas notika 2021. gada 17. novembrī, un tās laikā tas atkārtoja savu apgalvojumu, ka karsti kalti savienotājelementi būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, un pieprasīja paskaidrojumus par to, kāpēc kokskrūves ar prizmatisku galvu ir izslēgtas no ražošanas tvēruma. Ieinteresētā persona uzskatīja, ka būtu diskriminējoši, ja sūdzības iesniedzējam nebūtu jāsniedz paskaidrojumi šajā sakarā. Komisija atgādināja, ka saskaņā ar PTO judikatūru izmeklēšanas iestādei ir rīcības brīvība definēt izmeklējamo ražojumu un ka sūdzības iesniedzēji var brīvi definēt ražojuma tvērumu bez īpaša pamatojuma. Tāpēc kokskrūves ar prizmatisku galvu, kas nekad nav bijušas iekļautas ražojuma tvērumā, netika arī “izslēgtas” no tā. Tomēr pēc izmeklēšanas sākšanas ieinteresētajām personām bija jāsniedz pamatojums, ja tās apgalvoja, ka konkrēti ražojuma veidi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, būtu jāizslēdz (atbilstīgi izsakoties) no pasākumu uzlikšanas. Tā kā abas situācijas ir atšķirīgas, diskriminācijas nebija. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(141)

Tas pats ražotājs eksportētājs pieprasīja uzklausīšanu pie uzklausīšanas amatpersonas, kas notika 2021. gada 17. novembrī, un tās laikā tas atkārtoja savu apgalvojumu, ka karsti kalti savienotājelementi būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, un pieprasīja paskaidrojumus par to, kāpēc kokskrūves ar prizmatisku galvu ir izslēgtas no ražošanas tvēruma. Ieinteresētā persona uzskatīja, ka būtu diskriminējoši, ja sūdzības iesniedzējam nebūtu jāsniedz paskaidrojumi šajā sakarā. Komisija atgādināja, ka saskaņā ar PTO judikatūru izmeklēšanas iestādei ir rīcības brīvība definēt izmeklējamo ražojumu un ka sūdzības iesniedzēji var brīvi definēt ražojuma tvērumu bez īpaša pamatojuma. Tāpēc kokskrūves ar prizmatisku galvu, kas nekad nav bijušas iekļautas ražojuma tvērumā, netika arī “izslēgtas” no tā. Tomēr pēc izmeklēšanas sākšanas ieinteresētajām personām bija jāsniedz pamatojums, ja tās apgalvoja, ka konkrēti ražojuma veidi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, būtu jāizslēdz (atbilstīgi izsakoties) no pasākumu uzlikšanas. Tā kā abas situācijas ir atšķirīgas, diskriminācijas nebija. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

2.3.4.   Metālizstrādājumu komplekti

Metālizstrādājumu komplekti

| (142) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka metālizstrādājumu komplekti būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, jo tajos ietilpst gan attiecīgais ražojums, gan citi ražojumi, kas neietilpst izmeklēšanas tvērumā. Metālizstrādājumu komplekti tiek pārdoti citos iepakojumos nekā savienotājelementi (piemēram, mazās papīra kastēs, kastēs ar PVC logiem utt.). Šie iepakojumi kopā ar ražojumiem, kas nav iekļauti tvērumā, veido lielu daļu no to izmaksām un pārdošanas cenas, turklāt metālizstrādājumu komplektos iekļautā attiecīgā ražojuma izmaksas un cenas nav nošķiramas no pārējiem ražojumiem. Turklāt metālizstrādājumu komplekti ir paredzēti galvenokārt izmantošanai mājsaimniecībā, savukārt Savienības ražošanas nozares ražotie savienotājelementi ir paredzēti rūpnieciskai izmantošanai. Metālizstrādājumu komplekti tiek izplatīti pa dažādiem tirdzniecības kanāliem, proti, mazumtirgotājiem, savukārt rūpnieciskiem mērķiem paredzētos savienotājelementus pārdod ar izplatītāju starpniecību. Visbeidzot, šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāji, kas iesniedza sūdzību, neražo un nepārdod metālizstrādājumu komplektus. |
| --- | --- |

(142)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka metālizstrādājumu komplekti būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, jo tajos ietilpst gan attiecīgais ražojums, gan citi ražojumi, kas neietilpst izmeklēšanas tvērumā. Metālizstrādājumu komplekti tiek pārdoti citos iepakojumos nekā savienotājelementi (piemēram, mazās papīra kastēs, kastēs ar PVC logiem utt.). Šie iepakojumi kopā ar ražojumiem, kas nav iekļauti tvērumā, veido lielu daļu no to izmaksām un pārdošanas cenas, turklāt metālizstrādājumu komplektos iekļautā attiecīgā ražojuma izmaksas un cenas nav nošķiramas no pārējiem ražojumiem. Turklāt metālizstrādājumu komplekti ir paredzēti galvenokārt izmantošanai mājsaimniecībā, savukārt Savienības ražošanas nozares ražotie savienotājelementi ir paredzēti rūpnieciskai izmantošanai. Metālizstrādājumu komplekti tiek izplatīti pa dažādiem tirdzniecības kanāliem, proti, mazumtirgotājiem, savukārt rūpnieciskiem mērķiem paredzētos savienotājelementus pārdod ar izplatītāju starpniecību. Visbeidzot, šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāji, kas iesniedza sūdzību, neražo un nepārdod metālizstrādājumu komplektus.

| (143) | Komisija atzīmē, ka izmeklēšana un iespējamie antidempinga pasākumi attiecas uz jebkuru šādu komplektu importu, kas saskaņā ar tarifa klasifikācijas noteikumiem ir klasificēti atbilstoši 102. apsvērumā minētajai ražojuma definīcijai, ja tie saglabā šā ražojuma īpašības. Turklāt izmeklēšanā tika atklāts, ka Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod savienotājelementus “dari pats” (“DIY”) nozarei, galvenokārt pārdodot tos kā metālizstrādājumu komplektus. Vairākiem Savienības ražotājiem ir savas automātiskās iepakošanas līnijas, bet citi iepakošanu uztic nesaistītiem pakalpojumu sniedzējiem Savienībā. Tādēļ nav pamata izslēgt metālizstrādājumu komplektus. |
| --- | --- |

(143)

Komisija atzīmē, ka izmeklēšana un iespējamie antidempinga pasākumi attiecas uz jebkuru šādu komplektu importu, kas saskaņā ar tarifa klasifikācijas noteikumiem ir klasificēti atbilstoši 102. apsvērumā minētajai ražojuma definīcijai, ja tie saglabā šā ražojuma īpašības. Turklāt izmeklēšanā tika atklāts, ka Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod savienotājelementus “dari pats” (“DIY”) nozarei, galvenokārt pārdodot tos kā metālizstrādājumu komplektus. Vairākiem Savienības ražotājiem ir savas automātiskās iepakošanas līnijas, bet citi iepakošanu uztic nesaistītiem pakalpojumu sniedzējiem Savienībā. Tādēļ nav pamata izslēgt metālizstrādājumu komplektus.

DIY

2.3.5.   Betona, mūra, koka un tērauda enkuri un konstrukciju savienojumi

Betona, mūra, koka un tērauda enkuri un konstrukciju savienojumi

| (144) | ECAP apgalvoja, ka daži ražojumi nebūtu jāiekļauj izmeklēšanas tvērumā, jo tiem ir atšķirīgs galvenais galalietojums un tiem piemēro atšķirīgus CE marķēšanas procesus. Šie ražojumi ir dzelzs vai tērauda enkuri un savienojumi betona, mūra, koka un tērauda konstrukcijām un jo īpaši i) jumtu skrūves vai pašieurbes skrūves ar piederumiem, ii) koka konstrukciju savienojumi un iii) metāla enkuri, betona skrūvju enkuri un neilona enkuri vai aizbāžņi. ECAP atsaucās uz Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 602/2011 (15). Tas apgalvoja, ka saskaņā ar minēto regulu atsevišķi ražojumi, kas “sastāv no nerūsošā tērauda bultskrūves un paplāksnes, izplešama dībeļa un uzgriežņa”, jāklasificē ar KN kodu 7318 19 00. Pēc analoģijas arī dzelzs vai tērauda enkuri būtu jāklasificē ar to pašu KN kodu, jo Regulas (ES) Nr. 602/2011 loģika un princips būtu jāpiemēro visu materiālu un formu celtniecības enkuriem. Tāpēc ECAP apgalvoja, ka dzelzs un tērauda enkuri nebūtu jāiekļauj ražojuma tvērumā. |
| --- | --- |

(144)

ECAP apgalvoja, ka daži ražojumi nebūtu jāiekļauj izmeklēšanas tvērumā, jo tiem ir atšķirīgs galvenais galalietojums un tiem piemēro atšķirīgus CE marķēšanas procesus. Šie ražojumi ir dzelzs vai tērauda enkuri un savienojumi betona, mūra, koka un tērauda konstrukcijām un jo īpaši i) jumtu skrūves vai pašieurbes skrūves ar piederumiem, ii) koka konstrukciju savienojumi un iii) metāla enkuri, betona skrūvju enkuri un neilona enkuri vai aizbāžņi. ECAP atsaucās uz Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 602/2011 (15). Tas apgalvoja, ka saskaņā ar minēto regulu atsevišķi ražojumi, kas “sastāv no nerūsošā tērauda bultskrūves un paplāksnes, izplešama dībeļa un uzgriežņa”, jāklasificē ar KN kodu 7318 19 00. Pēc analoģijas arī dzelzs vai tērauda enkuri būtu jāklasificē ar to pašu KN kodu, jo Regulas (ES) Nr. 602/2011 loģika un princips būtu jāpiemēro visu materiālu un formu celtniecības enkuriem. Tāpēc ECAP apgalvoja, ka dzelzs un tērauda enkuri nebūtu jāiekļauj ražojuma tvērumā.

ECAP

CE

ECAP

15

ECAP

| (145) | ECAP atsaucās uz vairākiem iepriekš minēto ražojumu Eiropas novērtējuma dokumentiem (“END”). END ir saskaņotas tehniskās specifikācijas būvizstrādājumiem, ko izstrādājusi Eiropas Tehniskā novērtējuma organizācija (EOTA) gadījumiem, kad uz izstrādājumu pilnībā neattiecas saskaņotie Eiropas standarti. ECAP nesniedza nekādas sīkākas ziņas, informāciju vai pierādījumus par to, cik lielā mērā šie dokumenti varētu liecināt, ka tajos aprakstītie ražojumi neatbilst pašreizējam ražojuma tvērumam. Tomēr tas, ka uz konkrētiem ražojumiem attiecas konkrēts END, nenozīmē, ka uz tiem neattiektos šīs izmeklēšanas ražojuma definīcija. |
| --- | --- |

(145)

ECAP atsaucās uz vairākiem iepriekš minēto ražojumu Eiropas novērtējuma dokumentiem (“END”). END ir saskaņotas tehniskās specifikācijas būvizstrādājumiem, ko izstrādājusi Eiropas Tehniskā novērtējuma organizācija (EOTA) gadījumiem, kad uz izstrādājumu pilnībā neattiecas saskaņotie Eiropas standarti. ECAP nesniedza nekādas sīkākas ziņas, informāciju vai pierādījumus par to, cik lielā mērā šie dokumenti varētu liecināt, ka tajos aprakstītie ražojumi neatbilst pašreizējam ražojuma tvērumam. Tomēr tas, ka uz konkrētiem ražojumiem attiecas konkrēts END, nenozīmē, ka uz tiem neattiektos šīs izmeklēšanas ražojuma definīcija.

ECAP

EOTA

ECAP

| (146) | Īstenošanas regula (ES) Nr. 602/2011 attiecas uz nerūsējošā tērauda ražojumiem, uz kuriem šī izmeklēšana neattiecas. Jebkurā gadījumā minētajā regulā ir vienīgi precizēts, ka konkrētu ražojumu, kas sastāv no bultskrūves un paplāksnes, izplešama dībeļa un uzgriežņa, nevar uzskatīt par “saliktu preci” muitas vajadzībām, jo sastāvdaļas kopā veido vienu ražojumu, proti, distances bultskrūvi. Jebkurā gadījumā izmeklēšana un iespējamie antidempinga pasākumi attiecas uz jebkuru bultskrūvju importu, kas saskaņā ar tarifa klasifikācijas noteikumiem ir klasificētas atbilstoši 102. apsvērumā minētajai ražojuma definīcijai. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(146)

Īstenošanas regula (ES) Nr. 602/2011 attiecas uz nerūsējošā tērauda ražojumiem, uz kuriem šī izmeklēšana neattiecas. Jebkurā gadījumā minētajā regulā ir vienīgi precizēts, ka konkrētu ražojumu, kas sastāv no bultskrūves un paplāksnes, izplešama dībeļa un uzgriežņa, nevar uzskatīt par “saliktu preci” muitas vajadzībām, jo sastāvdaļas kopā veido vienu ražojumu, proti, distances bultskrūvi. Jebkurā gadījumā izmeklēšana un iespējamie antidempinga pasākumi attiecas uz jebkuru bultskrūvju importu, kas saskaņā ar tarifa klasifikācijas noteikumiem ir klasificētas atbilstoši 102. apsvērumā minētajai ražojuma definīcijai. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (147) | Komisija uzsver, ka saskaņā ar paziņojuma par procedūras sākšanu 2. iedaļu izmeklēšana attiecas tikai uz dzelzs un tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) savienotājelementiem. Tādējādi ražojumi, kas izgatavoti no nerūsējošā tērauda, plastmasas vai neilona, neietilpst šīs izmeklēšanas ražojuma tvērumā. |
| --- | --- |

(147)

Komisija uzsver, ka saskaņā ar paziņojuma par procedūras sākšanu 2. iedaļu izmeklēšana attiecas tikai uz dzelzs un tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) savienotājelementiem. Tādējādi ražojumi, kas izgatavoti no nerūsējošā tērauda, plastmasas vai neilona, neietilpst šīs izmeklēšanas ražojuma tvērumā.

| (148) | Viens Savienības enkuru ražotājs un ar to saistītais ražotājs eksportētājs Ķīnā, līdzīgi kā ECAP, apgalvoja, ka no izmeklēšanas ražojuma tvēruma būtu jāizslēdz betona enkurskrūves. Minētās personas apgalvoja, ka betona enkurskrūves ir specifiski un ļoti specializēti ražojumi, kuru mērķis ir tāds pats kā metāla enkuriem, proti, konstrukcijas elementu nostiprināšana betonā būvniecības nozarē. Pamatojot šo argumentu, ieinteresētās personas uzsvēra, ka ražojums tika izstrādāts saskaņā ar EOTA Eiropas tehniskā apstiprinājuma pamatnostādnēm (“ETAP”) “Metāla enkuri lietošanai betonā” (ETAG001) ar mērķi (daļēji) aizstāt metāla enkurus. Šīs personas uzsvēra, ka sūdzībā enkuri nav īpaši minēti un ka sūdzības iesniedzējs EIFI nepārstāv enkuru ražotājus. Tāpat kā ECAP, tās uzsvēra, ka enkuri ir jāklasificē ar KN kodu 7318 19 00, uz ko neattiecas paziņojums par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(148)

Viens Savienības enkuru ražotājs un ar to saistītais ražotājs eksportētājs Ķīnā, līdzīgi kā ECAP, apgalvoja, ka no izmeklēšanas ražojuma tvēruma būtu jāizslēdz betona enkurskrūves. Minētās personas apgalvoja, ka betona enkurskrūves ir specifiski un ļoti specializēti ražojumi, kuru mērķis ir tāds pats kā metāla enkuriem, proti, konstrukcijas elementu nostiprināšana betonā būvniecības nozarē. Pamatojot šo argumentu, ieinteresētās personas uzsvēra, ka ražojums tika izstrādāts saskaņā ar EOTA Eiropas tehniskā apstiprinājuma pamatnostādnēm (“ETAP”) “Metāla enkuri lietošanai betonā” (ETAG001) ar mērķi (daļēji) aizstāt metāla enkurus. Šīs personas uzsvēra, ka sūdzībā enkuri nav īpaši minēti un ka sūdzības iesniedzējs EIFI nepārstāv enkuru ražotājus. Tāpat kā ECAP, tās uzsvēra, ka enkuri ir jāklasificē ar KN kodu 7318 19 00, uz ko neattiecas paziņojums par procedūras uzsākšanu.

ECAP

EOTA

EIFI

ECAP

| (149) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas šis uzņēmums atkārtoti apgalvoja, ka betona enkurskrūves būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, tomēr nesniedza jaunus argumentus vai informāciju šajā sakarā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(149)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas šis uzņēmums atkārtoti apgalvoja, ka betona enkurskrūves būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, tomēr nesniedza jaunus argumentus vai informāciju šajā sakarā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (150) | Minētās personas arī apgalvoja, ka betona enkurskrūves to specifikas dēļ nav savstarpēji aizvietojamas ar citiem savienotājelementiem, piemēram, skrūvēm, bultskrūvēm un paplākšņiem, lai gan tās konkurē un ir savstarpēji aizvietojamas ar ķīļenkuriem vai dībeļa enkuriem. |
| --- | --- |

(150)

Minētās personas arī apgalvoja, ka betona enkurskrūves to specifikas dēļ nav savstarpēji aizvietojamas ar citiem savienotājelementiem, piemēram, skrūvēm, bultskrūvēm un paplākšņiem, lai gan tās konkurē un ir savstarpēji aizvietojamas ar ķīļenkuriem vai dībeļa enkuriem.

| (151) | To pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti iepriekš 146. apsvērumā, apgalvojums par īpašiem sertifikātiem tika noraidīts. Attiecībā uz aizstājamību ar citiem ražojuma veidiem – Komisijai ir plaša rīcības brīvība noteikt ražojuma tvērumu izmeklēšanā (attiecīgo ražojumu). Pamatregula nesatur prasību, lai attiecīgais ražojums ietvertu tikai tos ražojuma veidus, kas ir savstarpēji aizstājami un konkurējoši. Šie elementi attiecas uz līdzīgā ražojuma definīciju. |
| --- | --- |

(151)

To pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti iepriekš 146. apsvērumā, apgalvojums par īpašiem sertifikātiem tika noraidīts. Attiecībā uz aizstājamību ar citiem ražojuma veidiem – Komisijai ir plaša rīcības brīvība noteikt ražojuma tvērumu izmeklēšanā (attiecīgo ražojumu). Pamatregula nesatur prasību, lai attiecīgais ražojums ietvertu tikai tos ražojuma veidus, kas ir savstarpēji aizstājami un konkurējoši. Šie elementi attiecas uz līdzīgā ražojuma definīciju.

| (152) | Visbeidzot, 148. apsvērumā minētais Savienības enkuru ražotājs apgalvoja, ka tā saistītais ražotājs eksportētājs Ķīnā ir vienīgais, kam ir oficiāls ES sertifikāts (Eiropas tehniskais novērtējums jeb “ETN”), ko EOTA izsniegusi betona enkurskrūvēm, un tādējādi vienīgais, kas eksportē šo ražojumu uz Savienību. Tāpēc šā ražojuma izslēgšanas ietekme būtu ierobežota. Tas arī uzsvēra, ka jebkurā gadījumā IP laikā betona enkurskrūves netika eksportētas, tāpēc tas nevarēja radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(152)

Visbeidzot, 148. apsvērumā minētais Savienības enkuru ražotājs apgalvoja, ka tā saistītais ražotājs eksportētājs Ķīnā ir vienīgais, kam ir oficiāls ES sertifikāts (Eiropas tehniskais novērtējums jeb “ETN”), ko EOTA izsniegusi betona enkurskrūvēm, un tādējādi vienīgais, kas eksportē šo ražojumu uz Savienību. Tāpēc šā ražojuma izslēgšanas ietekme būtu ierobežota. Tas arī uzsvēra, ka jebkurā gadījumā IP laikā betona enkurskrūves netika eksportētas, tāpēc tas nevarēja radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

EOTA

| (153) | Tā kā šī persona nesniedza nekādus pierādījumus, kas pamatotu tās apgalvojumus, Komisija nolēma noraidīt šo apgalvojumu, neanalizējot to pēc būtības. |
| --- | --- |

(153)

Tā kā šī persona nesniedza nekādus pierādījumus, kas pamatotu tās apgalvojumus, Komisija nolēma noraidīt šo apgalvojumu, neanalizējot to pēc būtības.

| (154) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas starptautiska grupa Simpson Strongtie, kas ražo betona skrūvju enkurus Ķīnā un ar saistītu uzņēmumu starpniecību tos izplata Savienībā, izteica piezīmi, ka betona skrūvju enkuri būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma. Tā savu novēloto iesaistīšanos procedūrā pamatoja tādējādi, ka bija uzskatījusi par pašsaprotamu, ka šis ražojuma veids jau ir izslēgts. Tā iesniedza Ķīnā ražoto betona skrūvju enkuru tehniskos parametrus un apgalvoja, ka tie nekonkurē ar otru attiecīgo ražojumu vai līdzīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(154)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas starptautiska grupa Simpson Strongtie, kas ražo betona skrūvju enkurus Ķīnā un ar saistītu uzņēmumu starpniecību tos izplata Savienībā, izteica piezīmi, ka betona skrūvju enkuri būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma. Tā savu novēloto iesaistīšanos procedūrā pamatoja tādējādi, ka bija uzskatījusi par pašsaprotamu, ka šis ražojuma veids jau ir izslēgts. Tā iesniedza Ķīnā ražoto betona skrūvju enkuru tehniskos parametrus un apgalvoja, ka tie nekonkurē ar otru attiecīgo ražojumu vai līdzīgo ražojumu.

Simpson Strongtie

| (155) | Šā uzņēmuma novēloti sniegto informāciju nevarēja ņemt vērā. Paziņojumā par procedūras sākšanu tika definēts ražojuma tvērums un arī norādīti KN kodi, ar kuriem tiek importēti savienotājelementi. Komisija nenorādīja, ka betona enkurskrūves būtu izslēgtas no ražojuma tvēruma, tāpēc ieinteresētajām personām nebija iemesla uzskatīt, ka tās nav iekļautas tvērumā. Iepriekšējā apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ ieinteresēto personu prasības izslēgt betona enkurskrūves tika noraidītas. |
| --- | --- |

(155)

Šā uzņēmuma novēloti sniegto informāciju nevarēja ņemt vērā. Paziņojumā par procedūras sākšanu tika definēts ražojuma tvērums un arī norādīti KN kodi, ar kuriem tiek importēti savienotājelementi. Komisija nenorādīja, ka betona enkurskrūves būtu izslēgtas no ražojuma tvēruma, tāpēc ieinteresētajām personām nebija iemesla uzskatīt, ka tās nav iekļautas tvērumā. Iepriekšējā apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ ieinteresēto personu prasības izslēgt betona enkurskrūves tika noraidītas.

2.3.6.   Konfirmātskrūves (jeb pašiedziņas tapas)

Konfirmātskrūves (jeb pašiedziņas tapas)

| (156) | Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja konfirmātskrūvju (jeb pašiedziņas tapu) izslēgšanu no ražojuma tvēruma. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, ņemot vērā to īpašos galalietojumus, proti, tās ir savienotājierīces rakstāmgaldu, skapju, galdu vai plauktu (apstrādātu koka materiālu) montāžai mēbeļu ražošanas nozarē, konfirmātskrūvju fizikālās un tehniskās īpašības ir unikālas un būtiski atšķiras no citu savienotājelementu fizikālajām un tehniskajām īpašībām. Šis ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka gadījumā, ja Komisija nolemtu no ražojuma tvēruma neizslēgt konfirmātskrūves, konstatējumi par kaitējumu un cēloņsakarību par šo veidu ražojumiem būtu jāizdara atsevišķi. |
| --- | --- |

(156)

Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja konfirmātskrūvju (jeb pašiedziņas tapu) izslēgšanu no ražojuma tvēruma. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, ņemot vērā to īpašos galalietojumus, proti, tās ir savienotājierīces rakstāmgaldu, skapju, galdu vai plauktu (apstrādātu koka materiālu) montāžai mēbeļu ražošanas nozarē, konfirmātskrūvju fizikālās un tehniskās īpašības ir unikālas un būtiski atšķiras no citu savienotājelementu fizikālajām un tehniskajām īpašībām. Šis ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka gadījumā, ja Komisija nolemtu no ražojuma tvēruma neizslēgt konfirmātskrūves, konstatējumi par kaitējumu un cēloņsakarību par šo veidu ražojumiem būtu jāizdara atsevišķi.

| (157) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka konfirmātskrūvju fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galalietojumi ir līdzīgi kā citiem savienotājelementu veidiem, kas iekļauti ražojuma tvērumā. Tāpēc nav iemesla izslēgt šo ražojuma veidu no izmeklēšanas. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(157)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka konfirmātskrūvju fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galalietojumi ir līdzīgi kā citiem savienotājelementu veidiem, kas iekļauti ražojuma tvērumā. Tāpēc nav iemesla izslēgt šo ražojuma veidu no izmeklēšanas. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (158) | Uz apgalvojumu, ka kaitējums un cēloņsakarība attiecībā uz šo ražojuma veidu jānovērtē atsevišķi, ir atbildēts 398. apsvērumā. |
| --- | --- |

(158)

Uz apgalvojumu, ka kaitējums un cēloņsakarība attiecībā uz šo ražojuma veidu jānovērtē atsevišķi, ir atbildēts 398. apsvērumā.

2.3.7.   Polu skrūves

Polu skrūves

| (159) | Viens no polu skrūvju lietotājiem Savienībā apgalvoja, ka tās būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, jo tām ir tikai viens konkrēts lietojums, proti, rūpniecisko akumulatoru starpelementu savienotājos, un tās neražo neviens no Savienības ražotājiem. Šis uzņēmums apgalvoja, ka polu skrūves ir īpašas skrūves un tajās ir ne tikai tērauda daļa, bet arī plastmasas galva un vītnes līme. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka polu skrūvju fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galalietojumi ir līdzīgi kā citiem savienotājelementu veidiem, kas iekļauti ražojuma tvērumā. Tāpēc nav iemesla izslēgt šo ražojuma veidu no izmeklēšanas, līdz ar to šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(159)

Viens no polu skrūvju lietotājiem Savienībā apgalvoja, ka tās būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, jo tām ir tikai viens konkrēts lietojums, proti, rūpniecisko akumulatoru starpelementu savienotājos, un tās neražo neviens no Savienības ražotājiem. Šis uzņēmums apgalvoja, ka polu skrūves ir īpašas skrūves un tajās ir ne tikai tērauda daļa, bet arī plastmasas galva un vītnes līme. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka polu skrūvju fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galalietojumi ir līdzīgi kā citiem savienotājelementu veidiem, kas iekļauti ražojuma tvērumā. Tāpēc nav iemesla izslēgt šo ražojuma veidu no izmeklēšanas, līdz ar to šis apgalvojums tika noraidīts.

| (160) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas minētais lietotājs atkārtoja, ka polu skrūves izmanto tikai kā akumulatoru elementu elektriskos savienotājus un būtībā tās rūpnieciskajos akumulatoros kalpo izolēšanai un aizsardzībai pret skābēm un skābju tvaikiem. Tāpēc polu skrūves neesot savstarpēji aizvietojamas ar parastiem savienotājelementiem. Pamatojot savu argumentu, tas iesniedza Vācijas muitas dienestu 2016. gada 7. marta paziņojumu, ka uz polu skrūvēm neattiecas Regula (EK) Nr. 91/2009, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam, un Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 924/2012 (16). Tā kā pašreizējā izmeklēšana attiecas uz to pašu ražojuma tvērumu, uzņēmums apgalvoja, ka arī polu skrūves nebūtu jāuzskata par tādām, uz kurām attiecas pašreizējā izmeklēšana. |
| --- | --- |

(160)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas minētais lietotājs atkārtoja, ka polu skrūves izmanto tikai kā akumulatoru elementu elektriskos savienotājus un būtībā tās rūpnieciskajos akumulatoros kalpo izolēšanai un aizsardzībai pret skābēm un skābju tvaikiem. Tāpēc polu skrūves neesot savstarpēji aizvietojamas ar parastiem savienotājelementiem. Pamatojot savu argumentu, tas iesniedza Vācijas muitas dienestu 2016. gada 7. marta paziņojumu, ka uz polu skrūvēm neattiecas Regula (EK) Nr. 91/2009, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam, un Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 924/2012 (16). Tā kā pašreizējā izmeklēšana attiecas uz to pašu ražojuma tvērumu, uzņēmums apgalvoja, ka arī polu skrūves nebūtu jāuzskata par tādām, uz kurām attiecas pašreizējā izmeklēšana.

16

| (161) | Attiecīgā lietotāja iesniegtajā paziņojumā nebija iekļauts argumentēts muitas dienestu lēmums un faktiskais un juridiskais pamatojums, kas pamato šādu lēmumu, un nebija norādīts, vai tā pamatā ir saistoša izziņa par tarifu. Komisija arī nevarēja pārbaudīt iesniegtā dokumenta autentiskumu. Turklāt tas bija arī senāks par pašreizējo izmeklēšanu, un tāpēc to nevarēja uzskatīt par tādu, kas ietekmē ražojuma tvērumu. Tāpēc šie argumenti tika noraidīti. |
| --- | --- |

(161)

Attiecīgā lietotāja iesniegtajā paziņojumā nebija iekļauts argumentēts muitas dienestu lēmums un faktiskais un juridiskais pamatojums, kas pamato šādu lēmumu, un nebija norādīts, vai tā pamatā ir saistoša izziņa par tarifu. Komisija arī nevarēja pārbaudīt iesniegtā dokumenta autentiskumu. Turklāt tas bija arī senāks par pašreizējo izmeklēšanu, un tāpēc to nevarēja uzskatīt par tādu, kas ietekmē ražojuma tvērumu. Tāpēc šie argumenti tika noraidīti.

2.3.8.   Nestandarta savienotājelementi, ko izmanto autobūves nozarē

Nestandarta savienotājelementi, ko izmanto autobūves nozarē

| (162) | CCCME apgalvoja, ka nestandarta savienotājelementi, ko izmanto autobūves nozarē, būtu jāizslēdz no izmeklēšanas tvēruma, un norādīja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji tos neeksportē vai eksportē tikai ļoti ierobežotā daudzumā. Alternatīvi kaitējuma un cēloņsakarības analīze būtu jāveic atsevišķi katram tirgus segmentam, proti, standarta un nestandarta savienotājelementiem. |
| --- | --- |

(162)

CCCME apgalvoja, ka nestandarta savienotājelementi, ko izmanto autobūves nozarē, būtu jāizslēdz no izmeklēšanas tvēruma, un norādīja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji tos neeksportē vai eksportē tikai ļoti ierobežotā daudzumā. Alternatīvi kaitējuma un cēloņsakarības analīze būtu jāveic atsevišķi katram tirgus segmentam, proti, standarta un nestandarta savienotājelementiem.

CCCME

| (163) | Nestandarta savienotājelementi, ko izmanto autobūves nozarē, ietilpst 102. apsvērumā sniegtajā ražojuma definīcijā, un tāpēc uz tiem attiecas šī izmeklēšana. Izmeklēšanā atklājās, ka Ķīnas eksports ietvēra autobūves nozarei paredzētu nestandarta savienotājelementu eksportu un ka Ķīnā bija vairāki autobūves savienotājelementu ražotāji. Tāpēc prasība izslēgt šos ražojuma veidus no izmeklēšanas tvēruma tika noraidīta. |
| --- | --- |

(163)

Nestandarta savienotājelementi, ko izmanto autobūves nozarē, ietilpst 102. apsvērumā sniegtajā ražojuma definīcijā, un tāpēc uz tiem attiecas šī izmeklēšana. Izmeklēšanā atklājās, ka Ķīnas eksports ietvēra autobūves nozarei paredzētu nestandarta savienotājelementu eksportu un ka Ķīnā bija vairāki autobūves savienotājelementu ražotāji. Tāpēc prasība izslēgt šos ražojuma veidus no izmeklēšanas tvēruma tika noraidīta.

| (164) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME apgalvoja, ka Komisija nav veikusi nekādu īpašu autobūves savienotājelementu unikālo īpašību analīzi, kas pamatotu šo ražojumu izslēgšanu no izmeklēšanas tvēruma. Tā apgalvoja, ka autobūves savienotājelementi pilnīgi atšķiras no citiem savienotājelementiem nozares standartu un prasību ziņā. |
| --- | --- |

(164)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME apgalvoja, ka Komisija nav veikusi nekādu īpašu autobūves savienotājelementu unikālo īpašību analīzi, kas pamatotu šo ražojumu izslēgšanu no izmeklēšanas tvēruma. Tā apgalvoja, ka autobūves savienotājelementi pilnīgi atšķiras no citiem savienotājelementiem nozares standartu un prasību ziņā.

CCCME

| (165) | Attiecībā uz apgalvojumu, kas pausts jau pirms galīgās informācijas izpaušanas, CCCME nesniedza sīkākus paskaidrojumus, kas attiektos uz tehniskajām un fizikālajām īpašībām, uz kurām tā atsaucas un kuras šos savienotājelementu veidus atšķirtu no citiem veidiem. Tikai apgalvojums, ka šie savienotājelementi nav savstarpēji aizstājami ar citu veidu savienotājelementiem, kas iekļauti ražojuma tvērumā, tika uzskatīts par nepietiekamu, lai pamatotu izslēgšanu. Jāatzīmē, ka autobūves nozarē tiek izmantoti vairāku veidu savienotājelementi, nevis tikai viens un tas pats veids. Jebkurā gadījumā, kā jau izklāstīts 151. apsvērumā, Komisijai ir plaša rīcības brīvība noteikt izmeklējamā ražojuma tvērumu, ņemot vērā aizstājamību ar citiem ražojuma veidiem. Pamatregula nesatur prasību, lai attiecīgais ražojums ietvertu tikai tos ražojuma veidus, kas ir savstarpēji aizstājami un konkurējoši. Tāpēc CCCME apgalvojumi par šo jautājumu tika noraidīti. |
| --- | --- |

(165)

Attiecībā uz apgalvojumu, kas pausts jau pirms galīgās informācijas izpaušanas, CCCME nesniedza sīkākus paskaidrojumus, kas attiektos uz tehniskajām un fizikālajām īpašībām, uz kurām tā atsaucas un kuras šos savienotājelementu veidus atšķirtu no citiem veidiem. Tikai apgalvojums, ka šie savienotājelementi nav savstarpēji aizstājami ar citu veidu savienotājelementiem, kas iekļauti ražojuma tvērumā, tika uzskatīts par nepietiekamu, lai pamatotu izslēgšanu. Jāatzīmē, ka autobūves nozarē tiek izmantoti vairāku veidu savienotājelementi, nevis tikai viens un tas pats veids. Jebkurā gadījumā, kā jau izklāstīts 151. apsvērumā, Komisijai ir plaša rīcības brīvība noteikt izmeklējamā ražojuma tvērumu, ņemot vērā aizstājamību ar citiem ražojuma veidiem. Pamatregula nesatur prasību, lai attiecīgais ražojums ietvertu tikai tos ražojuma veidus, kas ir savstarpēji aizstājami un konkurējoši. Tāpēc CCCME apgalvojumi par šo jautājumu tika noraidīti.

CCCME

CCCME

| (166) | Uz apgalvojumu, ka kaitējuma un cēloņsakarības analīze būtu jāveic par atšķirīgiem tirgus segmentiem, ir atbildēts 394. un 398. apsvērumā. |
| --- | --- |

(166)

Uz apgalvojumu, ka kaitējuma un cēloņsakarības analīze būtu jāveic par atšķirīgiem tirgus segmentiem, ir atbildēts 394. un 398. apsvērumā.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

3.1.   Pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā normālās vērtības noteikšanas procedūra

Pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā normālās vērtības noteikšanas procedūra

| (167) | Izmeklēšanas sākšanas laikā pieejamie pierādījumi liecināja par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu Ķīnā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tāpēc Komisija uzskatīja par piemērotu sākt izmeklēšanu, ņemot vērā pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(167)

Izmeklēšanas sākšanas laikā pieejamie pierādījumi liecināja par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu Ķīnā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tāpēc Komisija uzskatīja par piemērotu sākt izmeklēšanu, ņemot vērā pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

| (168) | Lai savāktu nepieciešamos datus iespējamai pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanai, Komisija aicināja visus attiecīgās valsts ražotājus eksportētājus sniegt informāciju par izejresursiem, ko izmanto savienotājelementu ražošanā. Attiecīgo informāciju iesniedza 92 ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(168)

Lai savāktu nepieciešamos datus iespējamai pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanai, Komisija aicināja visus attiecīgās valsts ražotājus eksportētājus sniegt informāciju par izejresursiem, ko izmanto savienotājelementu ražošanā. Attiecīgo informāciju iesniedza 92 ražotāji eksportētāji.

| (169) | Kā minēts iepriekš 87. apsvērumā, Komisija arī lūdza ĶV atbildēt uz anketas jautājumiem par varbūtējo kropļojumu pastāvēšanu ĶTR. Tomēr ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, kā to lūdza darīt. |
| --- | --- |

(169)

Kā minēts iepriekš 87. apsvērumā, Komisija arī lūdza ĶV atbildēt uz anketas jautājumiem par varbūtējo kropļojumu pastāvēšanu ĶTR. Tomēr ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, kā to lūdza darīt.

| (170) | Komisija arī aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no dienas, kad paziņojums par procedūras sākšanu publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un pierādījumus, kas to pamato, attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. |
| --- | --- |

(170)

Komisija arī aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no dienas, kad paziņojums par procedūras sākšanu publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un pierādījumus, kas to pamato, attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (171) | Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija informēja ieinteresētās personas, ka, pamatojoties uz tajā posmā pieejamo informāciju, attiecīgas reprezentatīvās valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu varētu būt Brazīlija un Turcija, ja tiktu apstiprināti nosacījumi minētās normas piemērošanai. Turklāt Komisija norādīja, ka pārbaudīs citas iespējamas attiecīgas reprezentatīvās valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(171)

Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija informēja ieinteresētās personas, ka, pamatojoties uz tajā posmā pieejamo informāciju, attiecīgas reprezentatīvās valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu varētu būt Brazīlija un Turcija, ja tiktu apstiprināti nosacījumi minētās normas piemērošanai. Turklāt Komisija norādīja, ka pārbaudīs citas iespējamas attiecīgas reprezentatīvās valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem.

| (172) | Komisija 2021. gada 5. februārī publicēja pirmo paziņojumu par normālās vērtības noteikšanas avotiem (“5. februāra paziņojums” jeb “pirmais paziņojums”), ar kuru tā informēja ieinteresētās personas par attiecīgajiem avotiem, ko tā plānoja izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, piemēram, izejvielas, darbaspēku un enerģiju, kas tiek izmantoti savienotājelementu ražošanā. Turklāt Komisija noteica Brazīliju, Krieviju, Taizemi un Turciju kā iespējamas attiecīgas reprezentatīvās valstis. Komisija deva iespēju visām ieinteresētajām personām izteikt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes no sūdzības iesniedzēja EIFI, diviem izlasē iekļautiem ražotājiem eksportētājiem, CCCME un EFDA. |
| --- | --- |

(172)

Komisija 2021. gada 5. februārī publicēja pirmo paziņojumu par normālās vērtības noteikšanas avotiem (“5. februāra paziņojums” jeb “pirmais paziņojums”), ar kuru tā informēja ieinteresētās personas par attiecīgajiem avotiem, ko tā plānoja izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, piemēram, izejvielas, darbaspēku un enerģiju, kas tiek izmantoti savienotājelementu ražošanā. Turklāt Komisija noteica Brazīliju, Krieviju, Taizemi un Turciju kā iespējamas attiecīgas reprezentatīvās valstis. Komisija deva iespēju visām ieinteresētajām personām izteikt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes no sūdzības iesniedzēja EIFI, diviem izlasē iekļautiem ražotājiem eksportētājiem, CCCME un EFDA.

EIFI

CCCME

EFDA

| (173) | Pēc visu saņemto piezīmju analīzes Komisija 2021. gada 4. maijā publicēja otro paziņojumu par normālās vērtības noteikšanas avotiem (“4. maija paziņojums” jeb “otrais paziņojums”). Minētajā paziņojumā Komisija noteica ražošanas faktoru provizorisku sarakstu un informēja ieinteresētās personas par savu nolūku izmantot Taizemi kā reprezentatīvo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu. Tā arī informēja ieinteresētās personas, ka pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un peļņu noteiks, pamatojoties uz viegli pieejamiem finanšu datiem, kas iegūti no Dun & Bradstreet datubāzes (17) (“D&B”). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Piezīmes tika saņemtas no sūdzības iesniedzēja, viena izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja, CCCME un EFDA. |
| --- | --- |

(173)

Pēc visu saņemto piezīmju analīzes Komisija 2021. gada 4. maijā publicēja otro paziņojumu par normālās vērtības noteikšanas avotiem (“4. maija paziņojums” jeb “otrais paziņojums”). Minētajā paziņojumā Komisija noteica ražošanas faktoru provizorisku sarakstu un informēja ieinteresētās personas par savu nolūku izmantot Taizemi kā reprezentatīvo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu. Tā arī informēja ieinteresētās personas, ka pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un peļņu noteiks, pamatojoties uz viegli pieejamiem finanšu datiem, kas iegūti no Dun & Bradstreet datubāzes (17) (“D&B”). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Piezīmes tika saņemtas no sūdzības iesniedzēja, viena izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja, CCCME un EFDA.

Dun & Bradstreet

17

D&B

CCCME

EFDA

| (174) | Pēc tam, kad tika pabeigta par otro paziņojumu saņemto piezīmju un informācijas analīze, Komisija secināja, ka Taizeme ir attiecīga reprezentatīvā valsts, kuru izmantot kā neizkropļotu cenu un izmaksu avotu normālās vērtības noteikšanai. Šo izvēli pamatojošie iemesli ir aprakstīti turpmāk 220. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos. |
| --- | --- |

(174)

Pēc tam, kad tika pabeigta par otro paziņojumu saņemto piezīmju un informācijas analīze, Komisija secināja, ka Taizeme ir attiecīga reprezentatīvā valsts, kuru izmantot kā neizkropļotu cenu un izmaksu avotu normālās vērtības noteikšanai. Šo izvēli pamatojošie iemesli ir aprakstīti turpmāk 220. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos.

3.2.   Pamatregulas 18. panta piemērošana

Pamatregulas 18. panta piemērošana

| (175) | Kā jau minēts 87. un 169. apsvērumā, ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem par kropļojumu pastāvēšanu (18). Komisija ar 2021. gada 2. jūnija verbālnotu informēja ĶV, ka tāpēc tā plāno piemērot pamatregulas 18. panta noteikumus un izmantot pieejamos faktus attiecībā uz anketā ietverto informāciju. Komisija aicināja ĶV sniegt piezīmes par pamatregulas 18. panta piemērošanu. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(175)

Kā jau minēts 87. un 169. apsvērumā, ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem par kropļojumu pastāvēšanu (18). Komisija ar 2021. gada 2. jūnija verbālnotu informēja ĶV, ka tāpēc tā plāno piemērot pamatregulas 18. panta noteikumus un izmantot pieejamos faktus attiecībā uz anketā ietverto informāciju. Komisija aicināja ĶV sniegt piezīmes par pamatregulas 18. panta piemērošanu. Piezīmes netika saņemtas.

18

| (176) | Kā minēts 61. apsvērumā, pēc procedūras sākšanas, lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos Ķīnas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. Pieteicās 92 ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas, kas pārstāv 51 % no kopējā savienotājelementu eksporta apjoma no ĶTR uz Savienību IP laikā, kā aprēķinājis sūdzības iesniedzējs, pamatojoties uz Eurostat statistiku. Komisija uzskatīja, ka šis sadarbības līmenis ir zems. |
| --- | --- |

(176)

Kā minēts 61. apsvērumā, pēc procedūras sākšanas, lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos Ķīnas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. Pieteicās 92 ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas, kas pārstāv 51 % no kopējā savienotājelementu eksporta apjoma no ĶTR uz Savienību IP laikā, kā aprēķinājis sūdzības iesniedzējs, pamatojoties uz Eurostat statistiku. Komisija uzskatīja, ka šis sadarbības līmenis ir zems.

Eurostat

| (177) | Komisija ar verbālnotu par to informēja Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā, uzsverot, ka šā zemā sadarbības līmeņa dēļ tā plāno piemērot pamatregulas 18. panta noteikumus attiecībā uz valsts mēroga starpību (proti, atlikušo maksājumu). Komisija aicināja Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā iesniegt piezīmes par pamatregulas 18. panta piemērošanu. |
| --- | --- |

(177)

Komisija ar verbālnotu par to informēja Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā, uzsverot, ka šā zemā sadarbības līmeņa dēļ tā plāno piemērot pamatregulas 18. panta noteikumus attiecībā uz valsts mēroga starpību (proti, atlikušo maksājumu). Komisija aicināja Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā iesniegt piezīmes par pamatregulas 18. panta piemērošanu.

| (178) | EFDA apgalvoja, ka sadarbības līmenis nav jāuzskata par zemu, jo:






  a) | Ķīnas savienotājelementu ražošanas nozari pārsvarā veido mazie uzņēmumi un MVU, kuriem ierobežoto resursu dēļ bija grūti izpildīt visas prasības un ievērot dažādās procedūras, kas nepieciešamas, lai tie varētu piedalīties izmeklēšanā; |
| --- | --- | --- |

(178)

EFDA apgalvoja, ka sadarbības līmenis nav jāuzskata par zemu, jo:

EFDA

a)

Ķīnas savienotājelementu ražošanas nozari pārsvarā veido mazie uzņēmumi un MVU, kuriem ierobežoto resursu dēļ bija grūti izpildīt visas prasības un ievērot dažādās procedūras, kas nepieciešamas, lai tie varētu piedalīties izmeklēšanā;

| b) | Ķīnas savienotājelementu ražotājiem eksportētājiem vairumā gadījumu ir tikai daži darbinieki, kuri pietiekami labi pārvalda angļu valodu, lai aizpildītu sarežģītās veidlapas, kas tiek pieprasītas antidempinga izmeklēšanā, vai tādu nav vispār; |
| --- | --- |

b)

Ķīnas savienotājelementu ražotājiem eksportētājiem vairumā gadījumu ir tikai daži darbinieki, kuri pietiekami labi pārvalda angļu valodu, lai aizpildītu sarežģītās veidlapas, kas tiek pieprasītas antidempinga izmeklēšanā, vai tādu nav vispār;

| c) | Ķīnas savienotājelementu ražotāji eksportētāji nevarēja saprast, kā var sākt antidempinga izmeklēšanu, savukārt vairāki Savienības ražotāji ir iegādājušies savienotājelementus no Ķīnas piegādātājiem un pat turpina to darīt pēc izmeklēšanas perioda; |
| --- | --- |

c)

Ķīnas savienotājelementu ražotāji eksportētāji nevarēja saprast, kā var sākt antidempinga izmeklēšanu, savukārt vairāki Savienības ražotāji ir iegādājušies savienotājelementus no Ķīnas piegādātājiem un pat turpina to darīt pēc izmeklēšanas perioda;

| d) | Komisija pieliek ievērojamas pūles, lai veicinātu un atvieglotu Savienības MVU dalību antidempinga izmeklēšanā, savukārt pret Ķīnas mazajiem ražotājiem eksportētājiem izturas tieši tāpat kā pret lielajiem ražotājiem eksportētājiem, kas rada ievērojamu nevienlīdzību starp MVU Savienībā un trešās valstīs attiecībā uz to iespējām piedalīties tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanā un īstenot savas tiesības uz aizstāvību. Tāpēc Komisijai būtu jālabo šī situācija, uzskatot Ķīnas eksportētāju sadarbības līmeni par pietiekami augstu. |
| --- | --- |

d)

Komisija pieliek ievērojamas pūles, lai veicinātu un atvieglotu Savienības MVU dalību antidempinga izmeklēšanā, savukārt pret Ķīnas mazajiem ražotājiem eksportētājiem izturas tieši tāpat kā pret lielajiem ražotājiem eksportētājiem, kas rada ievērojamu nevienlīdzību starp MVU Savienībā un trešās valstīs attiecībā uz to iespējām piedalīties tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanā un īstenot savas tiesības uz aizstāvību. Tāpēc Komisijai būtu jālabo šī situācija, uzskatot Ķīnas eksportētāju sadarbības līmeni par pietiekami augstu.

| (179) | Komisija atzīmēja, ka izmeklēšanas sākumā (stāvokļa noteikšanā un/vai izlases veidošanā) no Savienības ražotājiem un ražotājiem eksportētājiem tiek pieprasīts vienāds informācijas apjoms. Šī informācija galvenokārt aprobežojas ar uzņēmuma kontaktinformāciju, pārdošanas un ražošanas daudzumiem un saistītajiem uzņēmumiem. Sadarbošanās tiek konstatēta, pamatojoties uz šo sākotnējo atbildi. Tāpēc attieksme pret visiem uzņēmumiem (ieskaitot MVU) Savienībā un eksportētājvalstī ir vienāda. Līdz ar to minētās personas apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(179)

Komisija atzīmēja, ka izmeklēšanas sākumā (stāvokļa noteikšanā un/vai izlases veidošanā) no Savienības ražotājiem un ražotājiem eksportētājiem tiek pieprasīts vienāds informācijas apjoms. Šī informācija galvenokārt aprobežojas ar uzņēmuma kontaktinformāciju, pārdošanas un ražošanas daudzumiem un saistītajiem uzņēmumiem. Sadarbošanās tiek konstatēta, pamatojoties uz šo sākotnējo atbildi. Tāpēc attieksme pret visiem uzņēmumiem (ieskaitot MVU) Savienībā un eksportētājvalstī ir vienāda. Līdz ar to minētās personas apgalvojumi tika noraidīti.

| (180) | AKP laikā Komisija nevienam no trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem nevarēja pārbaudīt faktisko darbaspēka patēriņu. Komisija 2021. gada 3. jūnija vēstulē informēja katru no trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, ka tā plāno izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. panta noteikumiem attiecībā uz darbaspēka patēriņu. |
| --- | --- |

(180)

AKP laikā Komisija nevienam no trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem nevarēja pārbaudīt faktisko darbaspēka patēriņu. Komisija 2021. gada 3. jūnija vēstulē informēja katru no trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, ka tā plāno izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. panta noteikumiem attiecībā uz darbaspēka patēriņu.

| (181) | Ningbo Jinding uzskatīja, ka informācija par faktisko darba laiku nav nepieciešama un ka Komisijai būtu jābalstās uz standarta darba laiku. Uzņēmums apgalvoja, ka standarta darba laiku var izmantot, lai novērtētu darbaspēka izmaksas, jo īpaši, ja nav juridiska pienākuma reģistrēt faktisko darba laiku. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ir rīkojies, cik vien labi iespējams, tāpēc Komisija nevarēja neņemt vērā sniegtos datus par darbaspēku, jo tie joprojām ļautu izdarīt “precīzu un pieņemamu konstatējumu”. Tas piebilda, ka standarta darba laiks ir vispiemērotākie pieejamie fakti, jo neviens cits avots nevarētu būt piemērotāks attiecīgā ražojuma ražošanas konkrētajiem apstākļiem uzņēmumā Ningbo Jinding. |
| --- | --- |

(181)

Ningbo Jinding uzskatīja, ka informācija par faktisko darba laiku nav nepieciešama un ka Komisijai būtu jābalstās uz standarta darba laiku. Uzņēmums apgalvoja, ka standarta darba laiku var izmantot, lai novērtētu darbaspēka izmaksas, jo īpaši, ja nav juridiska pienākuma reģistrēt faktisko darba laiku. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ir rīkojies, cik vien labi iespējams, tāpēc Komisija nevarēja neņemt vērā sniegtos datus par darbaspēku, jo tie joprojām ļautu izdarīt “precīzu un pieņemamu konstatējumu”. Tas piebilda, ka standarta darba laiks ir vispiemērotākie pieejamie fakti, jo neviens cits avots nevarētu būt piemērotāks attiecīgā ražojuma ražošanas konkrētajiem apstākļiem uzņēmumā Ningbo Jinding.

Ningbo Jinding

precīzu un pieņemamu konstatējumu

Ningbo Jinding

| (182) | Wenzhou apgalvoja, ka faktiskās darba dienas (vēlāk pārrēķinātas darba stundās pēc standarta darba stundu skaita dienā) bija norādītas ikmēneša algas lapās un ka normālās darba stundas dienā, ko ierobežo Ķīnas darba tiesību akti, jāuzskata par ticamiem datiem, kas izmantojami, pārrēķinot faktiskās darba dienas darba stundās. Turklāt to, ka uzņēmums nereģistrēja faktiskās darba stundas attiecīgā ražojuma ražošanai, nevar uzskatīt par nesadarbošanos, un tāpēc nav pamatoti piemērot pamatregulas 18. pantu Wenzhou darbaspēka izmaksām. |
| --- | --- |

(182)

Wenzhou apgalvoja, ka faktiskās darba dienas (vēlāk pārrēķinātas darba stundās pēc standarta darba stundu skaita dienā) bija norādītas ikmēneša algas lapās un ka normālās darba stundas dienā, ko ierobežo Ķīnas darba tiesību akti, jāuzskata par ticamiem datiem, kas izmantojami, pārrēķinot faktiskās darba dienas darba stundās. Turklāt to, ka uzņēmums nereģistrēja faktiskās darba stundas attiecīgā ražojuma ražošanai, nevar uzskatīt par nesadarbošanos, un tāpēc nav pamatoti piemērot pamatregulas 18. pantu Wenzhou darbaspēka izmaksām.

Wenzhou

Wenzhou

| (183) | Komisija tam nepiekrita. Tas vien, ka pastāv likums, kurā ir noteikts standarta stundu skaits, ko darba ņēmējs var strādāt, nav pietiekams pierādījums, lai pierādītu faktiski nostrādātās stundas. Izmeklēšanas laikā Komisija neatrada pierādījumus tam, ka būtu ievēroti vai piemēroti Ķīnas darba tiesību akti un ka faktiskās darba dienas, par kurām ziņoja ražotāji eksportētāji, būtu atspoguļotas faktiski izmaksātajā atalgojumā personālam. |
| --- | --- |

(183)

Komisija tam nepiekrita. Tas vien, ka pastāv likums, kurā ir noteikts standarta stundu skaits, ko darba ņēmējs var strādāt, nav pietiekams pierādījums, lai pierādītu faktiski nostrādātās stundas. Izmeklēšanas laikā Komisija neatrada pierādījumus tam, ka būtu ievēroti vai piemēroti Ķīnas darba tiesību akti un ka faktiskās darba dienas, par kurām ziņoja ražotāji eksportētāji, būtu atspoguļotas faktiski izmaksātajā atalgojumā personālam.

| (184) | Turklāt netika atrasti pierādījumi, ka faktiskās darba dienas, kas pārrēķinātas darba stundās atbilstoši standarta darba stundu skaitam, būtu saistībā ar attiecīgā ražojuma ražošanas procesu nostrādātas stundas, jo netika sniegti pierādījumi, uz kuru pamata tika noteiktas savienotājelementu ražošanas standarta stundas. |
| --- | --- |

(184)

Turklāt netika atrasti pierādījumi, ka faktiskās darba dienas, kas pārrēķinātas darba stundās atbilstoši standarta darba stundu skaitam, būtu saistībā ar attiecīgā ražojuma ražošanas procesu nostrādātas stundas, jo netika sniegti pierādījumi, uz kuru pamata tika noteiktas savienotājelementu ražošanas standarta stundas.

| (185) | Turklāt abiem ražotājiem eksportētājiem, kas pārrēķināja savas darba dienas pēc standarta darba stundu skaita dienā, bija gandrīz divreiz augstāks darba ražīguma līmenis (19) salīdzinājumā ar ražotāju eksportētāju, kas reģistrēja faktiskās darba stundas. Augstais darba ražīgums parasti norāda uz lielāku un efektīvāku darbaspēka izmantošanu, par ko liecina lielāks faktisko darba stundu skaits. Tāpēc šajā gadījumā standarta darba stundas nevarēja izmantot, lai novērtētu attiecīgā ražojuma darbaspēka izmaksas. |
| --- | --- |

(185)

Turklāt abiem ražotājiem eksportētājiem, kas pārrēķināja savas darba dienas pēc standarta darba stundu skaita dienā, bija gandrīz divreiz augstāks darba ražīguma līmenis (19) salīdzinājumā ar ražotāju eksportētāju, kas reģistrēja faktiskās darba stundas. Augstais darba ražīgums parasti norāda uz lielāku un efektīvāku darbaspēka izmantošanu, par ko liecina lielāks faktisko darba stundu skaits. Tāpēc šajā gadījumā standarta darba stundas nevarēja izmantot, lai novērtētu attiecīgā ražojuma darbaspēka izmaksas.

19

| (186) | Pamatojoties uz to, ražotāju eksportētāju apgalvojumi tika noraidīti un Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja labākos pieejamos faktus par darbaspēka patēriņu. |
| --- | --- |

(186)

Pamatojoties uz to, ražotāju eksportētāju apgalvojumi tika noraidīti un Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja labākos pieejamos faktus par darbaspēka patēriņu.

3.3.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (187) | Nesenās izmeklēšanās attiecībā uz tērauda nozari ĶTR (20) Komisija konstatēja, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tērauds ir galvenā izejviela, ko izmanto savienotājelementu ražošanā, tāpēc savienotājelementu nozare ir ļoti tuva tērauda nozarei. Arī šajā izmeklēšanā Komisija secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(187)

Nesenās izmeklēšanās attiecībā uz tērauda nozari ĶTR (20) Komisija konstatēja, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tērauds ir galvenā izejviela, ko izmanto savienotājelementu ražošanā, tāpēc savienotājelementu nozare ir ļoti tuva tērauda nozarei. Arī šajā izmeklēšanā Komisija secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

20

| (188) | Minētajās izmeklēšanās attiecībā uz tērauda nozari Komisija konstatēja, ka ĶTR notiek būtiska valdības iejaukšanās, kā rezultātā tiek kropļota efektīva resursu sadale atbilstoši tirgus principiem (21). Konkrētāk, Komisija secināja, ka tērauda nozarē, kas ražo galveno izejvielu, kura nepieciešama attiecīgā ražojuma ražošanai, ĶV ne tikai saglabā īpašumtiesību būtisku līmeni pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē (22), bet ĶV, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, var arī iejaukties cenās un izmaksās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē (23). Turklāt Komisija konstatēja, ka valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos, kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk. Patiešām, kopumā plānošanas sistēma Ķīnas Tautas Republikā nodrošina, ka resursi tiek koncentrēti nozarēs, kuras ĶV atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (24). Turklāt Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē un tā rezultātā, īpaši saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības Ķīnas Tautas Republikā, rodas kropļojumi (25). Līdzīgā kārtā Komisija konstatēja algu izmaksu kropļojumus tērauda nozarē pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē (26), kā arī kropļojumus finanšu tirgos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, jo īpaši saistībā ar kapitāla pieejamību uzņēmumiem ĶTR (27). |
| --- | --- |

(188)

Minētajās izmeklēšanās attiecībā uz tērauda nozari Komisija konstatēja, ka ĶTR notiek būtiska valdības iejaukšanās, kā rezultātā tiek kropļota efektīva resursu sadale atbilstoši tirgus principiem (21). Konkrētāk, Komisija secināja, ka tērauda nozarē, kas ražo galveno izejvielu, kura nepieciešama attiecīgā ražojuma ražošanai, ĶV ne tikai saglabā īpašumtiesību būtisku līmeni pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē (22), bet ĶV, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, var arī iejaukties cenās un izmaksās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē (23). Turklāt Komisija konstatēja, ka valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos, kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk. Patiešām, kopumā plānošanas sistēma Ķīnas Tautas Republikā nodrošina, ka resursi tiek koncentrēti nozarēs, kuras ĶV atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (24). Turklāt Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē un tā rezultātā, īpaši saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības Ķīnas Tautas Republikā, rodas kropļojumi (25). Līdzīgā kārtā Komisija konstatēja algu izmaksu kropļojumus tērauda nozarē pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē (26), kā arī kropļojumus finanšu tirgos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, jo īpaši saistībā ar kapitāla pieejamību uzņēmumiem ĶTR (27).

21

22

23

24

25

26

27

| (189) | Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās attiecībā uz tērauda nozari Ķīnas Tautas Republikā arī šajā izmeklēšanā Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietā pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot sūdzībā ietvertos pierādījumus, kā arī pierādījumus ziņojumā par valsti, kurš attriecas uz ĶTR (turpmāk “ziņojums”) (28) un ir balstīts uz publiski pieejamiem avotiem. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas ietver attiecīgo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu pētījumu par dažādiem kritērijiem, kas ir būtiski, lai apstiprinātu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu ĶTR, ko tā konstatēja arī savās iepriekšējās izmeklēšanās šajā saistībā. |
| --- | --- |

(189)

Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās attiecībā uz tērauda nozari Ķīnas Tautas Republikā arī šajā izmeklēšanā Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietā pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot sūdzībā ietvertos pierādījumus, kā arī pierādījumus ziņojumā par valsti, kurš attriecas uz ĶTR (turpmāk “ziņojums”) (28) un ir balstīts uz publiski pieejamiem avotiem. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas ietver attiecīgo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu pētījumu par dažādiem kritērijiem, kas ir būtiski, lai apstiprinātu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu ĶTR, ko tā konstatēja arī savās iepriekšējās izmeklēšanās šajā saistībā.

28

| (190) | Papildus ziņojumam sūdzībā bija minēti daži citi faktori, kas norāda uz kropļojumiem savienotājelementu nozarē. Pirmkārt, tajā bija norādīta jaudas pārpalikuma problēma stiepļu stienīšu tirgū. Otrkārt, sūdzībā bija norādīts uz valsts iejaukšanos enerģētikas un elektroenerģijas jomā. Turklāt sūdzībā bija minēti kropļojumi autobūves un būvniecības nozarē Ķīnā (divi svarīgi savienotājelementu lietotāji), par ko liecina divas Eiropas Savienības Tirdzniecības palātas Ķīnā publikācijas: nostājas dokumenti par darījumdarbību Ķīnā 2018./2019. un 2019./2020. gadā. Sūdzībā ir minēti arī divi Think!Desk China Research & Consulting izstrādāti ziņojumi: nobeiguma ziņojums “Ķīnas ekonomiku reglamentējošo normatīvo un politikas noteikumu, kā arī to ietekmes uz starptautisko konkurenci novērtējums” (“Assessment of the normative and policy framework governing the Chinese economy and its impact on international competition”) un nobeiguma ziņojuma projekts “Ķīnas Dzelzs un tērauda asociācija – valdības partneris un informācijas mezgls” (“The China Iron and Steel Association – Government Partner and Information Hub”), kuros ir parādīti kropļojumi, ko rada valdības kontrole pār dzelzs un tērauda nozari, tajā skaitā savienotājelementiem. Visbeidzot, sūdzībā bija norādīts, ka iepriekšējā izmeklēšanā Komisija jau ir konstatējusi kropļojumus Ķīnas tērauda tirgū. |
| --- | --- |

(190)

Papildus ziņojumam sūdzībā bija minēti daži citi faktori, kas norāda uz kropļojumiem savienotājelementu nozarē. Pirmkārt, tajā bija norādīta jaudas pārpalikuma problēma stiepļu stienīšu tirgū. Otrkārt, sūdzībā bija norādīts uz valsts iejaukšanos enerģētikas un elektroenerģijas jomā. Turklāt sūdzībā bija minēti kropļojumi autobūves un būvniecības nozarē Ķīnā (divi svarīgi savienotājelementu lietotāji), par ko liecina divas Eiropas Savienības Tirdzniecības palātas Ķīnā publikācijas: nostājas dokumenti par darījumdarbību Ķīnā 2018./2019. un 2019./2020. gadā. Sūdzībā ir minēti arī divi Think!Desk China Research & Consulting izstrādāti ziņojumi: nobeiguma ziņojums “Ķīnas ekonomiku reglamentējošo normatīvo un politikas noteikumu, kā arī to ietekmes uz starptautisko konkurenci novērtējums” (“Assessment of the normative and policy framework governing the Chinese economy and its impact on international competition”) un nobeiguma ziņojuma projekts “Ķīnas Dzelzs un tērauda asociācija – valdības partneris un informācijas mezgls” (“The China Iron and Steel Association – Government Partner and Information Hub”), kuros ir parādīti kropļojumi, ko rada valdības kontrole pār dzelzs un tērauda nozari, tajā skaitā savienotājelementiem. Visbeidzot, sūdzībā bija norādīts, ka iepriekšējā izmeklēšanā Komisija jau ir konstatējusi kropļojumus Ķīnas tērauda tirgū.

Think!Desk China Research & Consulting

Assessment of the normative and policy framework governing the Chinese economy and its impact on international competition

The China Iron and Steel Association – Government Partner and Information Hub

| (191) | Kā norādīts 169. apsvērumā, ĶV nesniedza ne piezīmes, ne pierādījumus, kas pamatotu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot ziņojumu un sūdzības iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai konkrētajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(191)

Kā norādīts 169. apsvērumā, ĶV nesniedza ne piezīmes, ne pierādījumus, kas pamatotu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot ziņojumu un sūdzības iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai konkrētajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

| (192) | Konkrēti tērauda nozarē ievērojama daļa īpašumu joprojām pieder ĶV, un tērauds ir savienotājelementu galvenā izejviela. Daudzi lielākie tērauda ražotāji ir valsts īpašumā. Daži no tiem ir īpaši minēti Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam. Piemēram, Ķīnas valsts īpašumā esošais uzņēmums Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co., Ltd. (“Tisco”) savā tīmekļa vietnē norādījis, ka ir “izcils dzelzs un tērauda nozares milzis”, kas “izaudzis par ārkārtīgi lielu dzelzs un tērauda kompleksu, kurā ir integrēta dzelzs ieguves, dzelzs un tērauda ražošanas, pārstrādes, piegādes un tirdzniecības darījumdarbība” (29). Baosteel ir vēl viens nozīmīgs Ķīnas valsts īpašumā esošs uzņēmums, kas nodarbojas ar tērauda ražošanu un ir daļa no nesen konsolidētā China Baowu Steel Group Co., Ltd. (iepriekš – Baosteel Group un Wuhan Iron & Steel) (30)
  .. Lai gan tiek lēsts, ka nomināli valsts un privātā īpašumā esošu uzņēmumu skaits ir aptuveni vienāds, tomēr no pieciem Ķīnas tērauda ražotājiem, kas ierindojas starp 10 pasaules lielākajiem tērauda ražotājiem, četri ir valsts īpašumā (31). Tajā pašā laikā, lai gan 10 lielākie ražotāji 2016. gadā saražoja tikai aptuveni 36 % no nozares kopējās produkcijas izlaides, ĶV tajā pašā gadā ir izvirzījusi par mērķi līdz 2025. gadam konsolidēt 60–70 % no tērauda ražošanas apjoma aptuveni desmit lielos uzņēmumos (32). ĶV 2019. gada aprīlī šo nodomu pauda atkārtoti, paziņodama, ka izdod pamatnostādnes par tērauda nozares konsolidāciju (33). Šāda konsolidācija var būt saistīta ar rentablu privātu uzņēmumu piespiedu apvienošanu ar neefektīviem valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem (34). Tā kā savienotājelementu nozare ir ļoti sadrumstalota un lielākā daļa ražotāju ir valsts īpašumā esoši uzņēmumi, nav iespējams noteikt precīzu attiecību starp valsts īpašumā esošiem savienotājelementu ražotājiem un privātiem savienotājelementu ražotājiem, tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka daži savienotājelementu ražotāji, piemēram, Zhoushan 7412 Factory, ir valsts īpašumā. |
| --- | --- |

(192)

Konkrēti tērauda nozarē ievērojama daļa īpašumu joprojām pieder ĶV, un tērauds ir savienotājelementu galvenā izejviela. Daudzi lielākie tērauda ražotāji ir valsts īpašumā. Daži no tiem ir īpaši minēti Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam. Piemēram, Ķīnas valsts īpašumā esošais uzņēmums Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co., Ltd. (“Tisco”) savā tīmekļa vietnē norādījis, ka ir “izcils dzelzs un tērauda nozares milzis”, kas “izaudzis par ārkārtīgi lielu dzelzs un tērauda kompleksu, kurā ir integrēta dzelzs ieguves, dzelzs un tērauda ražošanas, pārstrādes, piegādes un tirdzniecības darījumdarbība” (29). Baosteel ir vēl viens nozīmīgs Ķīnas valsts īpašumā esošs uzņēmums, kas nodarbojas ar tērauda ražošanu un ir daļa no nesen konsolidētā China Baowu Steel Group Co., Ltd. (iepriekš – Baosteel Group un Wuhan Iron & Steel) (30)
  .. Lai gan tiek lēsts, ka nomināli valsts un privātā īpašumā esošu uzņēmumu skaits ir aptuveni vienāds, tomēr no pieciem Ķīnas tērauda ražotājiem, kas ierindojas starp 10 pasaules lielākajiem tērauda ražotājiem, četri ir valsts īpašumā (31). Tajā pašā laikā, lai gan 10 lielākie ražotāji 2016. gadā saražoja tikai aptuveni 36 % no nozares kopējās produkcijas izlaides, ĶV tajā pašā gadā ir izvirzījusi par mērķi līdz 2025. gadam konsolidēt 60–70 % no tērauda ražošanas apjoma aptuveni desmit lielos uzņēmumos (32). ĶV 2019. gada aprīlī šo nodomu pauda atkārtoti, paziņodama, ka izdod pamatnostādnes par tērauda nozares konsolidāciju (33). Šāda konsolidācija var būt saistīta ar rentablu privātu uzņēmumu piespiedu apvienošanu ar neefektīviem valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem (34). Tā kā savienotājelementu nozare ir ļoti sadrumstalota un lielākā daļa ražotāju ir valsts īpašumā esoši uzņēmumi, nav iespējams noteikt precīzu attiecību starp valsts īpašumā esošiem savienotājelementu ražotājiem un privātiem savienotājelementu ražotājiem, tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka daži savienotājelementu ražotāji, piemēram, Zhoushan 7412 Factory, ir valsts īpašumā.

Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co., Ltd.

Tisco

29

Baosteel

China Baowu Steel Group Co., Ltd.

Baosteel Group

Wuhan Iron & Steel

30

.

31

32

33

34

Zhoushan 7412 Factory

| (193) | Runājot par ĶV iespēju iejaukties cenās un izmaksās, pateicoties valsts klātbūtnei uzņēmumos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, izmeklēšanas laikā netika pārbaudīti atsevišķi uzņēmumi, jo savienotājelementu nozare ir ļoti sadrumstalota un lielākoties sastāv no MVU, kas ir valsts īpašumā. Tomēr nozares asociāciju līmenī tika konstatēts, ka pastāv personīgi sakari starp attiecīgā ražojuma ražotājiem un ĶKP. Savienotājelementu ražošanas nozares apvienības uzsver savu personisko saikni ar ĶKP, piemēram, Ninbo Savienotājelementu ražošanas nozares asociācijas statūtos noteikts, ka “šīs asociācijas prezidentam, viceprezidentam un ģenerālsekretāram jāatbilst šādiem nosacījumiem: 1) ievērot partijas līniju, principus, politiku un būt ar labu politisko kvalitāti” (35). |
| --- | --- |

(193)

Runājot par ĶV iespēju iejaukties cenās un izmaksās, pateicoties valsts klātbūtnei uzņēmumos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, izmeklēšanas laikā netika pārbaudīti atsevišķi uzņēmumi, jo savienotājelementu nozare ir ļoti sadrumstalota un lielākoties sastāv no MVU, kas ir valsts īpašumā. Tomēr nozares asociāciju līmenī tika konstatēts, ka pastāv personīgi sakari starp attiecīgā ražojuma ražotājiem un ĶKP. Savienotājelementu ražošanas nozares apvienības uzsver savu personisko saikni ar ĶKP, piemēram, Ninbo Savienotājelementu ražošanas nozares asociācijas statūtos noteikts, ka “šīs asociācijas prezidentam, viceprezidentam un ģenerālsekretāram jāatbilst šādiem nosacījumiem: 1) ievērot partijas līniju, principus, politiku un būt ar labu politisko kvalitāti” (35).

35

| (194) | Gan uz valsts, gan privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem savienotājelementu nozarē attiecas politiskā uzraudzība un norādes. Turpmāk sniegtie piemēri labi ilustrē minēto tendenci, ka savienotājelementu un tērauda nozarē pieaug ĶV iejaukšanās līmenis. Lai gan savienotājelementu ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota un sastāv galvenokārt no MVU, izmeklēšana atklāja saikni starp partiju un savienotājelementu nozares asociācijām, kas apvieno un pārstāv savienotājelementu ražotājus. Piemēram, Ninbo Savienotājelementu ražošanas nozares asociācija savā tīmekļa vietnē skaidri norāda: “Pēdējo gadu laikā asociācija ir sekmējusi un īstenojusi partijas un valsts pamatnostādnes un politiku.” Ciešā saikne ar valdību ir uzsvērta arī šīs organizācijas statūtos, piemēram, 3. pantā: “Šīs asociācijas mērķis: ievērot valsts konstitūciju, likumus, noteikumus un valsts politiku (..), kalpot par tiltu un saikni starp valdību un biedriem, lai paātrinātu savienotājelementu ražošanas nozares tehnoloģisko progresu un veicinātu savienotājelementu ražošanas nozares attīstību. Saskaņā ar Ķīnas Komunistiskās partijas konstitūciju šī asociācija izveido partijas organizāciju un uzņemas atbildību par politiskās vadības nodrošināšanu, masu apvienošanu, attīstības veicināšanu, progresīvas kultūras veidošanu, kalpo talantu attīstībai un stiprina pašveidošanu.” Tālāk 6.xviii. pantā noteikts mērķis “uzņemties veikt citus valdības uzticētos uzdevumus” (36). Ķīnas Mašīnbūves vispārējo detaļu ražošanas nozares asociācijas Savienotājelementu nodaļas tīmekļa vietnē norādīts, ka savienotājelementu nozare Ninbo gūst labumu no dažādām atbalsta rīcībpolitikām un atbalsta pasākumiem, ko veic Ninbo pašvaldība (arī Džedzjanas provincē) un visu līmeņu funkcionālie departamenti (37). Saikne starp savienotājelementu ražošanas nozari un ĶKP ir acīmredzama arī Haijaņas apgabalā (Džedzjanas provincē): “Haijaņa ir viena no trim lielākajām savienotājelementu ražošanas bāzēm valstī. Lai nodrošinātu stabilu un sakārtotu savienotājelementu ražošanas nozares attīstību, Haijaņas apgabals ievēro partijas veidošanas vadošo lomu, (..), padziļina “rūpniecības ķēdi + partijas veidošanu”, izprot “sarkano mijiedarbību” un visaptveroši veicina savienotājelementu ražošanas uzņēmumu darbu un ražošanu. (..) Haijaņas apgabals pilnībā ievēro apgabala partijas komitejas lomu (..). (..) Tādējādi Haijaņa ir iekļāvusi 15 dažāda lieluma uzņēmumus (..) kā izmēģinājuma demonstrācijas uzņēmumus un piešķir finansiālu garantiju līdz pat 50 % apjomā no renovācijas izmaksām.” Papildus tiek norādīts: “Haijaņa pilnībā īsteno provinces (apgabala) savienotājelementu ražošanas nozares asociācijas partijas organizācijas lomu, koordinējot visas iesaistītās puses, uzņemoties vadošo lomu pieprasījuma apmierināšanā un informācijas barjeru pārvarēšanā. (..) Epidēmijas ietekmē tika pārtraukta sākotnējā tērauda izejvielu piegāde uzņēmumiem, kas atrodas divu Qinshan Street inovāciju centru savienotājelementu parkā. Pēc tam, kad par situāciju tika informēta apgabala savienotājelementu ražošanas nozares asociācijas partijas organizācija, tā nekavējoties koordinēja apgabala augstas klases tērauda izejvielu ražošanas uzņēmumus, lai apgādātu savienotājelementu ražošanas uzņēmumus ar zema standarta izejvielām un nodrošinātu papildināmību. Tikai viena mēneša laikā šie uzņēmumi bija sasnieguši aptuveni 100 miljonus RMB (38).” |
| --- | --- |

(194)

Gan uz valsts, gan privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem savienotājelementu nozarē attiecas politiskā uzraudzība un norādes. Turpmāk sniegtie piemēri labi ilustrē minēto tendenci, ka savienotājelementu un tērauda nozarē pieaug ĶV iejaukšanās līmenis. Lai gan savienotājelementu ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota un sastāv galvenokārt no MVU, izmeklēšana atklāja saikni starp partiju un savienotājelementu nozares asociācijām, kas apvieno un pārstāv savienotājelementu ražotājus. Piemēram, Ninbo Savienotājelementu ražošanas nozares asociācija savā tīmekļa vietnē skaidri norāda: “Pēdējo gadu laikā asociācija ir sekmējusi un īstenojusi partijas un valsts pamatnostādnes un politiku.” Ciešā saikne ar valdību ir uzsvērta arī šīs organizācijas statūtos, piemēram, 3. pantā: “Šīs asociācijas mērķis: ievērot valsts konstitūciju, likumus, noteikumus un valsts politiku (..), kalpot par tiltu un saikni starp valdību un biedriem, lai paātrinātu savienotājelementu ražošanas nozares tehnoloģisko progresu un veicinātu savienotājelementu ražošanas nozares attīstību. Saskaņā ar Ķīnas Komunistiskās partijas konstitūciju šī asociācija izveido partijas organizāciju un uzņemas atbildību par politiskās vadības nodrošināšanu, masu apvienošanu, attīstības veicināšanu, progresīvas kultūras veidošanu, kalpo talantu attīstībai un stiprina pašveidošanu.” Tālāk 6.xviii. pantā noteikts mērķis “uzņemties veikt citus valdības uzticētos uzdevumus” (36). Ķīnas Mašīnbūves vispārējo detaļu ražošanas nozares asociācijas Savienotājelementu nodaļas tīmekļa vietnē norādīts, ka savienotājelementu nozare Ninbo gūst labumu no dažādām atbalsta rīcībpolitikām un atbalsta pasākumiem, ko veic Ninbo pašvaldība (arī Džedzjanas provincē) un visu līmeņu funkcionālie departamenti (37). Saikne starp savienotājelementu ražošanas nozari un ĶKP ir acīmredzama arī Haijaņas apgabalā (Džedzjanas provincē): “Haijaņa ir viena no trim lielākajām savienotājelementu ražošanas bāzēm valstī. Lai nodrošinātu stabilu un sakārtotu savienotājelementu ražošanas nozares attīstību, Haijaņas apgabals ievēro partijas veidošanas vadošo lomu, (..), padziļina “rūpniecības ķēdi + partijas veidošanu”, izprot “sarkano mijiedarbību” un visaptveroši veicina savienotājelementu ražošanas uzņēmumu darbu un ražošanu. (..) Haijaņas apgabals pilnībā ievēro apgabala partijas komitejas lomu (..). (..) Tādējādi Haijaņa ir iekļāvusi 15 dažāda lieluma uzņēmumus (..) kā izmēģinājuma demonstrācijas uzņēmumus un piešķir finansiālu garantiju līdz pat 50 % apjomā no renovācijas izmaksām.” Papildus tiek norādīts: “Haijaņa pilnībā īsteno provinces (apgabala) savienotājelementu ražošanas nozares asociācijas partijas organizācijas lomu, koordinējot visas iesaistītās puses, uzņemoties vadošo lomu pieprasījuma apmierināšanā un informācijas barjeru pārvarēšanā. (..) Epidēmijas ietekmē tika pārtraukta sākotnējā tērauda izejvielu piegāde uzņēmumiem, kas atrodas divu Qinshan Street inovāciju centru savienotājelementu parkā. Pēc tam, kad par situāciju tika informēta apgabala savienotājelementu ražošanas nozares asociācijas partijas organizācija, tā nekavējoties koordinēja apgabala augstas klases tērauda izejvielu ražošanas uzņēmumus, lai apgādātu savienotājelementu ražošanas uzņēmumus ar zema standarta izejvielām un nodrošinātu papildināmību. Tikai viena mēneša laikā šie uzņēmumi bija sasnieguši aptuveni 100 miljonus RMB (38).”

36

37

Qinshan Street

38

| (195) | Turklāt savienotājelementu nozarē darbojas politika, ka priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai tirgus tiek ietekmēts kā citādi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē. |
| --- | --- |

(195)

Turklāt savienotājelementu nozarē darbojas politika, ka priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai tirgus tiek ietekmēts kā citādi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē.

| (196) | Izmeklēšanas laikā varēja identificēt vairākus politikas dokumentus, kas īpaši nosaka savienotājelementu ražošanas nozares attīstību. Savienotājelementu nozare ir minēta Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas paziņojumā par pirmā (kompleksā) tehniskā aprīkojuma veicināšanas un piemērošanas ievirzes kataloga izdošanu (2019. gada izdevums) (39), kā arī Rūpniecības struktūras pielāgošanas ievirzes katalogā (Valsts attīstības un reformu komisija, 2019) (40) kā veicināma nozare. |
| --- | --- |

(196)

Izmeklēšanas laikā varēja identificēt vairākus politikas dokumentus, kas īpaši nosaka savienotājelementu ražošanas nozares attīstību. Savienotājelementu nozare ir minēta Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas paziņojumā par pirmā (kompleksā) tehniskā aprīkojuma veicināšanas un piemērošanas ievirzes kataloga izdošanu (2019. gada izdevums) (39), kā arī Rūpniecības struktūras pielāgošanas ievirzes katalogā (Valsts attīstības un reformu komisija, 2019) (40) kā veicināma nozare.

39

40

| (197) | Papildus iepriekš minētajiem dokumentiem centrālajā līmenī ir vairāki vietējā, provinces vai pašvaldības līmeņa vadlīniju dokumenti, kas vada un atbalsta savienotājelementu nozares attīstību. Piemēram, 2019. gada savienotājelementu ražošanas nozares veicināšanas politika Haijaņas rajonā paredz: “Haijaņa ir “savienotājelementu mājvieta”, un savienotājelementu rūpniecība ir arī viena no svarīgākajām tradicionālajām nozarēm Haijaņā. (..) Lai (..) veicinātu inovāciju un savienotājelementu rūpniecības attīstību mūsu apgabalā, mūsu apgabals nesen izdeva “Trīs gadu īpašās rīcības politiku savienotājelementu ražošanas digitalizācijai un viedai transformācijai Haijaņas apgabalā”. Ar to saistīto īpašo fondu darbības joma aptver uzņēmumus, kas īsteno digitālo un viedo pārkārtošanos savienotājelementu ražošanas nozarē.” (41) Subsīdiju fonds savienotājelementu nozarei Haijaņā tika vēl vairāk palielināts 2020. gadā (42). |
| --- | --- |

(197)

Papildus iepriekš minētajiem dokumentiem centrālajā līmenī ir vairāki vietējā, provinces vai pašvaldības līmeņa vadlīniju dokumenti, kas vada un atbalsta savienotājelementu nozares attīstību. Piemēram, 2019. gada savienotājelementu ražošanas nozares veicināšanas politika Haijaņas rajonā paredz: “Haijaņa ir “savienotājelementu mājvieta”, un savienotājelementu rūpniecība ir arī viena no svarīgākajām tradicionālajām nozarēm Haijaņā. (..) Lai (..) veicinātu inovāciju un savienotājelementu rūpniecības attīstību mūsu apgabalā, mūsu apgabals nesen izdeva “Trīs gadu īpašās rīcības politiku savienotājelementu ražošanas digitalizācijai un viedai transformācijai Haijaņas apgabalā”. Ar to saistīto īpašo fondu darbības joma aptver uzņēmumus, kas īsteno digitālo un viedo pārkārtošanos savienotājelementu ražošanas nozarē.” (41) Subsīdiju fonds savienotājelementu nozarei Haijaņā tika vēl vairāk palielināts 2020. gadā (42).

41

42

| (198) | Tādējādi savienotājelementu nozare gūst labumu arī no valdības norādēm un iejaukšanās attiecībā uz savienotājelementu ražošanas galveno izejvielu, proti, tēraudu. ĶV atzīst tērauda ražošanas nozari par nozīmīgu nozari (43). Tas ir apstiprināts daudzos plānos, direktīvās un citos tērauda nozarei veltītos dokumentos, kas tiek izdoti valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī, piemēram, Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam (spēkā izmeklēšanas periodā). Plānā noteikts, ka tērauda ražošanas nozare ir “būtiska Ķīnas ekonomikas pamatnozare un valsts stūrakmens” (44). Tajā izvirzītie galvenie uzdevumi un mērķi aptver visus nozares attīstības aspektus (45). Ekonomikas un sociālās attīstības 13. piecgades plānā (46), kurš bija piemērojams IP laikā, ir paredzēts atbalsts uzņēmumiem, kas ražo augstas kvalitātes tērauda izstrādājumu veidus (47). Tas ir vērsts arī uz to, lai nodrošinātu izstrādājumu kvalitāti, izturību un uzticamību, atbalstot uzņēmumus, kas izmanto tehnoloģijas, kuras saistītas ar tīra tērauda ražošanu, precīzo velmēšanu un kvalitātes uzlabošanu (48). Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā (2011. gada redakcija) (2013. gada grozījumi) (49) (“katalogs”) tērauda ražošanas nozare ir iekļauta veicināmo nozaru sarakstā. |
| --- | --- |

(198)

Tādējādi savienotājelementu nozare gūst labumu arī no valdības norādēm un iejaukšanās attiecībā uz savienotājelementu ražošanas galveno izejvielu, proti, tēraudu. ĶV atzīst tērauda ražošanas nozari par nozīmīgu nozari (43). Tas ir apstiprināts daudzos plānos, direktīvās un citos tērauda nozarei veltītos dokumentos, kas tiek izdoti valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī, piemēram, Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plānā 2016.–2020. gadam (spēkā izmeklēšanas periodā). Plānā noteikts, ka tērauda ražošanas nozare ir “būtiska Ķīnas ekonomikas pamatnozare un valsts stūrakmens” (44). Tajā izvirzītie galvenie uzdevumi un mērķi aptver visus nozares attīstības aspektus (45). Ekonomikas un sociālās attīstības 13. piecgades plānā (46), kurš bija piemērojams IP laikā, ir paredzēts atbalsts uzņēmumiem, kas ražo augstas kvalitātes tērauda izstrādājumu veidus (47). Tas ir vērsts arī uz to, lai nodrošinātu izstrādājumu kvalitāti, izturību un uzticamību, atbalstot uzņēmumus, kas izmanto tehnoloģijas, kuras saistītas ar tīra tērauda ražošanu, precīzo velmēšanu un kvalitātes uzlabošanu (48). Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā (2011. gada redakcija) (2013. gada grozījumi) (49) (“katalogs”) tērauda ražošanas nozare ir iekļauta veicināmo nozaru sarakstā.

43

44

45

46

47

48

49

| (199) | Kā liecina iepriekš aprakstītie piemēri, kuri saistīti ar tēraudu, kas ir būtiska izejviela savienotājelementu ražošanā, ĶV sniedz papildu norādījumus par savienotājelementu nozares attīstību saskaņā ar daudziem dažādiem politikas instrumentiem un direktīvām un kontrolē praktiski visus nozares attīstības un darbības aspektus. Tādējādi savienotājelementu nozari skar valdības norādes un iejaukšanās attiecībā uz savienotājelementu ražošanas galveno izejvielu, proti, tēraudu. |
| --- | --- |

(199)

Kā liecina iepriekš aprakstītie piemēri, kuri saistīti ar tēraudu, kas ir būtiska izejviela savienotājelementu ražošanā, ĶV sniedz papildu norādījumus par savienotājelementu nozares attīstību saskaņā ar daudziem dažādiem politikas instrumentiem un direktīvām un kontrolē praktiski visus nozares attīstības un darbības aspektus. Tādējādi savienotājelementu nozari skar valdības norādes un iejaukšanās attiecībā uz savienotājelementu ražošanas galveno izejvielu, proti, tēraudu.

| (200) | Papildus iepriekš minētajam tiek norādīts, ka savienotājelementu ražotāji arī saņem valsts subsīdijas un tas nepārprotami liecina par valsts ieinteresētību šajā nozarē. Izmeklēšanas laikā Komisija konstatēja, ka savienotājelementu ražotājiem tika darītas pieejamas vairākas finansiālo stimulu programmas, to skaitā 2019. gada stimulu politika savienotājelementu ražošanas nozarei Haijaņas apgabalā 2019. gadā: “Aktīvi veicināt savienotājelementu ražošanas uzņēmumu digitālo un viedo pārkārtošanos: attiecībā uz digitālo pārvaldības sistēmu un integrēto vadības ierīču programmatūras izmantošanu tiks piešķirti īpaši finanšu stimuli atkarībā no īstenošanas gada (..). Uzņēmumiem, kas 2019. gadā īstenos digitālo un viedo pārkārtošanos (vai jaunus iepirkumus) un modernizēs iekārtas, tiks piešķirta vienreizēja subsīdija līdz 20 % apmērā no faktiskās ieguldījuma summas pamatiekārtās, bet ne vairāk kā 2 miljoni RMB; attiecībā uz īstenošanu 2020. gadā tiem tiks piešķirta vienreizēja subsīdija līdz 15 % apmērā no faktiskās ieguldījuma summas pamatiekārtās, bet ne vairāk kā 1,5 miljoni RMB; 2021. gadā tiem tiks piešķirta vienreizēja subsīdija līdz 12 % apmērā no faktiskās ieguldījuma summas pamatiekārtās, bet ne vairāk kā 1 miljons RMB.” (50) Subsīdijas bija pieejamas arī 2020. gadā: “Pamatojoties uz provinces izmēģinājuma īpašo fondu 20 miljonu apmērā, attiecīgie līdzekļi 1:1 apgabala līmenī tiek izmantoti savienotājelementu rūpniecības pārveidošanai un modernizācijai. Kopā ar “Trīs gadu īpašās rīcības politiku savienotājelementu nozarē” sākotnējā pamatdotācijas summa 3 % vai 6 % apmērā no nozares programmatūras pārveides projektu ieguldījumiem tika palielināta līdz vairāk nekā 12 %, maksimāli līdz 20 %, (..), ieguldījumu subsīdiju īpatsvars tīras programmatūras projektiem savienotājelementu nozarē ir sasniedzis vairāk nekā 30 %, maksimāli 50 %. Līdz šim no īpašajiem fondiem, kas paredzēti savienotājelementiem, ir izmaksāti vairāk nekā 12 miljoni RMB, no kuriem labumu guvuši vairāk nekā 30 uzņēmumi. (..) Kas attiecas uz tehnoloģiskās pārveides (ieguldījumu) projektiem – ieguldījumiem ražošanas iekārtās jābūt lielākiem par 3 miljoniem RMB.” (51) |
| --- | --- |

(200)

Papildus iepriekš minētajam tiek norādīts, ka savienotājelementu ražotāji arī saņem valsts subsīdijas un tas nepārprotami liecina par valsts ieinteresētību šajā nozarē. Izmeklēšanas laikā Komisija konstatēja, ka savienotājelementu ražotājiem tika darītas pieejamas vairākas finansiālo stimulu programmas, to skaitā 2019. gada stimulu politika savienotājelementu ražošanas nozarei Haijaņas apgabalā 2019. gadā: “Aktīvi veicināt savienotājelementu ražošanas uzņēmumu digitālo un viedo pārkārtošanos: attiecībā uz digitālo pārvaldības sistēmu un integrēto vadības ierīču programmatūras izmantošanu tiks piešķirti īpaši finanšu stimuli atkarībā no īstenošanas gada (..). Uzņēmumiem, kas 2019. gadā īstenos digitālo un viedo pārkārtošanos (vai jaunus iepirkumus) un modernizēs iekārtas, tiks piešķirta vienreizēja subsīdija līdz 20 % apmērā no faktiskās ieguldījuma summas pamatiekārtās, bet ne vairāk kā 2 miljoni RMB; attiecībā uz īstenošanu 2020. gadā tiem tiks piešķirta vienreizēja subsīdija līdz 15 % apmērā no faktiskās ieguldījuma summas pamatiekārtās, bet ne vairāk kā 1,5 miljoni RMB; 2021. gadā tiem tiks piešķirta vienreizēja subsīdija līdz 12 % apmērā no faktiskās ieguldījuma summas pamatiekārtās, bet ne vairāk kā 1 miljons RMB.” (50) Subsīdijas bija pieejamas arī 2020. gadā: “Pamatojoties uz provinces izmēģinājuma īpašo fondu 20 miljonu apmērā, attiecīgie līdzekļi 1:1 apgabala līmenī tiek izmantoti savienotājelementu rūpniecības pārveidošanai un modernizācijai. Kopā ar “Trīs gadu īpašās rīcības politiku savienotājelementu nozarē” sākotnējā pamatdotācijas summa 3 % vai 6 % apmērā no nozares programmatūras pārveides projektu ieguldījumiem tika palielināta līdz vairāk nekā 12 %, maksimāli līdz 20 %, (..), ieguldījumu subsīdiju īpatsvars tīras programmatūras projektiem savienotājelementu nozarē ir sasniedzis vairāk nekā 30 %, maksimāli 50 %. Līdz šim no īpašajiem fondiem, kas paredzēti savienotājelementiem, ir izmaksāti vairāk nekā 12 miljoni RMB, no kuriem labumu guvuši vairāk nekā 30 uzņēmumi. (..) Kas attiecas uz tehnoloģiskās pārveides (ieguldījumu) projektiem – ieguldījumiem ražošanas iekārtās jābūt lielākiem par 3 miljoniem RMB.” (51)

50

51

| (201) | Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī tērauda – savienotājelementu ražošanas galvenās izejvielas – ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties. |
| --- | --- |

(201)

Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī tērauda – savienotājelementu ražošanas galvenās izejvielas – ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties.

| (202) | Pašreizējā izmeklēšanā nav atklāti pierādījumi, ka savienotājelementu nozarē notiekošā bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē, kā minēts iepriekš 188. apsvērumā, neietekmētu attiecīgā ražojuma ražotājus. |
| --- | --- |

(202)

Pašreizējā izmeklēšanā nav atklāti pierādījumi, ka savienotājelementu nozarē notiekošā bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē, kā minēts iepriekš 188. apsvērumā, neietekmētu attiecīgā ražojuma ražotājus.

| (203) | Savienotājelementu nozari ietekmē arī tie algu izmaksu kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē, kuri arī minēti iepriekš 188. apsvērumā. Šie kropļojumi ietekmē nozari gan tieši (attiecīgā ražojuma ražošanā vai galveno izejresursu ražošanā), gan netieši (kad nozarei ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma) (52). |
| --- | --- |

(203)

Savienotājelementu nozari ietekmē arī tie algu izmaksu kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē, kuri arī minēti iepriekš 188. apsvērumā. Šie kropļojumi ietekmē nozari gan tieši (attiecīgā ražojuma ražošanā vai galveno izejresursu ražošanā), gan netieši (kad nozarei ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma) (52).

52

| (204) | Šajā izmeklēšanā arī netika iesniegti nekādi pierādījumi, kas apliecinātu, ka savienotājelementu nozari neietekmē tā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, kura arī minēta iepriekš 188. apsvērumā. Tāpēc vispārējā būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi. |
| --- | --- |

(204)

Šajā izmeklēšanā arī netika iesniegti nekādi pierādījumi, kas apliecinātu, ka savienotājelementu nozari neietekmē tā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, kura arī minēta iepriekš 188. apsvērumā. Tāpēc vispārējā būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

| (205) | Visbeidzot, Komisija atgādina, ka savienotājelementu ražošanai ir vajadzīgi vairāki izejresursi. Kad savienotājelementu ražotāji iegādājas šos izejresursus/slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas kā to izmaksas), ir nepārprotami pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs. |
| --- | --- |

(205)

Visbeidzot, Komisija atgādina, ka savienotājelementu ražošanai ir vajadzīgi vairāki izejresursi. Kad savienotājelementu ražotāji iegādājas šos izejresursus/slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas kā to izmaksas), ir nepārprotami pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

| (206) | Attiecīgi ne vien nav pareizi izmantot savienotājelementu iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet ir skartas arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.), jo to cenu veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā aprakstīts ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. |
| --- | --- |

(206)

Attiecīgi ne vien nav pareizi izmantot savienotājelementu iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet ir skartas arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.), jo to cenu veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā aprakstīts ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk.

| (207) | Ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo. |
| --- | --- |

(207)

Ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo.

| (208) | Kopumā pieejamie pierādījumi liecina, ka attiecīgā ražojuma cenas vai izmaksas, ieskaitot izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, tāpēc ka tās skar būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka Ķīnas valdība nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, aprēķināja normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī. |
| --- | --- |

(208)

Kopumā pieejamie pierādījumi liecina, ka attiecīgā ražojuma cenas vai izmaksas, ieskaitot izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, tāpēc ka tās skar būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka Ķīnas valdība nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, aprēķināja normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī.

| (209) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV un CCCME iesniedza piezīmes, kurās tās cita starpā apstrīdēja pamatregulas 2. panta 6.a punkta likumību, kā arī Komisijas aprakstīto nozīmīgo kropļojumu pastāvēšanu. Piezīmes ir sīkāk aplūkotas turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

(209)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ĶV un CCCME iesniedza piezīmes, kurās tās cita starpā apstrīdēja pamatregulas 2. panta 6.a punkta likumību, kā arī Komisijas aprakstīto nozīmīgo kropļojumu pastāvēšanu. Piezīmes ir sīkāk aplūkotas turpmāk tekstā.

CCCME

| (210) | ĶV, pirmkārt, attiecībā uz ziņojumu norādīja, ka nav pierādījumu tam, ka Komisija būtu apstiprinājusi vai akceptējusi ziņojumu, tāpēc ir šaubas, vai ziņojums var atspoguļot Komisijas oficiālo nostāju. Runājot par faktiem, ĶV uzskata, ka ziņojums ir sagrozīts, vienpusīgs un neatbilst realitātei. Turklāt, kā norāda ĶV, tas, ka Komisija ir izdevusi ziņojumus tikai par dažām atsevišķām valstīm, rada bažas par lielākās labvēlības režīmu. ĶV arī uzskata, ka Komisijai nevajadzētu paļauties uz ziņojumā sniegtajiem pierādījumiem, jo tas neatbilstu godīgu un taisnīgu tiesību garam un faktiski nozīmētu lietas izlemšanu pirms tiesas. |
| --- | --- |

(210)

ĶV, pirmkārt, attiecībā uz ziņojumu norādīja, ka nav pierādījumu tam, ka Komisija būtu apstiprinājusi vai akceptējusi ziņojumu, tāpēc ir šaubas, vai ziņojums var atspoguļot Komisijas oficiālo nostāju. Runājot par faktiem, ĶV uzskata, ka ziņojums ir sagrozīts, vienpusīgs un neatbilst realitātei. Turklāt, kā norāda ĶV, tas, ka Komisija ir izdevusi ziņojumus tikai par dažām atsevišķām valstīm, rada bažas par lielākās labvēlības režīmu. ĶV arī uzskata, ka Komisijai nevajadzētu paļauties uz ziņojumā sniegtajiem pierādījumiem, jo tas neatbilstu godīgu un taisnīgu tiesību garam un faktiski nozīmētu lietas izlemšanu pirms tiesas.

| (211) | CCCME līdzīgi apgalvoja, ka 2. panta 6.a punkts tiek diskriminējoši piemērots attiecībā uz Ķīnu, tādējādi pārkāpjot lielākās labvēlības principu, jo Komisija ir izdevusi ziņojumus par konkrētām valstīm tikai attiecībā uz Ķīnu un Krieviju. CCCME apstrīdēja arī ziņojuma pierādījuma spēku. |
| --- | --- |

(211)

CCCME līdzīgi apgalvoja, ka 2. panta 6.a punkts tiek diskriminējoši piemērots attiecībā uz Ķīnu, tādējādi pārkāpjot lielākās labvēlības principu, jo Komisija ir izdevusi ziņojumus par konkrētām valstīm tikai attiecībā uz Ķīnu un Krieviju. CCCME apstrīdēja arī ziņojuma pierādījuma spēku.

CCCME

CCCME

| (212) | Otrkārt, ĶV un CCCME apgalvoja, ka normālās vērtības aprēķināšana saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu nav saderīga ar ADA, jo īpaši ar ADA 2.2. pantu, kurā ir sniegts izsmeļošs to situāciju saraksts, kurās var aprēķināt normālo vērtību, bet “nozīmīgi kropļojumi” nav minēti starp šādām situācijām. Turklāt ĶV uzskata, ka attiecīgas reprezentatīvās valsts datu izmantošana neatbilst Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) VI panta 1. punkta b) apakšpunktam un ADA 2.2.1.1. pantam, kuros noteikts, ka, aprēķinot normālo vērtību, jāizmanto ražošanas izmaksas izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

(212)

Otrkārt, ĶV un CCCME apgalvoja, ka normālās vērtības aprēķināšana saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu nav saderīga ar ADA, jo īpaši ar ADA 2.2. pantu, kurā ir sniegts izsmeļošs to situāciju saraksts, kurās var aprēķināt normālo vērtību, bet “nozīmīgi kropļojumi” nav minēti starp šādām situācijām. Turklāt ĶV uzskata, ka attiecīgas reprezentatīvās valsts datu izmantošana neatbilst Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) VI panta 1. punkta b) apakšpunktam un ADA 2.2.1.1. pantam, kuros noteikts, ka, aprēķinot normālo vērtību, jāizmanto ražošanas izmaksas izcelsmes valstī.

CCCME

ADA

ADA

GATT

ADA

| (213) | Turklāt CCCME atgādināja, ka Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. iedaļā ir atļautas atkāpes no standarta metodikas normālās vērtības noteikšanai un cenu salīdzināšanai saskaņā ar 1994. gada GATT un ADA, bet uz šīm atkāpēm attiecās laika ierobežojums un to termiņš beidzās 2016. gada 11. decembrī. Pēc CCCME domām, Savienībai pēc minētā termiņa beigām nevajadzētu atkāpties no standarta metodikas normālās vērtības noteikšanai eksportētājvalsts ražotājiem un no tikai eksportētājvalsts iekšzemes cenu un izmaksu izmantošanas, ja vien citos PTO nolīgumu noteikumos, ieskaitot ADA, nav ļauts rīkoties citādi. CCCME apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts, ciktāl tas atļauj Savienībai izmantot attiecīgas reprezentatīvas valsts datus, ir pretrunā Savienības saistībām PTO nolīgumos, it sevišķi tās saistībām saskaņā ar Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. iedaļu. |
| --- | --- |

(213)

Turklāt CCCME atgādināja, ka Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. iedaļā ir atļautas atkāpes no standarta metodikas normālās vērtības noteikšanai un cenu salīdzināšanai saskaņā ar 1994. gada GATT un ADA, bet uz šīm atkāpēm attiecās laika ierobežojums un to termiņš beidzās 2016. gada 11. decembrī. Pēc CCCME domām, Savienībai pēc minētā termiņa beigām nevajadzētu atkāpties no standarta metodikas normālās vērtības noteikšanai eksportētājvalsts ražotājiem un no tikai eksportētājvalsts iekšzemes cenu un izmaksu izmantošanas, ja vien citos PTO nolīgumu noteikumos, ieskaitot ADA, nav ļauts rīkoties citādi. CCCME apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts, ciktāl tas atļauj Savienībai izmantot attiecīgas reprezentatīvas valsts datus, ir pretrunā Savienības saistībām PTO nolīgumos, it sevišķi tās saistībām saskaņā ar Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. iedaļu.

CCCME

GATT

ADA

CCCME

ADA

CCCME

| (214) | Treškārt, ĶV apgalvoja, ka Komisijas izmeklēšanas prakse saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu nav saderīga ar PTO noteikumiem, jo Komisija, pārkāpjot ADA 2.2.1.1. pantu, ir noraidījusi Ķīnas ražotāja veikto uzskaiti, nenosakot, vai šī uzskaite atbilst Ķīnā vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem. Šajā sakarā ĶV atgādināja, ka Apelācijas institūcija lietā DS473 un ekspertu grupa lietā DS494 apgalvoja, ka saskaņā ar ADA 2.2.1.1. pantu, ja vien izmeklēšanā iesaistītā eksportētāja vai ražotāja veiktā uzskaite pieņemamās robežās precīzi un ticami atbilst visām faktiskajām izmaksām, kas konkrētajam ražotājam vai eksportētājam radušās saistībā ar attiecīgo ražojumu, var uzskatīt, ka tā “pamatoti atspoguļo ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas”, un izmeklēšanas iestādei būtu jāizmanto šāda uzskaite, lai noteiktu to ražotāju ražošanas izmaksas, uz kuriem attiecas izmeklēšana. |
| --- | --- |

(214)

Treškārt, ĶV apgalvoja, ka Komisijas izmeklēšanas prakse saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu nav saderīga ar PTO noteikumiem, jo Komisija, pārkāpjot ADA 2.2.1.1. pantu, ir noraidījusi Ķīnas ražotāja veikto uzskaiti, nenosakot, vai šī uzskaite atbilst Ķīnā vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem. Šajā sakarā ĶV atgādināja, ka Apelācijas institūcija lietā DS473 un ekspertu grupa lietā DS494 apgalvoja, ka saskaņā ar ADA 2.2.1.1. pantu, ja vien izmeklēšanā iesaistītā eksportētāja vai ražotāja veiktā uzskaite pieņemamās robežās precīzi un ticami atbilst visām faktiskajām izmaksām, kas konkrētajam ražotājam vai eksportētājam radušās saistībā ar attiecīgo ražojumu, var uzskatīt, ka tā “pamatoti atspoguļo ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas”, un izmeklēšanas iestādei būtu jāizmanto šāda uzskaite, lai noteiktu to ražotāju ražošanas izmaksas, uz kuriem attiecas izmeklēšana.

ADA

ADA

| (215) | CCCME līdzīgi apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts nav saderīgs ar PTO noteikumiem, jo tas paredz, ka ražotāja eksportētāja un eksportētājvalsts izmaksas un cenas nav jāņem vērā nozīmīgu kropļojumu dēļ. CCCME arī atgādināja, ka PTO Apelācijas institūcija lietā European Union – Anti-dumping measures on biodiesel from Argentina konstatēja, ka Savienība, neizmantojot izmeklēšanai pakļauto ražotāju uzskaites dokumentāciju izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksu aprēķināšanā, ir rīkojusies neatbilstīgi ADA 2.2.1.1. pantam. CCCME it sevišķi norādīja, ka, ņemot vērā minēto spriedumu, kropļojumi Argentīnā, kuri izraisīja atšķirību starp attiecīgā ražojuma galveno izejvielu iekšzemes cenām un starptautiskajām cenām, saskaņā ar 2.2.1.1. pantu paši par sevi nebija pietiekams pamats secinājumam, ka ražotāja uzskaites dokumentācija samērīgi neatspoguļoja ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistīto izejvielu izmaksas, vai šo izmaksu neņemšanai vērā, aprēķinot attiecīgā ražojuma normālo vērtību. |
| --- | --- |

(215)

CCCME līdzīgi apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts nav saderīgs ar PTO noteikumiem, jo tas paredz, ka ražotāja eksportētāja un eksportētājvalsts izmaksas un cenas nav jāņem vērā nozīmīgu kropļojumu dēļ. CCCME arī atgādināja, ka PTO Apelācijas institūcija lietā European Union – Anti-dumping measures on biodiesel from Argentina konstatēja, ka Savienība, neizmantojot izmeklēšanai pakļauto ražotāju uzskaites dokumentāciju izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksu aprēķināšanā, ir rīkojusies neatbilstīgi ADA 2.2.1.1. pantam. CCCME it sevišķi norādīja, ka, ņemot vērā minēto spriedumu, kropļojumi Argentīnā, kuri izraisīja atšķirību starp attiecīgā ražojuma galveno izejvielu iekšzemes cenām un starptautiskajām cenām, saskaņā ar 2.2.1.1. pantu paši par sevi nebija pietiekams pamats secinājumam, ka ražotāja uzskaites dokumentācija samērīgi neatspoguļoja ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistīto izejvielu izmaksas, vai šo izmaksu neņemšanai vērā, aprēķinot attiecīgā ražojuma normālo vērtību.

CCCME

CCCME

European Union – Anti-dumping measures on biodiesel from Argentina

ADA

CCCME

| (216) | Attiecībā uz argumentu par ziņojuma statusu ES tiesību aktos Komisija atgādināja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā nav noteikts ne īpašs formāts ziņojumiem par nozīmīgiem kropļojumiem, ne publicēšanas kanāls. Ziņojums ir tehnisks dokuments, kas izstrādāts, pamatojoties uz faktiem, un ko izmanto vienīgi tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu kontekstā. Tāpēc ziņojums ir attiecīgi izdots kā Komisijas dienestu darba dokuments, jo tas ir vienīgi aprakstošs un tajā nav pausti politiski uzskati, vēlmes vai spriedumi. Tas neietekmē dokumenta saturu, proti, objektīvos informācijas avotus par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu Ķīnas ekonomikā, kas ir būtiski pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunkta piemērošanai. Atbildot uz apgalvojumu par ziņojuma vienpusīgumu un maldinošu informāciju tajā, Komisija norādīja, ka ziņojums ir visaptverošs dokuments, kura pamatā ir plaši objektīvi pierādījumi, tajā skaitā tiesību akti, noteikumi un citi oficiāli politikas dokumenti, kurus publicējusi ĶV, trešo personu ziņojumi no starptautiskām organizācijām, akadēmiski pētījumi un zinātnieku raksti, kā arī citi uzticami neatkarīgi avoti. Ziņojums ir publiski pieejams kopš 2017. gada decembra, lai ikvienai ieinteresētajai personai būtu plašas iespējas atspēkot vai papildināt ziņojumu un tā pamatā esošos pierādījumus, vai izteikt piezīmes par tiem. Komisija šajā sakarā arī norādīja, ka vienīgi vispārīgi un abstrakti norādot uz ziņojuma nepilnībām, ĶV nekad nav izmantojusi iespēju atspēkot ziņojuma saturu un tajā ietvertos pierādījumus. Atbildot uz apgalvojumiem par lielākās labvēlības režīma pārkāpumiem, Komisija atgādināja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktu ziņojumu par valsti sagatavo tikai tad, ja Komisijai ir pamatotas norādes par iespējamu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu noteiktā valstī vai tās nozarē. Jaunajiem pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumiem stājoties spēkā 2017. gada decembrī, Komisijai bija šādas norādes par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnā. 2020. gada oktobrī Komisija arī publicēja ziņojumu par kropļojumiem Krievijā (53), un attiecīgos gadījumos tiks sagatavoti arī citi ziņojumi. Turklāt Komisija atgādina, ka ziņojumi nav obligāti 2. panta 6.a punkta piemērošanai. Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir aprakstīti nosacījumi, uz kuru pamata Komisija izdod ziņojumus par valstīm, un saskaņā ar 2. panta 6.a punkta d) apakšpunktu sūdzības iesniedzējiem nav pienākuma izmantot ziņojumu, un saskaņā ar 2. panta 6.a punkta e) apakšpunktu ziņojuma par valsti esība nav nosacījums tam, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar minētās regulas 2. panta 6.a punktu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunktu sūdzības iesniedzēju iesniegti pietiekami pierādījumi, kas apliecina nozīmīgus kropļojumus jebkurā valstī un kas atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, ir pietiekami, lai uz šā pamata sāktu izmeklēšanu. Tāpēc noteikumi par nozīmīgiem kropļojumiem, kas raksturīgi konkrētai valstij, attiecas uz visām valstīm bez jebkādas atšķirības un neatkarīgi no tā, vai ir sagatavots ziņojums par valsti. Tādējādi noteikumi par kropļojumiem valstī pēc definīcijas nepārkāpj lielākās labvēlības principu. |
| --- | --- |

(216)

Attiecībā uz argumentu par ziņojuma statusu ES tiesību aktos Komisija atgādināja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā nav noteikts ne īpašs formāts ziņojumiem par nozīmīgiem kropļojumiem, ne publicēšanas kanāls. Ziņojums ir tehnisks dokuments, kas izstrādāts, pamatojoties uz faktiem, un ko izmanto vienīgi tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu kontekstā. Tāpēc ziņojums ir attiecīgi izdots kā Komisijas dienestu darba dokuments, jo tas ir vienīgi aprakstošs un tajā nav pausti politiski uzskati, vēlmes vai spriedumi. Tas neietekmē dokumenta saturu, proti, objektīvos informācijas avotus par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu Ķīnas ekonomikā, kas ir būtiski pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunkta piemērošanai. Atbildot uz apgalvojumu par ziņojuma vienpusīgumu un maldinošu informāciju tajā, Komisija norādīja, ka ziņojums ir visaptverošs dokuments, kura pamatā ir plaši objektīvi pierādījumi, tajā skaitā tiesību akti, noteikumi un citi oficiāli politikas dokumenti, kurus publicējusi ĶV, trešo personu ziņojumi no starptautiskām organizācijām, akadēmiski pētījumi un zinātnieku raksti, kā arī citi uzticami neatkarīgi avoti. Ziņojums ir publiski pieejams kopš 2017. gada decembra, lai ikvienai ieinteresētajai personai būtu plašas iespējas atspēkot vai papildināt ziņojumu un tā pamatā esošos pierādījumus, vai izteikt piezīmes par tiem. Komisija šajā sakarā arī norādīja, ka vienīgi vispārīgi un abstrakti norādot uz ziņojuma nepilnībām, ĶV nekad nav izmantojusi iespēju atspēkot ziņojuma saturu un tajā ietvertos pierādījumus. Atbildot uz apgalvojumiem par lielākās labvēlības režīma pārkāpumiem, Komisija atgādināja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktu ziņojumu par valsti sagatavo tikai tad, ja Komisijai ir pamatotas norādes par iespējamu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu noteiktā valstī vai tās nozarē. Jaunajiem pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumiem stājoties spēkā 2017. gada decembrī, Komisijai bija šādas norādes par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnā. 2020. gada oktobrī Komisija arī publicēja ziņojumu par kropļojumiem Krievijā (53), un attiecīgos gadījumos tiks sagatavoti arī citi ziņojumi. Turklāt Komisija atgādina, ka ziņojumi nav obligāti 2. panta 6.a punkta piemērošanai. Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir aprakstīti nosacījumi, uz kuru pamata Komisija izdod ziņojumus par valstīm, un saskaņā ar 2. panta 6.a punkta d) apakšpunktu sūdzības iesniedzējiem nav pienākuma izmantot ziņojumu, un saskaņā ar 2. panta 6.a punkta e) apakšpunktu ziņojuma par valsti esība nav nosacījums tam, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar minētās regulas 2. panta 6.a punktu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunktu sūdzības iesniedzēju iesniegti pietiekami pierādījumi, kas apliecina nozīmīgus kropļojumus jebkurā valstī un kas atbilst pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, ir pietiekami, lai uz šā pamata sāktu izmeklēšanu. Tāpēc noteikumi par nozīmīgiem kropļojumiem, kas raksturīgi konkrētai valstij, attiecas uz visām valstīm bez jebkādas atšķirības un neatkarīgi no tā, vai ir sagatavots ziņojums par valsti. Tādējādi noteikumi par kropļojumiem valstī pēc definīcijas nepārkāpj lielākās labvēlības principu.

53

| (217) | Attiecībā uz ĶV un CCCME otro un trešo argumentu par pamatregulas 2. panta 6.a punkta iespējamo neatbilstību PTO tiesību aktiem, jo īpaši ADA 2.2. panta un 2.2.1.1. panta noteikumiem, kā arī konstatējumiem lietās DS473 un DS494, Komisija atkārtoja savu pagaidu regulas 72. un 73. apsvērumā pausto viedokli, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts pilnībā atbilst ES saistībām saskaņā ar PTO tiesību aktiem. Turklāt attiecībā uz apgalvojumu, ka pamatregulas 2. panta 6.a punktā iekļautais nozīmīgu kropļojumu jēdziens nav viena no situācijām, kurās ir pieļaujama normālās vērtības aprēķināšana saskaņā ar ADA 2.2. pantu, Komisija atgādināja, ka iekšējos tiesību aktos nav jāizmanto tieši tādi paši termini kā attiecīgajos nolīgumos, lai tie atbilstu šiem nolīgumiem, un ka tā uzskata 2. panta 6.a punktu par pilnībā atbilstošu attiecīgajiem ADA noteikumiem (un jo īpaši ADA 2.2. pantā paredzētajām normālās vērtības aprēķināšanas iespējām). Turklāt attiecībā uz lietu DS494 Komisija atgādināja, ka gan ES, gan Krievijas Federācija ir pārsūdzējušas ekspertu grupas konstatējumus, kas nav galīgi, un tādējādi saskaņā ar iedibināto PTO judikatūru tiem nav juridiska statusa PTO sistēmā, jo tos nav apstiprinājusi Strīdu izšķiršanas padome. Jebkurā gadījumā ekspertu grupas ziņojumā par konkrēto strīdu tika īpaši atzīts, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumi neietilpst strīda tvērumā. Runājot par lietu DS473, attiecīgais spriedums neattiecās uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu, bet gan uz konkrēta pamatregulas 2. panta 5. punkta noteikuma piemērošanu. Komisija uzskata, ka PTO tiesību akti (kā tos PTO ekspertu grupa un Apelācijas institūcija ir interpretējušas lietā DS473) atļauj izmantot trešās valsts datus, ja tie ir pienācīgi koriģēti gadījumos, kad šādas korekcijas ir vajadzīgas un pamatotas. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanas dēļ izmaksas un cenas eksportētājvalstī nav derīgas normālās vērtības aprēķināšanai. Šādos apstākļos pamatregulas 2. panta 6.a punkts paredz ražošanas un pārdošanas izmaksu aprēķināšanu, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, arī attiecīgā reprezentatīvā valstī ar līdzīgu attīstības līmeni, kāds ir eksportētājvalstī. Šajā ziņā situācija, kas pastāv attiecībā uz līdzīgā ražojuma vai tā izejresursu tirgu (piemēram, Ķīnā), var būt situācija, kad eksportētāja līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū neļauj veikt pienācīgu salīdzinājumu ar eksportētāja attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjomu. |
| --- | --- |

(217)

Attiecībā uz ĶV un CCCME otro un trešo argumentu par pamatregulas 2. panta 6.a punkta iespējamo neatbilstību PTO tiesību aktiem, jo īpaši ADA 2.2. panta un 2.2.1.1. panta noteikumiem, kā arī konstatējumiem lietās DS473 un DS494, Komisija atkārtoja savu pagaidu regulas 72. un 73. apsvērumā pausto viedokli, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts pilnībā atbilst ES saistībām saskaņā ar PTO tiesību aktiem. Turklāt attiecībā uz apgalvojumu, ka pamatregulas 2. panta 6.a punktā iekļautais nozīmīgu kropļojumu jēdziens nav viena no situācijām, kurās ir pieļaujama normālās vērtības aprēķināšana saskaņā ar ADA 2.2. pantu, Komisija atgādināja, ka iekšējos tiesību aktos nav jāizmanto tieši tādi paši termini kā attiecīgajos nolīgumos, lai tie atbilstu šiem nolīgumiem, un ka tā uzskata 2. panta 6.a punktu par pilnībā atbilstošu attiecīgajiem ADA noteikumiem (un jo īpaši ADA 2.2. pantā paredzētajām normālās vērtības aprēķināšanas iespējām). Turklāt attiecībā uz lietu DS494 Komisija atgādināja, ka gan ES, gan Krievijas Federācija ir pārsūdzējušas ekspertu grupas konstatējumus, kas nav galīgi, un tādējādi saskaņā ar iedibināto PTO judikatūru tiem nav juridiska statusa PTO sistēmā, jo tos nav apstiprinājusi Strīdu izšķiršanas padome. Jebkurā gadījumā ekspertu grupas ziņojumā par konkrēto strīdu tika īpaši atzīts, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumi neietilpst strīda tvērumā. Runājot par lietu DS473, attiecīgais spriedums neattiecās uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu, bet gan uz konkrēta pamatregulas 2. panta 5. punkta noteikuma piemērošanu. Komisija uzskata, ka PTO tiesību akti (kā tos PTO ekspertu grupa un Apelācijas institūcija ir interpretējušas lietā DS473) atļauj izmantot trešās valsts datus, ja tie ir pienācīgi koriģēti gadījumos, kad šādas korekcijas ir vajadzīgas un pamatotas. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanas dēļ izmaksas un cenas eksportētājvalstī nav derīgas normālās vērtības aprēķināšanai. Šādos apstākļos pamatregulas 2. panta 6.a punkts paredz ražošanas un pārdošanas izmaksu aprēķināšanu, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, arī attiecīgā reprezentatīvā valstī ar līdzīgu attīstības līmeni, kāds ir eksportētājvalstī. Šajā ziņā situācija, kas pastāv attiecībā uz līdzīgā ražojuma vai tā izejresursu tirgu (piemēram, Ķīnā), var būt situācija, kad eksportētāja līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū neļauj veikt pienācīgu salīdzinājumu ar eksportētāja attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjomu.

CCCME

ADA

ADA

ADA

ADA

| (218) | Attiecībā uz saistībām saskaņā ar Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. iedaļu Komisija atgādina, ka antidempinga procedūrās saistībā ar Ķīnas izcelsmes ražojumiem tie protokola 15. daļas noteikumi, kuri nav zaudējuši spēku, joprojām ir piemērojami normālās vērtības aprēķināšanā gan attiecībā uz tirgus ekonomikas standartu, gan tādas metodikas izmantošanu, kas nav balstīta uz tiešu salīdzinājumu ar Ķīnas cenām vai izmaksām. |
| --- | --- |

(218)

Attiecībā uz saistībām saskaņā ar Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. iedaļu Komisija atgādina, ka antidempinga procedūrās saistībā ar Ķīnas izcelsmes ražojumiem tie protokola 15. daļas noteikumi, kuri nav zaudējuši spēku, joprojām ir piemērojami normālās vērtības aprēķināšanā gan attiecībā uz tirgus ekonomikas standartu, gan tādas metodikas izmantošanu, kas nav balstīta uz tiešu salīdzinājumu ar Ķīnas cenām vai izmaksām.

| (219) | Tādējādi Komisija noraidīja ĶV un CCCME argumentus. |
| --- | --- |

(219)

Tādējādi Komisija noraidīja ĶV un CCCME argumentus.

CCCME

3.4.   Reprezentatīvā valsts

Reprezentatīvā valsts

3.4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (220) | Reprezentatīvās valsts izvēle saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu tika balstīta šādos kritērijos:






  (1) | līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā Ķīnā. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi, izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR (54); |
| --- | --- | --- |

(220)

Reprezentatīvās valsts izvēle saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu tika balstīta šādos kritērijos:

(1)

līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā Ķīnā. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi, izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR (54);

54

| (2) | attiecīgā ražojuma ražošana minētajā valstī; |
| --- | --- |

(2)

attiecīgā ražojuma ražošana minētajā valstī;

| (3) | attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī; |
| --- | --- |

(3)

attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī;

| (4) | ja bija vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā deva valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(4)

ja bija vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā deva valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

| (221) | Kā minēts 172. un 173. apsvērumā, Komisija darīja lietā pieejamus divus paziņojumus par lietas materiāliem attiecībā uz avotiem, ko izmanto normālās vērtības noteikšanai, proti, 5. februāra paziņojumu (“pirmais paziņojums”) un 4. maija paziņojumu (“otrais paziņojums”), un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par tiem. Šajos paziņojumos aprakstīti fakti un pierādījumi, uz ko balstīti attiecīgie kritēriji, un atbildēts uz personu paustajām piezīmēm par šiem elementiem un attiecīgajiem avotiem. Komisijas veikto faktu, pierādījumu un secinājumu novērtējumu var apkopot šādi. |
| --- | --- |

(221)

Kā minēts 172. un 173. apsvērumā, Komisija darīja lietā pieejamus divus paziņojumus par lietas materiāliem attiecībā uz avotiem, ko izmanto normālās vērtības noteikšanai, proti, 5. februāra paziņojumu (“pirmais paziņojums”) un 4. maija paziņojumu (“otrais paziņojums”), un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par tiem. Šajos paziņojumos aprakstīti fakti un pierādījumi, uz ko balstīti attiecīgie kritēriji, un atbildēts uz personu paustajām piezīmēm par šiem elementiem un attiecīgajiem avotiem. Komisijas veikto faktu, pierādījumu un secinājumu novērtējumu var apkopot šādi.

3.4.2.   Līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā Ķīnā

Līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā Ķīnā

| (222) | Pirmajā paziņojumā Komisija identificēja 55 valstis ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni kā Ķīnā. Izmeklēšanas periodā Pasaules Banka klasificēja šīs valstis kā valstis ar vidēji augstiem ienākumiem, balstoties uz nacionālo kopienākumu. Tomēr, kā norādīts sūdzībā, bija zināms, ka izmeklējamais ražojums tiek ievērojamā apmērā ražots tikai astoņās no šīm valstīm, proti, Brazīlijā, Kolumbijā, Indonēzijā, Malaizijā, Meksikā, Krievijā, Turcijā un Taizemē. |
| --- | --- |

(222)

Pirmajā paziņojumā Komisija identificēja 55 valstis ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni kā Ķīnā. Izmeklēšanas periodā Pasaules Banka klasificēja šīs valstis kā valstis ar vidēji augstiem ienākumiem, balstoties uz nacionālo kopienākumu. Tomēr, kā norādīts sūdzībā, bija zināms, ka izmeklējamais ražojums tiek ievērojamā apmērā ražots tikai astoņās no šīm valstīm, proti, Brazīlijā, Kolumbijā, Indonēzijā, Malaizijā, Meksikā, Krievijā, Turcijā un Taizemē.

3.4.3.   Attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

Attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

| (223) | Pirmajā paziņojumā Komisija sniedza informāciju par attiecīgajiem viegli pieejamajiem datiem, jo īpaši par to uzņēmumu finanšu informācijas pieejamību, kuri ražo izmeklējamo ražojumu Brazīlijā, Krievijā, Turcijā un Taizemē, kā arī par izejvielu importu šajās valstīs ražojuma ražošanai. Otrajā paziņojumā Komisija apstiprināja, ka ir pieejama finanšu informācija par vienu ieinteresēto personu identificēto uzņēmumu, kas Malaizijā ražo izmeklējamo ražojumu. Kolumbijā, Indonēzijā un Meksikā netika konstatēti uzņēmumi, kas ražotu izmeklējamo ražojumu un par ko būtu viegli pieejama finanšu informācija. |
| --- | --- |

(223)

Pirmajā paziņojumā Komisija sniedza informāciju par attiecīgajiem viegli pieejamajiem datiem, jo īpaši par to uzņēmumu finanšu informācijas pieejamību, kuri ražo izmeklējamo ražojumu Brazīlijā, Krievijā, Turcijā un Taizemē, kā arī par izejvielu importu šajās valstīs ražojuma ražošanai. Otrajā paziņojumā Komisija apstiprināja, ka ir pieejama finanšu informācija par vienu ieinteresēto personu identificēto uzņēmumu, kas Malaizijā ražo izmeklējamo ražojumu. Kolumbijā, Indonēzijā un Meksikā netika konstatēti uzņēmumi, kas ražotu izmeklējamo ražojumu un par ko būtu viegli pieejama finanšu informācija.

| (224) | Otrajā paziņojumā Komisija uzskatīja, ka saskaņā ar Global Trade Atlas (“GTA”) datubāzi vairāk nekā 75 % no leģētā tērauda stiepļu (HS 722790) importa apjoma Brazīlijā un Malaizijā veido ĶTR un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (55) I pielikumā uzskaitītās valstis, kas nav PTO dalībvalstis. Leģētā tērauda stieples veido vairāk nekā 45 % no savienotājelementu ražošanas izmaksām. Pamatojoties uz to, Komisija uzskatīja, ka leģētā tērauda stieples importa vērtība, iespējams, bija zema un nereprezentatīva salīdzinājumā ar citām pieejamām reprezentatīvām valstīm, piemēram, Turciju vai Taizemi. Tāpēc Komisija secināja, ka Brazīlijā un Malaizijā bija zemākas kvalitātes viegli pieejamo datu kopums par neizkropļoto vērtību, un tās nav uzskatāmas par attiecīgām reprezentatīvām valstīm pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(224)

Otrajā paziņojumā Komisija uzskatīja, ka saskaņā ar Global Trade Atlas (“GTA”) datubāzi vairāk nekā 75 % no leģētā tērauda stiepļu (HS 722790) importa apjoma Brazīlijā un Malaizijā veido ĶTR un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (55) I pielikumā uzskaitītās valstis, kas nav PTO dalībvalstis. Leģētā tērauda stieples veido vairāk nekā 45 % no savienotājelementu ražošanas izmaksām. Pamatojoties uz to, Komisija uzskatīja, ka leģētā tērauda stieples importa vērtība, iespējams, bija zema un nereprezentatīva salīdzinājumā ar citām pieejamām reprezentatīvām valstīm, piemēram, Turciju vai Taizemi. Tāpēc Komisija secināja, ka Brazīlijā un Malaizijā bija zemākas kvalitātes viegli pieejamo datu kopums par neizkropļoto vērtību, un tās nav uzskatāmas par attiecīgām reprezentatīvām valstīm pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē.

Global Trade Atlas

GTA

55

| (225) | Komisija ar otro paziņojumu izslēdza Krieviju kā attiecīgu reprezentatīvu valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo visas ieinteresētās personas piekrita, ka Krievija šajā izmeklēšanā nav piemērota reprezentatīva valsts. |
| --- | --- |

(225)

Komisija ar otro paziņojumu izslēdza Krieviju kā attiecīgu reprezentatīvu valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo visas ieinteresētās personas piekrita, ka Krievija šajā izmeklēšanā nav piemērota reprezentatīva valsts.

| (226) | Otrajā paziņojumā Komisija norādīja, ka Taizeme ir lielākais standarta un nestandarta savienotājelementu ražošanas tirgus, salīdzinot ar visām pārējām iespējamām reprezentatīvajām valstīm, un divreiz lielāks par Turciju ražošanas vērtības un iekšējā pieprasījuma ziņā. Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu paziņoja par savu nodomu izmantot Taizemi kā attiecīgo reprezentatīvo valsti un izmantot pieejamos finanšu datus par sešiem otrajā paziņojumā minētajiem Taizemes uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(226)

Otrajā paziņojumā Komisija norādīja, ka Taizeme ir lielākais standarta un nestandarta savienotājelementu ražošanas tirgus, salīdzinot ar visām pārējām iespējamām reprezentatīvajām valstīm, un divreiz lielāks par Turciju ražošanas vērtības un iekšējā pieprasījuma ziņā. Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu paziņoja par savu nodomu izmantot Taizemi kā attiecīgo reprezentatīvo valsti un izmantot pieejamos finanšu datus par sešiem otrajā paziņojumā minētajiem Taizemes uzņēmumiem.

3.4.4.   Ieinteresēto personu piezīmes

Ieinteresēto personu piezīmes

| (227) | Pēc otrā paziņojuma EIFI apgalvoja, ka Taizeme nav attiecīga reprezentatīva valsts, pamatojoties uz šādiem argumentiem:






  — | pastāv pierādījumi par Taizemes negodīgu tirdzniecības praksi. Lai pamatotu šo apgalvojumu, EIFI atsaucās uz sūdzībā sniegtajiem datiem un iesniedza dažādu tādu Taizemes uzņēmumu kotācijas, kuri ziņoja par negodīgu tirdzniecības praksi. Papildus tam EIFI apgalvoja, ka daudziem Taizemes ražotājiem ir zema rentabilitāte, |
| --- | --- | --- |

(227)

Pēc otrā paziņojuma EIFI apgalvoja, ka Taizeme nav attiecīga reprezentatīva valsts, pamatojoties uz šādiem argumentiem:

EIFI

—

pastāv pierādījumi par Taizemes negodīgu tirdzniecības praksi. Lai pamatotu šo apgalvojumu, EIFI atsaucās uz sūdzībā sniegtajiem datiem un iesniedza dažādu tādu Taizemes uzņēmumu kotācijas, kuri ziņoja par negodīgu tirdzniecības praksi. Papildus tam EIFI apgalvoja, ka daudziem Taizemes ražotājiem ir zema rentabilitāte,

EIFI

EIFI

| — | Taizeme neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punktā noteiktajai prasībai par pienācīgu sociālās un vides aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

—

Taizeme neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punktā noteiktajai prasībai par pienācīgu sociālās un vides aizsardzības līmeni.

| (228) | Iespējamā Taizemes negodīgā tirdzniecības prakse netika apstiprināta nevienā notiekošajā antidempinga izmeklēšanā, un tāpēc tā netika tālāk izskatīta. Kas attiecas uz sociālās un vides aizsardzības līmeni Taizemē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu, to izvērtē tikai tad, ja ir pieejama vairāk nekā viena iespējamā reprezentatīvā valsts. Tā kā šajā izmeklēšanā tas tā nebija, kā sīki izklāstīts šajā iedaļā, EIFI argumenti šajā sakarā tika noraidīti. |
| --- | --- |

(228)

Iespējamā Taizemes negodīgā tirdzniecības prakse netika apstiprināta nevienā notiekošajā antidempinga izmeklēšanā, un tāpēc tā netika tālāk izskatīta. Kas attiecas uz sociālās un vides aizsardzības līmeni Taizemē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu, to izvērtē tikai tad, ja ir pieejama vairāk nekā viena iespējamā reprezentatīvā valsts. Tā kā šajā izmeklēšanā tas tā nebija, kā sīki izklāstīts šajā iedaļā, EIFI argumenti šajā sakarā tika noraidīti.

EIFI

| (229) | CCCME apgalvoja, ka vairāki Taizemes savienotājelementu ražotāji pieder Japānas vieglo automobiļu ražotājiem. Šie ražotāji galvenokārt ražo nestandarta savienotājelementus Japānas autobūves nozarei un šim nolūkam importē augstas kvalitātes izejvielas no saviem saistītajiem uzņēmumiem Japānā. Tāpēc vidējā importa cena Taizemē atspoguļo šādu importu par augstākām cenām un neatspoguļo to Ķīnas ražotāju izmaksas, kuri galvenokārt ražo standarta savienotājelementus, izmantojot lētākas izejvielas. Turklāt CCCME apgalvoja, ka importa cenas no Japānas nav nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošas cenas, jo tās galvenokārt tiek noteiktas darījumos starp saistītiem uzņēmumiem. Pamatojoties uz šiem argumentiem, CCCME pieprasīja, lai gadījumā, ja par reprezentatīvu valsti izmantotu Taizemi, importa dati tiktu koriģēti, no kopējā importa apjoma atņemot importu no Japānas. Šo apgalvojumu atbalstīja izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs Ningbo Jinding un EFDA. |
| --- | --- |

(229)

CCCME apgalvoja, ka vairāki Taizemes savienotājelementu ražotāji pieder Japānas vieglo automobiļu ražotājiem. Šie ražotāji galvenokārt ražo nestandarta savienotājelementus Japānas autobūves nozarei un šim nolūkam importē augstas kvalitātes izejvielas no saviem saistītajiem uzņēmumiem Japānā. Tāpēc vidējā importa cena Taizemē atspoguļo šādu importu par augstākām cenām un neatspoguļo to Ķīnas ražotāju izmaksas, kuri galvenokārt ražo standarta savienotājelementus, izmantojot lētākas izejvielas. Turklāt CCCME apgalvoja, ka importa cenas no Japānas nav nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošas cenas, jo tās galvenokārt tiek noteiktas darījumos starp saistītiem uzņēmumiem. Pamatojoties uz šiem argumentiem, CCCME pieprasīja, lai gadījumā, ja par reprezentatīvu valsti izmantotu Taizemi, importa dati tiktu koriģēti, no kopējā importa apjoma atņemot importu no Japānas. Šo apgalvojumu atbalstīja izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs Ningbo Jinding un EFDA.

CCCME

CCCME

CCCME

Ningbo Jinding

EFDA

| (230) | CCCME nesniedza nekādus pierādījumus par tādu Taizemē no Japānas importēto izejvielu apjomu, kas paredzētas, lai ražotu nestandarta savienotājelementus, kurus īpaši izmanto autobūves nozarē. Tāpat netika sniegti pierādījumi par to, ka imports tika veikts no saistītām personām vai ka importa cenas bija izkropļotas. Tikai cenu atšķirība starp importu no Japānas un importu no citām trešām valstīm Taizemē vien netika uzskatīta par pietiekamu, lai secinātu, ka importa no Japānas cenas ir izkropļotas. |
| --- | --- |

(230)

CCCME nesniedza nekādus pierādījumus par tādu Taizemē no Japānas importēto izejvielu apjomu, kas paredzētas, lai ražotu nestandarta savienotājelementus, kurus īpaši izmanto autobūves nozarē. Tāpat netika sniegti pierādījumi par to, ka imports tika veikts no saistītām personām vai ka importa cenas bija izkropļotas. Tikai cenu atšķirība starp importu no Japānas un importu no citām trešām valstīm Taizemē vien netika uzskatīta par pietiekamu, lai secinātu, ka importa no Japānas cenas ir izkropļotas.

CCCME

| (231) | EIFI apgalvoja, ka CCCME un EFDA sniegtā informācija un argumenti liecina, ka Taizeme nav piemērota reprezentatīva valsts. Tomēr tas uzsvēra, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji ražo un eksportē uz Savienību visu veidu savienotājelementus, jo īpaši arī nestandarta savienotājelementus. |
| --- | --- |

(231)

EIFI apgalvoja, ka CCCME un EFDA sniegtā informācija un argumenti liecina, ka Taizeme nav piemērota reprezentatīva valsts. Tomēr tas uzsvēra, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji ražo un eksportē uz Savienību visu veidu savienotājelementus, jo īpaši arī nestandarta savienotājelementus.

EIFI

CCCME

EFDA

| (232) | Pamatojoties uz GTA, Komisija analizēja Japānas eksporta cenas četrām galvenajām izejvielām (proti, 7228 30 (leģētā tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) stieņi, pēc karstās velmēšanas, karstās stiepšanas vai presēšanas tālāk neapstrādāti), 7227 90 (karsti velmēti leģētā tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) stieņi brīvi tītos saišķos), 7213 99 (stieņi, karsti velmēti, brīvi tītos saišķos, no dzelzs vai neleģētā tērauda, kas citur nav minēti un iekļauti), 7213 91 (stieņi, karsti velmēti, brīvi tītos saišķos, no dzelzs vai neleģētā tērauda, ar apļveida šķērsgriezumu mazāk nekā 14 mm diametrā)). Izmeklēšanas periodā Taizeme bija viens no pieciem galvenajiem Japānas eksporta tirgiem, kas veidoja 17 % no kopējā šo materiālu eksporta apjoma, bet pieci galvenie tirgi kopā (izņemot Ķīnu) veidoja vairāk nekā 60 %. Vidējā cena eksportam uz Taizemi bija par 17 % augstāka nekā uz pārējām piecām lielākajām valstīm (0,90 EUR/kg cena uz Taizemi, 0,77 EUR/kg uz pārējām piecām lielākajām eksporta valstīm). Pamatojoties uz šo informāciju, nevar secināt, ka Japānas eksporta cenas uz Taizemi ir nepamatoti augstas un nereprezentatīvas. |
| --- | --- |

(232)

Pamatojoties uz GTA, Komisija analizēja Japānas eksporta cenas četrām galvenajām izejvielām (proti, 7228 30 (leģētā tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) stieņi, pēc karstās velmēšanas, karstās stiepšanas vai presēšanas tālāk neapstrādāti), 7227 90 (karsti velmēti leģētā tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) stieņi brīvi tītos saišķos), 7213 99 (stieņi, karsti velmēti, brīvi tītos saišķos, no dzelzs vai neleģētā tērauda, kas citur nav minēti un iekļauti), 7213 91 (stieņi, karsti velmēti, brīvi tītos saišķos, no dzelzs vai neleģētā tērauda, ar apļveida šķērsgriezumu mazāk nekā 14 mm diametrā)). Izmeklēšanas periodā Taizeme bija viens no pieciem galvenajiem Japānas eksporta tirgiem, kas veidoja 17 % no kopējā šo materiālu eksporta apjoma, bet pieci galvenie tirgi kopā (izņemot Ķīnu) veidoja vairāk nekā 60 %. Vidējā cena eksportam uz Taizemi bija par 17 % augstāka nekā uz pārējām piecām lielākajām valstīm (0,90 EUR/kg cena uz Taizemi, 0,77 EUR/kg uz pārējām piecām lielākajām eksporta valstīm). Pamatojoties uz šo informāciju, nevar secināt, ka Japānas eksporta cenas uz Taizemi ir nepamatoti augstas un nereprezentatīvas.

GTA

| (233) | Pamatojoties uz minēto, Komisija noraidīja ieinteresēto personu argumentu, ka ražošanas faktoru cenas importam uz Taizemi ir nereprezentatīvas vai nesamērīgas. |
| --- | --- |

(233)

Pamatojoties uz minēto, Komisija noraidīja ieinteresēto personu argumentu, ka ražošanas faktoru cenas importam uz Taizemi ir nereprezentatīvas vai nesamērīgas.

| (234) | CCCME, EFDA un viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Malaizija ir vispiemērotākā reprezentatīvā trešā valsts, pamatojoties uz šādiem argumentiem:






  — | Malaizija galvenokārt ražo standarta savienotājelementus, tāpēc tās ražojumu klāsts ir līdzīgs Ķīnas ražojumu klāstam, |
| --- | --- | --- |

(234)

CCCME, EFDA un viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Malaizija ir vispiemērotākā reprezentatīvā trešā valsts, pamatojoties uz šādiem argumentiem:

CCCME

EFDA

—

Malaizija galvenokārt ražo standarta savienotājelementus, tāpēc tās ražojumu klāsts ir līdzīgs Ķīnas ražojumu klāstam,

| — | pieejamie finanšu dati par vienu Malaizijas ražotāju, proti, Chin Well Fasteners Co. Sdb. Bhd., aptver tieši IP, pretēji D&B datubāzē pieejamajiem datiem par Taizemes ražotājiem, kas aptver vai nu 2019., vai 2020. gadu. Turklāt neviens no šiem gadiem nav reprezentatīvs attiecībā uz IP, jo Covid-19 pandēmija neietekmēja datus par 2019. gadu, savukārt datus par 2020. gadu tā ietekmēja pilnībā, |
| --- | --- |

—

pieejamie finanšu dati par vienu Malaizijas ražotāju, proti, Chin Well Fasteners Co. Sdb. Bhd., aptver tieši IP, pretēji D&B datubāzē pieejamajiem datiem par Taizemes ražotājiem, kas aptver vai nu 2019., vai 2020. gadu. Turklāt neviens no šiem gadiem nav reprezentatīvs attiecībā uz IP, jo Covid-19 pandēmija neietekmēja datus par 2019. gadu, savukārt datus par 2020. gadu tā ietekmēja pilnībā,

Chin Well Fasteners Co. Sdb. Bhd.

D&B

| — | ir pieejami revidēti attiecīgā Malaizijas ražotāja pārskati ar pievienotajām piezīmēm un revīzijas ziņojums, un datus var iedalīt pa uzņēmējdarbības segmentiem, savukārt D&B datubāzes dati varētu būt plašāki par attiecīgo ražojumu vai attiecīgo darījumdarbības segmentu. Tāpēc finanšu dati no D&B datubāzes ir mazāk ticami, |
| --- | --- |

—

ir pieejami revidēti attiecīgā Malaizijas ražotāja pārskati ar pievienotajām piezīmēm un revīzijas ziņojums, un datus var iedalīt pa uzņēmējdarbības segmentiem, savukārt D&B datubāzes dati varētu būt plašāki par attiecīgo ražojumu vai attiecīgo darījumdarbības segmentu. Tāpēc finanšu dati no D&B datubāzes ir mazāk ticami,

D&B

D&B

| — | CCCME apstrīdēja, ka Malaizijā importēto galveno ražošanas faktoru cenas nebūtu reprezentatīvas. Proti, leģētā tērauda stiepļu importa apjoms Malaizijā (ar HS kodu 722790) ir lielāks nekā kopējais importa apjoms ar to pašu HS kodu Brazīlijā un Krievijā, ieskaitot importu no Ķīnas un valstīm, kas nav PTO dalībvalstis. Vidējā importa cena Malaizijā, neņemot vērā importu no Ķīnas un ārpus PTO esošām valstīm, ir līdzīga importa cenai Turcijā. Tā kā importa cenas Turcijā nav uzskatāmas par izkropļotām (jo tur nenotiek imports no Ķīnas vai valstīm, kas nav PTO dalībvalstis), no tā izriet, ka arī importa cenas Malaizijā nevar uzskatīt par izkropļotām vai nereprezentatīvām. |
| --- | --- |

—

CCCME apstrīdēja, ka Malaizijā importēto galveno ražošanas faktoru cenas nebūtu reprezentatīvas. Proti, leģētā tērauda stiepļu importa apjoms Malaizijā (ar HS kodu 722790) ir lielāks nekā kopējais importa apjoms ar to pašu HS kodu Brazīlijā un Krievijā, ieskaitot importu no Ķīnas un valstīm, kas nav PTO dalībvalstis. Vidējā importa cena Malaizijā, neņemot vērā importu no Ķīnas un ārpus PTO esošām valstīm, ir līdzīga importa cenai Turcijā. Tā kā importa cenas Turcijā nav uzskatāmas par izkropļotām (jo tur nenotiek imports no Ķīnas vai valstīm, kas nav PTO dalībvalstis), no tā izriet, ka arī importa cenas Malaizijā nevar uzskatīt par izkropļotām vai nereprezentatīvām.

CCCME

| (235) | Komisija konstatēja, ka importa apjoms Malaizijā ar HS kodu 722790 no neizkropļotiem avotiem (proti, avotiem, kas nav Ķīna un valstis, kuras nav PTO dalībvalstis) bija mazāks nekā importa apjomi uz citām iespējamām reprezentatīvajām valstīm, kā arī tika uzskatīts par mazāk ticamu cenu ziņā. Līdz ar to pretēji CCCME apgalvojumam importa apjoms ar HS kodu 722790 Taizemē sasniedza aptuveni 187 000 tonnu un tādējādi bija gandrīz divpadsmit reižu lielāks nekā importa apjomi Malaizijā (16 000 tonnu). |
| --- | --- |

(235)

Komisija konstatēja, ka importa apjoms Malaizijā ar HS kodu 722790 no neizkropļotiem avotiem (proti, avotiem, kas nav Ķīna un valstis, kuras nav PTO dalībvalstis) bija mazāks nekā importa apjomi uz citām iespējamām reprezentatīvajām valstīm, kā arī tika uzskatīts par mazāk ticamu cenu ziņā. Līdz ar to pretēji CCCME apgalvojumam importa apjoms ar HS kodu 722790 Taizemē sasniedza aptuveni 187 000 tonnu un tādējādi bija gandrīz divpadsmit reižu lielāks nekā importa apjomi Malaizijā (16 000 tonnu).

CCCME

| (236) | Turklāt Komisija neatrada nevienu Malaizijas uzņēmumu, par kuru būtu pieejami 2019. gada finanšu dati. Kas attiecas uz Chin Well Fasteners Co. Sdn. Bhd., ko ierosināja ieinteresētās personas, tā pārvaldītājsabiedrības (Chin Well Holdings Berhad) gada pārskats patiešām bija pieejams uzņēmuma tīmekļa vietnē. Tomēr gada pārskatā bija iekļauti pārskati par grupas un pārvaldītājsabiedrības finansiālo stāvokli 2020. gada 30. jūnijā (56). Saskaņā ar šo pārskatu (57) grupa veica šādas darbības:






  (1) | savienotājelementu ražošana Penenā (Malaizija) un Donnajas provincē (Vjetnama); |
| --- | --- | --- |

(236)

Turklāt Komisija neatrada nevienu Malaizijas uzņēmumu, par kuru būtu pieejami 2019. gada finanšu dati. Kas attiecas uz Chin Well Fasteners Co. Sdn. Bhd., ko ierosināja ieinteresētās personas, tā pārvaldītājsabiedrības (Chin Well Holdings Berhad) gada pārskats patiešām bija pieejams uzņēmuma tīmekļa vietnē. Tomēr gada pārskatā bija iekļauti pārskati par grupas un pārvaldītājsabiedrības finansiālo stāvokli 2020. gada 30. jūnijā (56). Saskaņā ar šo pārskatu (57) grupa veica šādas darbības:

Chin Well Fasteners Co. Sdn. Bhd.

Chin Well Holdings Berhad

56

57

(1)

savienotājelementu ražošana Penenā (Malaizija) un Donnajas provincē (Vjetnama);

| (2) | tērauda stieņu, skrūvju, uzgriežņu, bultskrūvju un citu savienotājelementu tirdzniecības darbības; |
| --- | --- |

(2)

tērauda stieņu, skrūvju, uzgriežņu, bultskrūvju un citu savienotājelementu tirdzniecības darbības;

| (3) | precīzijas cinkotas stieples, atkvēlinātās stieples, tiltiņa vadu, cieti stieptas stieples, PVC stieples, saliektu apaļstieņu un režģa sietu ražošana; |
| --- | --- |

(3)

precīzijas cinkotas stieples, atkvēlinātās stieples, tiltiņa vadu, cieti stieptas stieples, PVC stieples, saliektu apaļstieņu un režģa sietu ražošana;

| (4) | ieguldījumu pārvaldība. |
| --- | --- |

(4)

ieguldījumu pārvaldība.

| (237) | Tādējādi grupas peļņas un zaudējumu pārskatā tika iekļautas citas darbības, kas nav savienotājelementu ražošana Malaizijā; konkrēti – tika norādīta savienotājelementu ražošana Vjetnamā. Tādējādi Komisija uzskatīja par nepiemērotu izmantot Chin Well Holdings Berhad gada pārskatu šīs izmeklēšanas vajadzībām. Tāpēc ieinteresēto personu argumenti šajā sakarā tika noraidīti. |
| --- | --- |

(237)

Tādējādi grupas peļņas un zaudējumu pārskatā tika iekļautas citas darbības, kas nav savienotājelementu ražošana Malaizijā; konkrēti – tika norādīta savienotājelementu ražošana Vjetnamā. Tādējādi Komisija uzskatīja par nepiemērotu izmantot Chin Well Holdings Berhad gada pārskatu šīs izmeklēšanas vajadzībām. Tāpēc ieinteresēto personu argumenti šajā sakarā tika noraidīti.

Chin Well Holdings Berhad

| (238) | EIFI un EFDA ierosināja Taivānu kā piemērotu reprezentatīvu valsti, argumentējot, ka tā ir viena no lielākajām savienotājelementu ražotājām pasaulē. |
| --- | --- |

(238)

EIFI un EFDA ierosināja Taivānu kā piemērotu reprezentatīvu valsti, argumentējot, ka tā ir viena no lielākajām savienotājelementu ražotājām pasaulē.

EIFI

EFDA

| (239) | Kā norādīts 220. apsvērumā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu viens no reprezentatīvās valsts izvēles kritērijiem bija līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā Ķīnā. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi, izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā Ķīnā. Tā kā Taivāna nebija starp šīm valstīm, ieinteresēto personu priekšlikums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(239)

Kā norādīts 220. apsvērumā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu viens no reprezentatīvās valsts izvēles kritērijiem bija līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā Ķīnā. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi, izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā Ķīnā. Tā kā Taivāna nebija starp šīm valstīm, ieinteresēto personu priekšlikums tika noraidīts.

| (240) | CCCME un EFDA arī apgalvoja, ka ieinteresētās personas nevarēja pienācīgi izmantot savas tiesības uz aizstāvību, jo tās nevarēja veikt meklēšanu datubāzēs, piemēram, GTA un D&B, neabonējot tās. Turklāt Komisija nedz iesniedza izrakstus no D&B datubāzes, nedz arī aprakstīja metodiku, ko D&B izmanto attiecīgo datu iegūšanai. Tā rezultātā ieinteresētajām personām netika sniegti dati, kas ir attiecīgās reprezentatīvās valsts noteikšanas pamatā. |
| --- | --- |

(240)

CCCME un EFDA arī apgalvoja, ka ieinteresētās personas nevarēja pienācīgi izmantot savas tiesības uz aizstāvību, jo tās nevarēja veikt meklēšanu datubāzēs, piemēram, GTA un D&B, neabonējot tās. Turklāt Komisija nedz iesniedza izrakstus no D&B datubāzes, nedz arī aprakstīja metodiku, ko D&B izmanto attiecīgo datu iegūšanai. Tā rezultātā ieinteresētajām personām netika sniegti dati, kas ir attiecīgās reprezentatīvās valsts noteikšanas pamatā.

CCCME

EFDA

GTA

D&B

D&B

D&B

| (241) | Komisija reaģēja uz šīm bažām, publiski pieejamajos lietas materiālos iekļaujot izrakstus no D&B datubāzes par uzņēmumiem Taizemē un no GTA datubāzes – par galveno ražošanas faktoru importu Malaizijā (jo pirmajā paziņojumā to nebija) (58). D&B datubāzes izrakstā bija iekļautas saites uz D&B tīmekļa vietni, kurā bija atsauce uz vispārējo metodiku, proti, bilances, peļņas/zaudējumu un galveno rādītāju apkopojums par vairākiem uzņēmumiem visā pasaulē un pa valstīm, kā arī šo galveno rādītāju skaidrojumi. |
| --- | --- |

(241)

Komisija reaģēja uz šīm bažām, publiski pieejamajos lietas materiālos iekļaujot izrakstus no D&B datubāzes par uzņēmumiem Taizemē un no GTA datubāzes – par galveno ražošanas faktoru importu Malaizijā (jo pirmajā paziņojumā to nebija) (58). D&B datubāzes izrakstā bija iekļautas saites uz D&B tīmekļa vietni, kurā bija atsauce uz vispārējo metodiku, proti, bilances, peļņas/zaudējumu un galveno rādītāju apkopojums par vairākiem uzņēmumiem visā pasaulē un pa valstīm, kā arī šo galveno rādītāju skaidrojumi.

D&B

GTA

58

D&B

D&B

| (242) | Visbeidzot, CCCME un EFDA apgalvoja, ka no sešiem otrajā paziņojumā uzskaitītajiem Taizemes uzņēmumiem, kuru finanšu datus bija paredzēts izmantot PVA izmaksu un peļņas noteikšanai saliktajai normālajai vērtībai, vairāki nebija piemēroti šādu iemeslu dēļ:






  — | viens uzņēmums (Topy Thailand) galvenokārt ražo ražojumus, kas nav attiecīgais ražojums. Nelielie attiecīgā ražojuma daudzumi ir nestandarta savienotājelementi autobūves nozarei. Turklāt PVA izmaksas ir ļoti zemas, kas liecina, ka uzņēmums nepārdod nesaistītiem klientiem un tāpēc pārdošanas cenas un peļņas procents nav ticami, |
| --- | --- | --- |

(242)

Visbeidzot, CCCME un EFDA apgalvoja, ka no sešiem otrajā paziņojumā uzskaitītajiem Taizemes uzņēmumiem, kuru finanšu datus bija paredzēts izmantot PVA izmaksu un peļņas noteikšanai saliktajai normālajai vērtībai, vairāki nebija piemēroti šādu iemeslu dēļ:

CCCME

EFDA

—

viens uzņēmums (Topy Thailand) galvenokārt ražo ražojumus, kas nav attiecīgais ražojums. Nelielie attiecīgā ražojuma daudzumi ir nestandarta savienotājelementi autobūves nozarei. Turklāt PVA izmaksas ir ļoti zemas, kas liecina, ka uzņēmums nepārdod nesaistītiem klientiem un tāpēc pārdošanas cenas un peļņas procents nav ticami,

Topy Thailand

| — | citam uzņēmumam (TR Formac) Taizemē nav ražotnes, |
| --- | --- |

—

citam uzņēmumam (TR Formac) Taizemē nav ražotnes,

TR Formac

| — | cits uzņēmums (S.J. Screwthai) ražo daudz dažādu ražojumu, kas nav saistīti ar attiecīgo ražojumu (piemēram, enkura bultskrūves), un, šķiet, koncentrējas uz nestandarta savienotājelementiem, |
| --- | --- |

—

cits uzņēmums (S.J. Screwthai) ražo daudz dažādu ražojumu, kas nav saistīti ar attiecīgo ražojumu (piemēram, enkura bultskrūves), un, šķiet, koncentrējas uz nestandarta savienotājelementiem,

S.J. Screwthai

| — | cits uzņēmums (Thaisin Metals Industries Co., Ltd.) šķietami koncentrējas uz nestandarta savienotājelementiem. |
| --- | --- |

—

cits uzņēmums (Thaisin Metals Industries Co., Ltd.) šķietami koncentrējas uz nestandarta savienotājelementiem.

Thaisin Metals Industries Co., Ltd.

| (243) | EIFI piekrita šo personu sniegtajam novērtējumam un atzīmēja, ka dažu uzņēmumu norādītās PVA izmaksas un peļņa bija pārāk zemas (proti, peļņas procents bija zemāks par 6 % minimālo mērķa peļņu, kas noteikta pamatregulas 7. panta 2.c punktā). |
| --- | --- |

(243)

EIFI piekrita šo personu sniegtajam novērtējumam un atzīmēja, ka dažu uzņēmumu norādītās PVA izmaksas un peļņa bija pārāk zemas (proti, peļņas procents bija zemāks par 6 % minimālo mērķa peļņu, kas noteikta pamatregulas 7. panta 2.c punktā).

EIFI

| (244) | Komisija pārskatīja pieejamo informāciju par sešiem Taizemes uzņēmumiem un, pamatojoties uz to tīmekļa vietnēm, apstiprināja, ka:






  — | Topy Thailand ražo paplākšņus, kas ietilpst ražojuma tvērumā, tajā skaitā ražojumus, uz kuriem šī izmeklēšana neattiecas. Tāpēc Komisija šo uzņēmumu iekļāva analīzē, |
| --- | --- | --- |

(244)

Komisija pārskatīja pieejamo informāciju par sešiem Taizemes uzņēmumiem un, pamatojoties uz to tīmekļa vietnēm, apstiprināja, ka:

—

Topy Thailand ražo paplākšņus, kas ietilpst ražojuma tvērumā, tajā skaitā ražojumus, uz kuriem šī izmeklēšana neattiecas. Tāpēc Komisija šo uzņēmumu iekļāva analīzē,

Topy Thailand

| — | TR Formac Taizemē nav ražotnes. Tāpēc Komisija izslēdza šo uzņēmumu no analīzes, |
| --- | --- |

—

TR Formac Taizemē nav ražotnes. Tāpēc Komisija izslēdza šo uzņēmumu no analīzes,

TR Formac

| — | S.J. Screwthai ir enkura bultskrūvju ražotājs, kas ražo arī skrūves, betona enkurus un paplākšņus. Kā sīki izklāstīts 151. apsvērumā, šī izmeklēšana attiecas uz enkuriem, jo īpaši kopā ar bultskrūvēm vai skrūvēm. Uzņēmums ražo arī vairāku citu veidu savienotājelementus (piemēram, skrūves un paplākšņus). Komisija šo uzņēmumu iekļāva analīzē, |
| --- | --- |

—

S.J. Screwthai ir enkura bultskrūvju ražotājs, kas ražo arī skrūves, betona enkurus un paplākšņus. Kā sīki izklāstīts 151. apsvērumā, šī izmeklēšana attiecas uz enkuriem, jo īpaši kopā ar bultskrūvēm vai skrūvēm. Uzņēmums ražo arī vairāku citu veidu savienotājelementus (piemēram, skrūves un paplākšņus). Komisija šo uzņēmumu iekļāva analīzē,

S.J. Screwthai

| — | Thaisin Metals Industries Co., Ltd. ir bultskrūvju ražotājs, kas ražo arī pašvītņgriezes skrūves, mašīnskrūves, sešstūra bultskrūves, sešstūra iedobes skrūves dažādām nozarēm. Tā kā šis uzņēmums ražo vairāku veidu savienotājelementus, arī nestandarta savienotājelementus, Komisija šo uzņēmumu iekļāva analīzē. |
| --- | --- |

—

Thaisin Metals Industries Co., Ltd. ir bultskrūvju ražotājs, kas ražo arī pašvītņgriezes skrūves, mašīnskrūves, sešstūra bultskrūves, sešstūra iedobes skrūves dažādām nozarēm. Tā kā šis uzņēmums ražo vairāku veidu savienotājelementus, arī nestandarta savienotājelementus, Komisija šo uzņēmumu iekļāva analīzē.

Thaisin Metals Industries Co., Ltd.

| (245) | Netika sniegti pamatoti pierādījumi par to, kāpēc Taizemes uzņēmumu PVA izmaksu līmenis ir pārāk zems. Turklāt EIFI minētais minimālais peļņas līmenis bija rentabilitātes līmenis, ko Savienības ražošanas nozare var pamatoti sagaidīt normālos konkurences apstākļos Savienībā, pirms palielinātos imports par dempinga cenām no izmeklējamās valsts (“mērķa peļņa”), un tas nav būtisks attiecīgas reprezentatīvās valsts noteikšanai. |
| --- | --- |

(245)

Netika sniegti pamatoti pierādījumi par to, kāpēc Taizemes uzņēmumu PVA izmaksu līmenis ir pārāk zems. Turklāt EIFI minētais minimālais peļņas līmenis bija rentabilitātes līmenis, ko Savienības ražošanas nozare var pamatoti sagaidīt normālos konkurences apstākļos Savienībā, pirms palielinātos imports par dempinga cenām no izmeklējamās valsts (“mērķa peļņa”), un tas nav būtisks attiecīgas reprezentatīvās valsts noteikšanai.

EIFI

| (246) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto analīzi, Komisija nolēma izmantot Taizemi kā attiecīgo reprezentatīvo valsti un izmantot piecu uzņēmumu (59) finanšu datus saliktās normālās vērtības noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(246)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto analīzi, Komisija nolēma izmantot Taizemi kā attiecīgo reprezentatīvo valsti un izmantot piecu uzņēmumu (59) finanšu datus saliktās normālās vērtības noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

59

3.4.5.   Sociālās un vides aizsardzības līmenis

Sociālās un vides aizsardzības līmenis

| (247) | Tā kā, pamatojoties uz visiem minētajiem elementiem, ir konstatēts, ka Taizeme ir attiecīga reprezentatīvā valsts, nav vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu. |
| --- | --- |

(247)

Tā kā, pamatojoties uz visiem minētajiem elementiem, ir konstatēts, ka Taizeme ir attiecīga reprezentatīvā valsts, nav vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu.

3.4.6.   Secinājums

Secinājums

| (248) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto analīzi, Komisija nolēma Taizemi uzskatīt par attiecīgo reprezentatīvo valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(248)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto analīzi, Komisija nolēma Taizemi uzskatīt par attiecīgo reprezentatīvo valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē.

3.5.   Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai attiecībā uz ražošanas faktoriem

Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai attiecībā uz ražošanas faktoriem

| (249) | Pamatojoties uz ieinteresēto personu iesniegto informāciju un citu lietas materiālos pieejamo attiecīgo informāciju, Komisija pirmajā paziņojumā izveidoja sākotnējo ražošanas faktoru sarakstu – tie ir, piemēram, materiāli, enerģija un darbaspēks, ko izmanto izmeklējamā ražojuma ražošanā. |
| --- | --- |

(249)

Pamatojoties uz ieinteresēto personu iesniegto informāciju un citu lietas materiālos pieejamo attiecīgo informāciju, Komisija pirmajā paziņojumā izveidoja sākotnējo ražošanas faktoru sarakstu – tie ir, piemēram, materiāli, enerģija un darbaspēks, ko izmanto izmeklējamā ražojuma ražošanā.

| (250) | Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktam Komisija arī noteica avotus, kas jāizmanto, lai noteiktu neizkropļotas cenas un atsauces vērtības. Galvenais avots, kuru Komisija ierosināja izmantot, bija GTA. Visbeidzot, tajā pašā paziņojumā Komisija norādīja harmonizētās sistēmas (HS) kodus ražošanas faktoriem, kurus, pamatojoties uz ieinteresēto personu sniegto informāciju, sākotnēji bija paredzēts izmantot GTA datu analīzē. |
| --- | --- |

(250)

Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktam Komisija arī noteica avotus, kas jāizmanto, lai noteiktu neizkropļotas cenas un atsauces vērtības. Galvenais avots, kuru Komisija ierosināja izmantot, bija GTA. Visbeidzot, tajā pašā paziņojumā Komisija norādīja harmonizētās sistēmas (HS) kodus ražošanas faktoriem, kurus, pamatojoties uz ieinteresēto personu sniegto informāciju, sākotnēji bija paredzēts izmantot GTA datu analīzē.

GTA

GTA

| (251) | Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes un ierosināt publiski pieejamu informāciju par neizkropļotām vērtībām katram no minētajā paziņojumā norādītajiem ražošanas faktoriem. |
| --- | --- |

(251)

Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes un ierosināt publiski pieejamu informāciju par neizkropļotām vērtībām katram no minētajā paziņojumā norādītajiem ražošanas faktoriem.

| (252) | Pēc tam otrajā paziņojumā Komisija atjaunināja ražošanas faktoru sarakstu, pamatojoties uz pušu piezīmēm un informāciju, ko atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(252)

Pēc tam otrajā paziņojumā Komisija atjaunināja ražošanas faktoru sarakstu, pamatojoties uz pušu piezīmēm un informāciju, ko atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji.

| (253) | Ņemot vērā visu ieinteresēto personu sniegto informāciju, attiecībā uz Taizemi tika noteikti šādi ražošanas faktori un attiecīgie informācijas avoti, kas jāņem vērā, nosakot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

  1. tabula


  Ražošanas faktori un informācijas avoti










  Nr. | Ražošanas faktors (“RF”) | Kods Taizemes tarifa klasifikācijā | Neizkropļota vērtība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Izejvielas | | |
| 1 | Stieņi, karsti velmēti, brīvi tītos saišķos, no dzelzs vai neleģētā tērauda, ar apļveida šķērsgriezumu mazāk nekā 14 mm diametrā, izņemot tos, ko izmanto lodēšanas stienīšu ražošanai un betona stiegrojumam | 7213 91 90 | 4,00 CNY/kg |
| 2 | Stieņi, karsti velmēti, brīvi tītos saišķos, no dzelzs vai neleģētā tērauda, izņemot tos, ko izmanto lodēšanas stienīšu ražošanai | 7213 99 90 | 7,00 CNY/kg |
| 3 | Citur neminēti un neiekļauti karsti velmēti leģētā tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) stieņi brīvi tītos saišķos | 7227 90 00 | 6,00 CNY/kg |
| 4 | Citādi stieņi, pēc karstās velmēšanas, karstās stiepšanas vai presēšanas tālāk neapstrādāti | 7228 30 90 | 7,93 CNY/kg |
| 5 | Naftas eļļas un no bitumenminerāliem iegūtas eļļas, izņemot neapstrādātas eļļas; ražojumi, kas satur 70 % no svara vai vairāk šīs eļļas, izņemot biodīzeļdegvielu vai atkritumus | 2710 19 | 2,43 CNY/L |
| 6 | Metanols (metilspirts) | 2905 11 | 0,52 CNY/kg |
| 7 | Paliktņi, kastu paliktņi un citas kravu plātnes; paliktņu apmales; | 4415 20 | 4,99 CNY/kg |
| 8 | Kastes un kārbas no gofrēta papīra vai kartona | 4819 10 | 15,96 CNY/kg |
| 9 | Maisiņi un kulītes (ieskaitot tūtas) no etilēna polimēriem | 3923 21 | 32,47 CNY/kg |
| 10 | Neleģēts cinks, ar cinka masas saturu 99,9 % vai vairāk, neapstrādāts | 7901 11 | 17,12 CNY/kg |
| 11 | Gofrēts papīrs un kartons, perforēts vai neperforēts | 4808 10 | 8,14 CNY/kg |
| | Darbaspēks | | |
| 12 | Darbaspēka algas apstrādes rūpniecībā | [Neattiecas] | 23,63 CNY/h |
| | Enerģija | | |
| 13 | Dabasgāze | [Neattiecas] | 2,77 CNY/m3 |
| 14 | Elektroenerģija | [Neattiecas] | Diapazons no 0,737 līdz 1,019 CNY/kWh (60) |
| 15 | Ūdens | [Neattiecas] | 7,27 CNY/m3 |

(253)

Ņemot vērā visu ieinteresēto personu sniegto informāciju, attiecībā uz Taizemi tika noteikti šādi ražošanas faktori un attiecīgie informācijas avoti, kas jāņem vērā, nosakot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

1. tabula

1. tabula

Ražošanas faktori un informācijas avoti

Ražošanas faktori un informācijas avoti

Nr.

Nr

Ražošanas faktors (“RF”)

Kods Taizemes tarifa klasifikācijā

Neizkropļota vērtība

Izejvielas

Izejvielas

1

Stieņi, karsti velmēti, brīvi tītos saišķos, no dzelzs vai neleģētā tērauda, ar apļveida šķērsgriezumu mazāk nekā 14 mm diametrā, izņemot tos, ko izmanto lodēšanas stienīšu ražošanai un betona stiegrojumam

7213 91 90

4,00 CNY/kg

2

Stieņi, karsti velmēti, brīvi tītos saišķos, no dzelzs vai neleģētā tērauda, izņemot tos, ko izmanto lodēšanas stienīšu ražošanai

7213 99 90

7,00 CNY/kg

3

Citur neminēti un neiekļauti karsti velmēti leģētā tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) stieņi brīvi tītos saišķos

7227 90 00

6,00 CNY/kg

4

Citādi stieņi, pēc karstās velmēšanas, karstās stiepšanas vai presēšanas tālāk neapstrādāti

7228 30 90

7,93 CNY/kg

5

Naftas eļļas un no bitumenminerāliem iegūtas eļļas, izņemot neapstrādātas eļļas; ražojumi, kas satur 70 % no svara vai vairāk šīs eļļas, izņemot biodīzeļdegvielu vai atkritumus

2710 19

2,43 CNY/L

6

Metanols (metilspirts)

2905 11

0,52 CNY/kg

7

Paliktņi, kastu paliktņi un citas kravu plātnes; paliktņu apmales;

4415 20

4,99 CNY/kg

8

Kastes un kārbas no gofrēta papīra vai kartona

4819 10

15,96 CNY/kg

9

Maisiņi un kulītes (ieskaitot tūtas) no etilēna polimēriem

3923 21

32,47 CNY/kg

10

Neleģēts cinks, ar cinka masas saturu 99,9 % vai vairāk, neapstrādāts

7901 11

17,12 CNY/kg

11

Gofrēts papīrs un kartons, perforēts vai neperforēts

4808 10

8,14 CNY/kg

Darbaspēks

Darbaspēks

12

Darbaspēka algas apstrādes rūpniecībā

[Neattiecas]

23,63 CNY/h

Enerģija

Enerģija

13

Dabasgāze

[Neattiecas]

2,77 CNY/m3

3

14

Elektroenerģija

[Neattiecas]

Diapazons no 0,737 līdz 1,019 CNY/kWh (60)

60

15

Ūdens

[Neattiecas]

7,27 CNY/m3

3

3.5.1.   Ražošanas procesā izmantotās izejvielas

Ražošanas procesā izmantotās izejvielas

| (254) | Lai noteiktu izejvielu neizkropļoto cenu, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto importa cenu (CIF) par importu reprezentatīvajā valstī no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un valstis, kas uzskaitītas Regulas (ES) 2015/755 (61) 1. pielikumā. Komisija nolēma neņemt vērā no ĶTR veikto importu, jo tā secināja, ka nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē (187.–208. apsvērums) nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnā. Tā kā nebija pierādījumu par to, ka tie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka tie paši kropļojumi ietekmē eksportu. Vajadzības gadījumā vidējo svērto importa cenu koriģēja, ņemot vērā ievedmuitas nodokļus. Izslēdzot ĶTR un valstu, kas nav PTO dalībvalstis, importu Taizemē, izejvielu importa apjoms no citām trešām valstīm joprojām bija reprezentatīvs (no 27,1 % līdz 99,9 %). |
| --- | --- |

(254)

Lai noteiktu izejvielu neizkropļoto cenu, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto importa cenu (CIF) par importu reprezentatīvajā valstī no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un valstis, kas uzskaitītas Regulas (ES) 2015/755 (61) 1. pielikumā. Komisija nolēma neņemt vērā no ĶTR veikto importu, jo tā secināja, ka nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē (187.–208. apsvērums) nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnā. Tā kā nebija pierādījumu par to, ka tie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka tie paši kropļojumi ietekmē eksportu. Vajadzības gadījumā vidējo svērto importa cenu koriģēja, ņemot vērā ievedmuitas nodokļus. Izslēdzot ĶTR un valstu, kas nav PTO dalībvalstis, importu Taizemē, izejvielu importa apjoms no citām trešām valstīm joprojām bija reprezentatīvs (no 27,1 % līdz 99,9 %).

GTA

CIF

61

| (255) | Dažiem ražošanas faktoriem faktiskās ar tiem saistītās izmaksas, kas radās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, veidoja mazu daļu no kopējām izmaksām par izejvielām izmeklēšanas periodā. Tā kā attiecībā uz šiem ražošanas faktoriem izmantotā vērtība būtiski neietekmēja dempinga starpības aprēķinu neatkarīgi no izmantotā avota, Komisija uzskatīja šos ražošanas faktorus par palīgmateriāliem, kā paskaidrots 268. un 269. apsvērumā. Tāda pati pieeja tika ievērota attiecībā uz tvaiku, ko izmanto viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Lai gan tvaiks veido nenozīmīgu daļu no tā ražošanas izmaksām, tas parasti netiek tirgots starptautiskā tirgū vai publiski kotēts. Līdz ar to atbilstoša atsauces vērtība nebija viegli pieejama. |
| --- | --- |

(255)

Dažiem ražošanas faktoriem faktiskās ar tiem saistītās izmaksas, kas radās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, veidoja mazu daļu no kopējām izmaksām par izejvielām izmeklēšanas periodā. Tā kā attiecībā uz šiem ražošanas faktoriem izmantotā vērtība būtiski neietekmēja dempinga starpības aprēķinu neatkarīgi no izmantotā avota, Komisija uzskatīja šos ražošanas faktorus par palīgmateriāliem, kā paskaidrots 268. un 269. apsvērumā. Tāda pati pieeja tika ievērota attiecībā uz tvaiku, ko izmanto viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Lai gan tvaiks veido nenozīmīgu daļu no tā ražošanas izmaksām, tas parasti netiek tirgots starptautiskā tirgū vai publiski kotēts. Līdz ar to atbilstoša atsauces vērtība nebija viegli pieejama.

| (256) | Komisija izejvielu piegādes transportēšanas izmaksas, kas radušās izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, izteica procentos no šādu izejvielu faktiskajām izmaksām, un pēc tam to pašu procentuālo daļu piemēroja to pašu izejvielu neizkropļotajām izmaksām, lai iegūtu neizkropļotas transportēšanas izmaksas. Komisija uzskatīja, ka šīs izmeklēšanas kontekstā attiecību starp ražotāja eksportētāja izejvielu izmaksām un paziņotajām transportēšanas izmaksām varētu pamatoti izmantot par norādi, lai aplēstu neizkropļotas izejvielu izmaksas ar piegādi līdz uzņēmuma rūpnīcai. |
| --- | --- |

(256)

Komisija izejvielu piegādes transportēšanas izmaksas, kas radušās izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, izteica procentos no šādu izejvielu faktiskajām izmaksām, un pēc tam to pašu procentuālo daļu piemēroja to pašu izejvielu neizkropļotajām izmaksām, lai iegūtu neizkropļotas transportēšanas izmaksas. Komisija uzskatīja, ka šīs izmeklēšanas kontekstā attiecību starp ražotāja eksportētāja izejvielu izmaksām un paziņotajām transportēšanas izmaksām varētu pamatoti izmantot par norādi, lai aplēstu neizkropļotas izejvielu izmaksas ar piegādi līdz uzņēmuma rūpnīcai.

| (257) | Piezīmēs par otro paziņojumu CCCME apgalvoja, ka Komisijai, aprēķinot normālo vērtību, nebūtu jāiekļauj reprezentatīvajā valstī samaksātie ievedmuitas nodokļi par izejvielām, jo i) tam nav juridiska pamata un ii) Ķīnas ražotāji eksportētāji izejvielas galvenokārt iegūst Ķīnā. Ieinteresētā persona apgalvoja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu gadījumā, ja Komisija atsaucas uz reprezentatīvu valsti, nepieciešams, lai izmaksas, uz kurām tā atsaucas, ir “atbilstošas ražošanas un pārdošanas izmaksas attiecīgā reprezentatīvā valstī”. Tomēr attiecīgajās izmaksās Ķīnā neietilpst ievedmuitas nodokļi. Turklāt CCCME apgalvoja, ka GTA dati ir balstīti uz CIF cenām, un tāpēc tajos jau ir iekļautas papildu izmaksas, piemēram, starptautisko pārvadājumu, apdrošināšanas un pārkraušanas izmaksas, kas Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nerodas, ja tie iepirkumu veic iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(257)

Piezīmēs par otro paziņojumu CCCME apgalvoja, ka Komisijai, aprēķinot normālo vērtību, nebūtu jāiekļauj reprezentatīvajā valstī samaksātie ievedmuitas nodokļi par izejvielām, jo i) tam nav juridiska pamata un ii) Ķīnas ražotāji eksportētāji izejvielas galvenokārt iegūst Ķīnā. Ieinteresētā persona apgalvoja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu gadījumā, ja Komisija atsaucas uz reprezentatīvu valsti, nepieciešams, lai izmaksas, uz kurām tā atsaucas, ir “atbilstošas ražošanas un pārdošanas izmaksas attiecīgā reprezentatīvā valstī”. Tomēr attiecīgajās izmaksās Ķīnā neietilpst ievedmuitas nodokļi. Turklāt CCCME apgalvoja, ka GTA dati ir balstīti uz CIF cenām, un tāpēc tajos jau ir iekļautas papildu izmaksas, piemēram, starptautisko pārvadājumu, apdrošināšanas un pārkraušanas izmaksas, kas Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nerodas, ja tie iepirkumu veic iekšzemes tirgū.

CCCME

atbilstošas ražošanas un pārdošanas izmaksas attiecīgā reprezentatīvā valstī

CCCME

GTA

CIF

| (258) | Komisija uzskatīja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu normālajai vērtībai būtu jāatspoguļo neizkropļota izejvielu cena reprezentatīvajā valstī (šajā gadījumā Taizemē), kas ir attiecīgā aizstājējvērtība normālās vērtības izcelsmes valstī aprēķināšanai. Tāpēc tai būtu jāatspoguļo cena, ko savienotājelementu ražotājs Taizemē maksātu par izejvielām, kas piegādātas līdz rūpnīcas vārtiem. Ja netiktu pieskaitīti ievedmuitas nodokļi, iegūtā atsauces vērtība neatspoguļotu neizkropļotu cenu Taizemes tirgū, bet tikai vidējo CIF cenu valstīs, kas eksportē konkrētās izejvielas. Tas būtu pretrunā pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktam, tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(258)

Komisija uzskatīja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu normālajai vērtībai būtu jāatspoguļo neizkropļota izejvielu cena reprezentatīvajā valstī (šajā gadījumā Taizemē), kas ir attiecīgā aizstājējvērtība normālās vērtības izcelsmes valstī aprēķināšanai. Tāpēc tai būtu jāatspoguļo cena, ko savienotājelementu ražotājs Taizemē maksātu par izejvielām, kas piegādātas līdz rūpnīcas vārtiem. Ja netiktu pieskaitīti ievedmuitas nodokļi, iegūtā atsauces vērtība neatspoguļotu neizkropļotu cenu Taizemes tirgū, bet tikai vidējo CIF cenu valstīs, kas eksportē konkrētās izejvielas. Tas būtu pretrunā pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktam, tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

CIF

3.5.2.   Darbaspēks

Darbaspēks

| (259) | Lai noteiktu darbaspēka izmaksu atsauces vērtību, Komisija izmantoja Taizemes Valsts statistikas biroja (62) publicētos jaunākos statistikas datus, kas sniedza detalizētāku informāciju par algām un ar algām nesaistītiem pabalstiem dažādās tautsaimniecības nozarēs pa ceturkšņiem nekā Starptautiskā Darba organizācija (“SDO”). Taizemes Valsts statistikas birojs publicē detalizētu informāciju par algām dažādās Taizemes tautsaimniecības nozarēs. Komisija noteica atsauces vērtību, pamatojoties uz apstrādes rūpniecības nozari un informāciju, kas atrodama KPMG izstrādātajā dokumentā par nodokļiem un nodevām Taizemē (63). Komisija izmantoja šo informāciju, lai noteiktu darba devēja maksāto sociālās apdrošināšanas nodokli. Komisija aprēķināja stundas likmi apstrādes rūpniecībā, kurai tika pieskaitītas ar darbaspēku saistītās papildu izmaksas, ko sedz darba devējs. |
| --- | --- |

(259)

Lai noteiktu darbaspēka izmaksu atsauces vērtību, Komisija izmantoja Taizemes Valsts statistikas biroja (62) publicētos jaunākos statistikas datus, kas sniedza detalizētāku informāciju par algām un ar algām nesaistītiem pabalstiem dažādās tautsaimniecības nozarēs pa ceturkšņiem nekā Starptautiskā Darba organizācija (“SDO”). Taizemes Valsts statistikas birojs publicē detalizētu informāciju par algām dažādās Taizemes tautsaimniecības nozarēs. Komisija noteica atsauces vērtību, pamatojoties uz apstrādes rūpniecības nozari un informāciju, kas atrodama KPMG izstrādātajā dokumentā par nodokļiem un nodevām Taizemē (63). Komisija izmantoja šo informāciju, lai noteiktu darba devēja maksāto sociālās apdrošināšanas nodokli. Komisija aprēķināja stundas likmi apstrādes rūpniecībā, kurai tika pieskaitītas ar darbaspēku saistītās papildu izmaksas, ko sedz darba devējs.

62

KPMG

63

| (260) | Kā minēts 183. apsvērumā, Komisija AKP laikā nevarēja pārbaudīt faktisko stundu skaitu, ko trīs izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju darbinieki nostrādāja, ražojot attiecīgo ražojumu. Tāpēc visu trīs izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju darbaspēka patēriņš saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika aprēķināts, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem faktiem. Tomēr attiecībā uz vienu no šiem ražotājiem eksportētājiem Komisija varēja iegūt informāciju par starpību starp faktisko stundu skaitu, par kurām tika ziņots, un tā darbinieku faktiski nostrādāto stundu skaitu. Visiem trim ražotājiem eksportētājiem kā labākos pieejamos faktus izmantoja vidējo darba stundu skaitu uz vienu saražoto izmeklējamā ražojuma kilogramu. |
| --- | --- |

(260)

Kā minēts 183. apsvērumā, Komisija AKP laikā nevarēja pārbaudīt faktisko stundu skaitu, ko trīs izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju darbinieki nostrādāja, ražojot attiecīgo ražojumu. Tāpēc visu trīs izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju darbaspēka patēriņš saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika aprēķināts, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem faktiem. Tomēr attiecībā uz vienu no šiem ražotājiem eksportētājiem Komisija varēja iegūt informāciju par starpību starp faktisko stundu skaitu, par kurām tika ziņots, un tā darbinieku faktiski nostrādāto stundu skaitu. Visiem trim ražotājiem eksportētājiem kā labākos pieejamos faktus izmantoja vidējo darba stundu skaitu uz vienu saražoto izmeklējamā ražojuma kilogramu.

3.5.3.   Elektroenerģija

Elektroenerģija

| (261) | Lai noteiktu elektroenerģijas atsauces cenu, Komisija izmantoja Metropolitan Electricity Authority tīmekļa vietnē (64) pieejamo elektroenerģijas cenas kotāciju uzņēmumiem, rūpniecības uzņēmumiem un valsts uzņēmumiem “4.2. Patēriņa laika tarifs (TOU tarifs)”. Atsauces vērtība tika noteikta, pamatojoties uz elektroenerģijas cenu, kas publicēta par 2018. gada novembra norēķinu mēnesi, un piemērojamo gada inflācijas līmeni (65). Komisija izmantoja rūpnieciskajiem lietotājiem noteikto elektroenerģijas cenu datus attiecīgajā patēriņa grupā – “4.2.3. Zem 12 kV”. |
| --- | --- |

(261)

Lai noteiktu elektroenerģijas atsauces cenu, Komisija izmantoja Metropolitan Electricity Authority tīmekļa vietnē (64) pieejamo elektroenerģijas cenas kotāciju uzņēmumiem, rūpniecības uzņēmumiem un valsts uzņēmumiem “4.2. Patēriņa laika tarifs (TOU tarifs)”. Atsauces vērtība tika noteikta, pamatojoties uz elektroenerģijas cenu, kas publicēta par 2018. gada novembra norēķinu mēnesi, un piemērojamo gada inflācijas līmeni (65). Komisija izmantoja rūpnieciskajiem lietotājiem noteikto elektroenerģijas cenu datus attiecīgajā patēriņa grupā – “4.2.3. Zem 12 kV”.

Metropolitan Electricity Authority

64

TOU

65

| (262) | Atsauces vērtība tika noteikta katram izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam, pamatojoties uz attiecīgo maksimālo un minimālo patēriņa slodzi, ja tā bija pieejama. Rezultātā iegūtais patēriņš tika attiecināts uz maksimālo un minimālo patēriņa likmi. Ja izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs nenošķīra maksimālo un minimālo patēriņa likmi, tika piemērota maksimālā patēriņa likme. |
| --- | --- |

(262)

Atsauces vērtība tika noteikta katram izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam, pamatojoties uz attiecīgo maksimālo un minimālo patēriņa slodzi, ja tā bija pieejama. Rezultātā iegūtais patēriņš tika attiecināts uz maksimālo un minimālo patēriņa likmi. Ja izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs nenošķīra maksimālo un minimālo patēriņa likmi, tika piemērota maksimālā patēriņa likme.

| (263) | Pieprasījuma maksa tika noteikta kilovatos, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma ražošanā nodarbināto darbinieku skaitu, lai noteiktu vidējo darba stundu skaitu fiksētu izmaksu iegūšanai. Katram izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam tika noteikta gan maksimālās, gan minimālās patēriņa likmes atsauces vērtība. |
| --- | --- |

(263)

Pieprasījuma maksa tika noteikta kilovatos, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma ražošanā nodarbināto darbinieku skaitu, lai noteiktu vidējo darba stundu skaitu fiksētu izmaksu iegūšanai. Katram izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam tika noteikta gan maksimālās, gan minimālās patēriņa likmes atsauces vērtība.

3.5.4.   Gāze

Gāze

| (264) | Lai noteiktu gāzes cenas atsauces vērtību, Komisija izmantoja Enerģētikas ministrijas Enerģētikas rīcībpolitikas un plānošanas biroja publicētās gāzes cenas uzņēmumiem (rūpnieciskiem lietotājiem) Taizemē (66). Cenas atšķīrās pēc patēriņa apjoma. Komisija izmantoja attiecīgās cenas no 7.2-4. tabulas “Enerģijas galapatēriņš uz vienu iedzīvotāju”. Komisija par atsauces vērtību izmantoja jaunākos datus par 2019. gadu. |
| --- | --- |

(264)

Lai noteiktu gāzes cenas atsauces vērtību, Komisija izmantoja Enerģētikas ministrijas Enerģētikas rīcībpolitikas un plānošanas biroja publicētās gāzes cenas uzņēmumiem (rūpnieciskiem lietotājiem) Taizemē (66). Cenas atšķīrās pēc patēriņa apjoma. Komisija izmantoja attiecīgās cenas no 7.2-4. tabulas “Enerģijas galapatēriņš uz vienu iedzīvotāju”. Komisija par atsauces vērtību izmantoja jaunākos datus par 2019. gadu.

66

| (265) | Lai noteiktu dabasgāzes cenas atsauces vērtību, Komisija pārrēķināja patēriņu no 1 000 naftas ekvivalenta tonnām uz kubikmetriem (67). |
| --- | --- |

(265)

Lai noteiktu dabasgāzes cenas atsauces vērtību, Komisija pārrēķināja patēriņu no 1 000 naftas ekvivalenta tonnām uz kubikmetriem (67).

67

| (266) | Gan attiecībā uz elektroenerģiju, gan gāzi Komisija izmantoja neto cenas (bez PVN). |
| --- | --- |

(266)

Gan attiecībā uz elektroenerģiju, gan gāzi Komisija izmantoja neto cenas (bez PVN).

3.5.5.   Ūdens

Ūdens

| (267) | Ūdens cenu Taizemē publicē provinces ūdenssaimniecības pārvalde (68). Lai noteiktu ūdens atsauces cenu, Komisija izmantoja vidējo likmi visos reģionos, par kuriem attiecīgā informācija bija publiski pieejama. |
| --- | --- |

(267)

Ūdens cenu Taizemē publicē provinces ūdenssaimniecības pārvalde (68). Lai noteiktu ūdens atsauces cenu, Komisija izmantoja vidējo likmi visos reģionos, par kuriem attiecīgā informācija bija publiski pieejama.

68

3.5.6.   Palīgmateriāli/nelieli daudzumi

Palīgmateriāli/nelieli daudzumi

| (268) | Tā kā izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju ražošanas faktoru skaits bija liels, dažas no izejvielām, kuru īpatsvars ražotāja eksportētāja kopējās ražošanas izmaksās un RKN līmenī bija nebūtisks, tika iekļautas palīgmateriālu kategorijā. |
| --- | --- |

(268)

Tā kā izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju ražošanas faktoru skaits bija liels, dažas no izejvielām, kuru īpatsvars ražotāja eksportētāja kopējās ražošanas izmaksās un RKN līmenī bija nebūtisks, tika iekļautas palīgmateriālu kategorijā.

| (269) | Komisija aprēķināja palīgmateriālu procentuālo daļu no kopējām izejvielu izmaksām un piemēroja šo procentuālo daļu pārrēķinātajām izejvielu izmaksām, izmantojot noteiktās neizkropļotās cenas. |
| --- | --- |

(269)

Komisija aprēķināja palīgmateriālu procentuālo daļu no kopējām izejvielu izmaksām un piemēroja šo procentuālo daļu pārrēķinātajām izejvielu izmaksām, izmantojot noteiktās neizkropļotās cenas.

3.5.7.   PVA izmaksas un peļņa

PVA izmaksas un peļņa

| (270) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir teikts, ka “saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. |
| --- | --- |

(270)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir teikts, ka “saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”.

saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu

| (271) | Lai noteiktu neizkropļotu un samērīgu PVA izmaksu un peļņas summu, Komisija izmantoja piecu Taizemes uzņēmumu, kas 246. apsvērumā tika identificēti kā savienotājelementu ražotāji, PVA izmaksas un peļņu. Tāpēc, kā izklāstīts šajā apsvērumā, Komisija izmantoja skaitļus, kas attiecas uz 2019. un 2020. gada finanšu datiem, jo tie bija jaunākie Komisijai pieejamie dati. Pieci izmantotie uzņēmumi bija šādi:






  (1) | Topy Fasteners (Thailand) Limited; |
| --- | --- | --- |

(271)

Lai noteiktu neizkropļotu un samērīgu PVA izmaksu un peļņas summu, Komisija izmantoja piecu Taizemes uzņēmumu, kas 246. apsvērumā tika identificēti kā savienotājelementu ražotāji, PVA izmaksas un peļņu. Tāpēc, kā izklāstīts šajā apsvērumā, Komisija izmantoja skaitļus, kas attiecas uz 2019. un 2020. gada finanšu datiem, jo tie bija jaunākie Komisijai pieejamie dati. Pieci izmantotie uzņēmumi bija šādi:

(1)

Topy Fasteners (Thailand) Limited;

Topy Fasteners (Thailand) Limited

| (2) | Thaisin Metal Industries Company Limited; |
| --- | --- |

(2)

Thaisin Metal Industries Company Limited;

| (3) | Bangkok Fastening Company Limited; |
| --- | --- |

(3)

Bangkok Fastening Company Limited;

| (4) | S.J Screwthai Company Limited; |
| --- | --- |

(4)

S.J Screwthai Company Limited;

S.J Screwthai Company Limited

| (5) | Sangthong Salakphan Company Limited. |
| --- | --- |

(5)

Sangthong Salakphan Company Limited.

Sangthong Salakphan Company Limited

3.5.8.   Normālās vērtības aprēķins

Normālās vērtības aprēķins

| (272) | Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajām neizkropļotajām cenām un atsauces vērtībām, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī. |
| --- | --- |

(272)

Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajām neizkropļotajām cenām un atsauces vērtībām, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī.

EXW

| (273) | Lai noteiktu neizkropļotas izgatavošanas izmaksas katrai juridiskajai personai, kas ražo un eksportē attiecīgo ražojumu, Komisija katram ražotājam eksportētājam ražošanas faktorus, kas iegādāti no nesaistītām personām, aizstāja ar 1. tabulā norādītajiem ražošanas faktoriem. |
| --- | --- |

(273)

Lai noteiktu neizkropļotas izgatavošanas izmaksas katrai juridiskajai personai, kas ražo un eksportē attiecīgo ražojumu, Komisija katram ražotājam eksportētājam ražošanas faktorus, kas iegādāti no nesaistītām personām, aizstāja ar 1. tabulā norādītajiem ražošanas faktoriem.

| (274) | Pirmkārt, Komisija noteica neizkropļotās izgatavošanas izmaksas, pamatojoties uz katra uzņēmuma iegādātajiem ražošanas faktoriem. Tad attiecībā uz katru izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju atsevišķu ražošanas faktoru faktiskajam patēriņam tika piemērotas neizkropļotas vienības izmaksas. |
| --- | --- |

(274)

Pirmkārt, Komisija noteica neizkropļotās izgatavošanas izmaksas, pamatojoties uz katra uzņēmuma iegādātajiem ražošanas faktoriem. Tad attiecībā uz katru izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju atsevišķu ražošanas faktoru faktiskajam patēriņam tika piemērotas neizkropļotas vienības izmaksas.

| (275) | Otrkārt, lai noteiktu kopējās neizkropļotās izgatavošanas izmaksas, Komisija pieskaitīja izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas. Izgatavošanas pieskaitāmajām izmaksām, kas radās izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, tika pieskaitītas 268. un 269. apsvērumā minēto izejvielu un palīgmateriālu izmaksas, un pēc tam tās tika izteiktas kā daļa no katra izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(275)

Otrkārt, lai noteiktu kopējās neizkropļotās izgatavošanas izmaksas, Komisija pieskaitīja izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas. Izgatavošanas pieskaitāmajām izmaksām, kas radās izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, tika pieskaitītas 268. un 269. apsvērumā minēto izejvielu un palīgmateriālu izmaksas, un pēc tam tās tika izteiktas kā daļa no katra izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām.

| (276) | Visbeidzot, Komisija pieskaitīja PVA izmaksas un peļņu, kas noteiktas, pamatojoties uz piecu Taizemes uzņēmumu datiem (sk. 486. un 487. apsvērumu). PVA izmaksas, izteiktas procentos no izgatavošanas izmaksām un piemērotas neizkropļotām izgatavošanas kopējām izmaksām, sasniedza 12,4 %. Peļņa, izteikta procentos no pārdoto preču izmaksām (“PPI”) un piemērota kopējām neizkropļotām izgatavošanas izmaksām, sasniedza 6,2 %. |
| --- | --- |

(276)

Visbeidzot, Komisija pieskaitīja PVA izmaksas un peļņu, kas noteiktas, pamatojoties uz piecu Taizemes uzņēmumu datiem (sk. 486. un 487. apsvērumu). PVA izmaksas, izteiktas procentos no izgatavošanas izmaksām un piemērotas neizkropļotām izgatavošanas kopējām izmaksām, sasniedza 12,4 %. Peļņa, izteikta procentos no pārdoto preču izmaksām (“PPI”) un piemērota kopējām neizkropļotām izgatavošanas izmaksām, sasniedza 6,2 %.

| (277) | Uz šā pamata Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja katra ražojumu veida normālo vērtību EXW līmenī. |
| --- | --- |

(277)

Uz šā pamata Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja katra ražojumu veida normālo vērtību EXW līmenī.

EXW

3.6.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (278) | Trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji veica attiecīgā ražojuma eksportu tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā, tādēļ to eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(278)

Trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji veica attiecīgā ražojuma eksportu tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā, tādēļ to eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām eksporta cenām.

3.7.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (279) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta cenu EXW līmenī. Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas, pamatojoties uz tā uzņēmuma faktiskajiem skaitliskajiem rādītājiem, kurš sadarbojās, tika veiktas attiecībā uz kravas apstrādes maksu, vedmaksu, apdrošināšanas, iepakošanas un kredīta izmaksām un banku maksām. |
| --- | --- |

(279)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta cenu EXW līmenī. Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas, pamatojoties uz tā uzņēmuma faktiskajiem skaitliskajiem rādītājiem, kurš sadarbojās, tika veiktas attiecībā uz kravas apstrādes maksu, vedmaksu, apdrošināšanas, iepakošanas un kredīta izmaksām un banku maksām.

EXW

3.8.   Dempinga starpības

Dempinga starpības

| (280) | Komisija salīdzināja izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu, lai aprēķinātu dempinga starpību, kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā. |
| --- | --- |

(280)

Komisija salīdzināja izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu, lai aprēķinātu dempinga starpību, kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.

| (281) | Izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(281)

Izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu.

| (282) | Kā izklāstīts 176. apsvērumā, Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis tika uzskatīts par zemu. Tāpēc attiecībā uz visiem pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem Komisija uzskatīja, ka ir lietderīgi noteikt dempinga starpību, pamatojoties uz augstāko dempinga starpību, kas noteikta visreprezentatīvākajam ražojuma veidam, ko pārdod izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji. Tāpēc Komisija uzskatīja par lietderīgu noteikt valsts mēroga dempinga starpību 86,5 % apmērā, kas piemērojama visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās. |
| --- | --- |

(282)

Kā izklāstīts 176. apsvērumā, Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis tika uzskatīts par zemu. Tāpēc attiecībā uz visiem pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem Komisija uzskatīja, ka ir lietderīgi noteikt dempinga starpību, pamatojoties uz augstāko dempinga starpību, kas noteikta visreprezentatīvākajam ražojuma veidam, ko pārdod izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji. Tāpēc Komisija uzskatīja par lietderīgu noteikt valsts mēroga dempinga starpību 86,5 % apmērā, kas piemērojama visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās.

| (283) | Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ņemot vērā ieinteresēto personu piezīmes pēc 3.9. iedaļā minētās galīgās informācijas izpaušanas, ir šādas:






  Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Jiangsu Yongyi Fastener Co., Ltd. | 22,1  % |
| Ningbo Jinding Fastening Piece Co., Ltd. | 46,1  % |
| Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd. | 48,8  % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 39,6  % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 86,5  % |

(283)

Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ņemot vērā ieinteresēto personu piezīmes pēc 3.9. iedaļā minētās galīgās informācijas izpaušanas, ir šādas:

CIF

Uzņēmums

Galīgā dempinga starpība

Jiangsu Yongyi Fastener Co., Ltd.

22,1  %

Ningbo Jinding Fastening Piece Co., Ltd.

46,1  %

Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd.

48,8  %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

39,6  %

Visi pārējie uzņēmumi

86,5  %

3.9.   Ieinteresēto personu piezīmes pēc galīgās informācijas izpaušanas

Ieinteresēto personu piezīmes pēc galīgās informācijas izpaušanas

3.9.1.   CCCME statuss

CCCME statuss

| (284) | EIFI ir atkārtoti uzsvēris, ka CCCME nevar uzskatīt par reprezentatīvu organizāciju un tai nevar piešķirt ieinteresētās personas statusu šajā izmeklēšanā turpmāk minēto iemeslu dēļ.






  a) | CCCME nevar būt pārstāvoša organizācija pamatregulas un ES sabiedriskās kārtības izpratnē, jo tā nepārstāv savu biedru intereses pamatregulā paredzētajā nozīmē. Tā drīzāk ir organizācija, kas pārstāv Ķīnas Tautas Republiku. EIFI apgalvoja, ka CCCME ir organizācija, kuras deklarētais mērķis ir koriģēt un regulēt valsts tirgus ekonomikas kārtību. CCCME tīmekļa vietnes sadaļa, kas veltīta biedra statusa iegūšanai, liecina, ka CCCME ir saistīta ar Tirdzniecības ministriju un Valsts padomi; |
| --- | --- | --- |

(284)

EIFI ir atkārtoti uzsvēris, ka CCCME nevar uzskatīt par reprezentatīvu organizāciju un tai nevar piešķirt ieinteresētās personas statusu šajā izmeklēšanā turpmāk minēto iemeslu dēļ.

EIFI

CCCME

a)

CCCME nevar būt pārstāvoša organizācija pamatregulas un ES sabiedriskās kārtības izpratnē, jo tā nepārstāv savu biedru intereses pamatregulā paredzētajā nozīmē. Tā drīzāk ir organizācija, kas pārstāv Ķīnas Tautas Republiku. EIFI apgalvoja, ka CCCME ir organizācija, kuras deklarētais mērķis ir koriģēt un regulēt valsts tirgus ekonomikas kārtību. CCCME tīmekļa vietnes sadaļa, kas veltīta biedra statusa iegūšanai, liecina, ka CCCME ir saistīta ar Tirdzniecības ministriju un Valsts padomi;

CCCME

EIFI

CCCME

CCCME

CCCME

| b) | ES sabiedriskā kārtība gan saistībā ar pamatregulu, gan saistībā ar ES konkurences tiesībām paredz, ka pārstāvības apvienībām ir jāievēro ES sabiedriskā kārtība un jo īpaši ES konkurences tiesības. Tāda organizācija kā CCCME, kuras mērķis ir novērst konkurenci gan iekšzemes, gan eksporta tirgos, pēc definīcijas nevar būt pārstāvības apvienība ES tiesību aktu izpratnē. Proti, pārstāvju apvienībām Eiropas Savienībā ir saistoši konkurences tiesību akti. Lielākajā daļā apvienību, kad tās tiekas, ir paredzēti noteikumi, kas nodrošina, ka to biedri, apspriežot nozarei kopumā svarīgus jautājumus, neveic pret konkurenci vērstas darbības. Tās nevar ietvert diskusijas par apjomiem, cenām un tirgiem, turpretī CCCME cenšas kontrolēt konkurenci un koordinēt ražotāju eksportētāju atbildes šajā procedūrā; |
| --- | --- |

b)

ES sabiedriskā kārtība gan saistībā ar pamatregulu, gan saistībā ar ES konkurences tiesībām paredz, ka pārstāvības apvienībām ir jāievēro ES sabiedriskā kārtība un jo īpaši ES konkurences tiesības. Tāda organizācija kā CCCME, kuras mērķis ir novērst konkurenci gan iekšzemes, gan eksporta tirgos, pēc definīcijas nevar būt pārstāvības apvienība ES tiesību aktu izpratnē. Proti, pārstāvju apvienībām Eiropas Savienībā ir saistoši konkurences tiesību akti. Lielākajā daļā apvienību, kad tās tiekas, ir paredzēti noteikumi, kas nodrošina, ka to biedri, apspriežot nozarei kopumā svarīgus jautājumus, neveic pret konkurenci vērstas darbības. Tās nevar ietvert diskusijas par apjomiem, cenām un tirgiem, turpretī CCCME cenšas kontrolēt konkurenci un koordinēt ražotāju eksportētāju atbildes šajā procedūrā;

CCCME

CCCME

| c) | turklāt CCCME apzināti ļauj Komisijai uzskatīt Shanghai Foreign Trade (Pudong) Co. Ltd. par ražotāju eksportētāju, kaut gan tas faktiski ir tirgotājs un tam nevajadzētu būt iekļautam citu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, sarakstā. |
| --- | --- |

c)

turklāt CCCME apzināti ļauj Komisijai uzskatīt Shanghai Foreign Trade (Pudong) Co. Ltd. par ražotāju eksportētāju, kaut gan tas faktiski ir tirgotājs un tam nevajadzētu būt iekļautam citu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, sarakstā.

CCCME

Shanghai Foreign Trade (Pudong) Co. Ltd.

| (285) | CCCME iesniedza Komisijai 20 pilnvaras (69), ko tai izsnieguši savienotājelementu ražotāji Ķīnā, pilnvarojot CCCME tos pārstāvēt šajā izmeklēšanā. Šī informācija ir pienācīgi pieejama pārbaudīšanai ieinteresētajām personām. EIFI norādītie iemesli neliek apšaubīt to, ka CCCME ir pilnvarota pārstāvēt ražotājus šajā izmeklēšanā, un tāpēc tā prasība tiek noraidīta. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka CCCME ir ieinteresētā persona, ciktāl tā pārstāv šos konkrētos savienotājelementu ražotājus Ķīnā. |
| --- | --- |

(285)

CCCME iesniedza Komisijai 20 pilnvaras (69), ko tai izsnieguši savienotājelementu ražotāji Ķīnā, pilnvarojot CCCME tos pārstāvēt šajā izmeklēšanā. Šī informācija ir pienācīgi pieejama pārbaudīšanai ieinteresētajām personām. EIFI norādītie iemesli neliek apšaubīt to, ka CCCME ir pilnvarota pārstāvēt ražotājus šajā izmeklēšanā, un tāpēc tā prasība tiek noraidīta. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka CCCME ir ieinteresētā persona, ciktāl tā pārstāv šos konkrētos savienotājelementu ražotājus Ķīnā.

CCCME

69

CCCME

EIFI

CCCME

CCCME

3.9.2.   Reprezentatīvās valsts izvēle

Reprezentatīvās valsts izvēle

| (286) | CCCME un EFDA atkārtoti apgalvoja, ka vairāku iemeslu dēļ Malaizija, nevis Taizeme ir vispiemērotākā reprezentatīvā trešā valsts pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē. Cita starpā tās apgalvoja, ka Malaizijas uzņēmumi galvenokārt ražo standarta savienotājelementus un tāpēc to ražojumu klāsts ir līdzīgs Ķīnas ražotāju ražojumu klāstam. |
| --- | --- |

(286)

CCCME un EFDA atkārtoti apgalvoja, ka vairāku iemeslu dēļ Malaizija, nevis Taizeme ir vispiemērotākā reprezentatīvā trešā valsts pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē. Cita starpā tās apgalvoja, ka Malaizijas uzņēmumi galvenokārt ražo standarta savienotājelementus un tāpēc to ražojumu klāsts ir līdzīgs Ķīnas ražotāju ražojumu klāstam.

CCCME

EFDA

| (287) | Attiecībā uz leģētā tērauda stieples (HS 722790), kas Malaizijā ir savienotājelementu ražošanas izejviela, importa cenu CCCME apgalvoja, ka tā ir reprezentatīva, jo tā ir ļoti līdzīga importa cenas līmenim citās valstīs, piemēram, Turcijā vai ES, savukārt tās pašas izejvielas importa cena Taizemē (ja ņem vērā importu no Japānas) neatbilst importa cenai šajās citās valstīs, tāpēc to nevar uzskatīt par reprezentatīvu. |
| --- | --- |

(287)

Attiecībā uz leģētā tērauda stieples (HS 722790), kas Malaizijā ir savienotājelementu ražošanas izejviela, importa cenu CCCME apgalvoja, ka tā ir reprezentatīva, jo tā ir ļoti līdzīga importa cenas līmenim citās valstīs, piemēram, Turcijā vai ES, savukārt tās pašas izejvielas importa cena Taizemē (ja ņem vērā importu no Japānas) neatbilst importa cenai šajās citās valstīs, tāpēc to nevar uzskatīt par reprezentatīvu.

CCCME

| (288) | Turklāt CCCME apgalvoja, ka, kas attiecas uz tās pašas izejvielas (leģētā tērauda stieples (HS 722790)) importa apjomu Malaizijā, lielākā daļa importa Malaizijā un Taizemē relatīvā izteiksmē ir no Ķīnas un valstīm, kas nav PTO dalībvalstis. Tādējādi relatīvā kvantitatīvā analīze nevar būt pamatots iemesls, kāpēc Komisija izvēlējusies Taizemi, nevis Malaiziju. Tas, ka atlikušais leģētā tērauda stieples importa apjoms (pēc tam, kad atskaitīts imports no Ķīnas un citām valstīm, kas nav PTO dalībvalstis) Malaizijā ir mazāks nekā Taizemē, nepadara to nereprezentatīvu, jo tas joprojām ir 16 000 tonnu, ko var atzīt par pietiekamu, lai to uzskatītu par reprezentatīvu. Turklāt Komisija nesniedz nekādus pierādījumus, kas liecinātu, ka importa cena Malaizijā uz šā pamata nav reprezentatīva vai ka importa cena Taizemē būtu reprezentatīvāka tikai tāpēc, ka importa daudzums ir lielāks. |
| --- | --- |

(288)

Turklāt CCCME apgalvoja, ka, kas attiecas uz tās pašas izejvielas (leģētā tērauda stieples (HS 722790)) importa apjomu Malaizijā, lielākā daļa importa Malaizijā un Taizemē relatīvā izteiksmē ir no Ķīnas un valstīm, kas nav PTO dalībvalstis. Tādējādi relatīvā kvantitatīvā analīze nevar būt pamatots iemesls, kāpēc Komisija izvēlējusies Taizemi, nevis Malaiziju. Tas, ka atlikušais leģētā tērauda stieples importa apjoms (pēc tam, kad atskaitīts imports no Ķīnas un citām valstīm, kas nav PTO dalībvalstis) Malaizijā ir mazāks nekā Taizemē, nepadara to nereprezentatīvu, jo tas joprojām ir 16 000 tonnu, ko var atzīt par pietiekamu, lai to uzskatītu par reprezentatīvu. Turklāt Komisija nesniedz nekādus pierādījumus, kas liecinātu, ka importa cena Malaizijā uz šā pamata nav reprezentatīva vai ka importa cena Taizemē būtu reprezentatīvāka tikai tāpēc, ka importa daudzums ir lielāks.

CCCME

| (289) | CCCME piebilda, ka Komisija, lai izslēgtu Malaiziju, ir nepamatoti koncentrējusies tikai uz leģētā tērauda stieples (HS 722790) importa apjomiem, lai gan citu izejvielu (HS 721391, HS 721399 un HS 722830) imports kopā veido aptuveni tādu pašu procentuālo daļu no Ķīnas savienotājelementu ražotāju kopējām ražošanas izmaksām. Faktiski, ņemot vērā visas četras izejvielas kopā, 70 % Malaizijā importēto izejvielu ir no valstīm, kas nav ĶTR un nav PTO dalībvalstis, savukārt Taizemē tikai 54 % no šo četru izejvielu importa apjoma ir no valstīm, kas nav ĶTR un nav PTO dalībvalstis. |
| --- | --- |

(289)

CCCME piebilda, ka Komisija, lai izslēgtu Malaiziju, ir nepamatoti koncentrējusies tikai uz leģētā tērauda stieples (HS 722790) importa apjomiem, lai gan citu izejvielu (HS 721391, HS 721399 un HS 722830) imports kopā veido aptuveni tādu pašu procentuālo daļu no Ķīnas savienotājelementu ražotāju kopējām ražošanas izmaksām. Faktiski, ņemot vērā visas četras izejvielas kopā, 70 % Malaizijā importēto izejvielu ir no valstīm, kas nav ĶTR un nav PTO dalībvalstis, savukārt Taizemē tikai 54 % no šo četru izejvielu importa apjoma ir no valstīm, kas nav ĶTR un nav PTO dalībvalstis.

CCCME

| (290) | Kā paskaidrots 224. apsvērumā, vairāk nekā 75 % no leģētā tērauda stieples (HS 722790) importa apjoma Malaizijā ir no ĶTR un valstīm, kas nav PTO dalībvalstis. Turklāt, kā norādīts 235. apsvērumā, vienas un tās pašas izejvielas imports Taizemē bija gandrīz divpadsmit reižu lielāks. Komisija uzskatīja, ka šie fakti vien ir pietiekami, lai secinātu, ka imports no Malaizijas cenu ziņā ir mazāk piemērots nekā imports no Taizemes, jo to acīmredzami ietekmēja konkurence ar importu no ĶTR un valstīm, kas nav PTO dalībvalstis, kas kopā veidoja vairāk nekā 80 % no visa šīs izejvielas importa Malaizijā. Patiešām, otrajā paziņojumā Komisija norādīja, ka importa cena no citiem avotiem Malaizijā bija saskaņota ar ļoti zemo importa cenu no ĶTR un citām valstīm, kas nav PTO dalībvalstis. Šī cena – 4,43 CNY/t – bija tuvāka importa cenai no ĶTR un citām valstīm, kas nav PTO dalībvalstis (3,9 CNY/t), nevis importa cenai Turcijā (4,93 CNY/t), kā apgalvoja attiecīgā persona. |
| --- | --- |

(290)

Kā paskaidrots 224. apsvērumā, vairāk nekā 75 % no leģētā tērauda stieples (HS 722790) importa apjoma Malaizijā ir no ĶTR un valstīm, kas nav PTO dalībvalstis. Turklāt, kā norādīts 235. apsvērumā, vienas un tās pašas izejvielas imports Taizemē bija gandrīz divpadsmit reižu lielāks. Komisija uzskatīja, ka šie fakti vien ir pietiekami, lai secinātu, ka imports no Malaizijas cenu ziņā ir mazāk piemērots nekā imports no Taizemes, jo to acīmredzami ietekmēja konkurence ar importu no ĶTR un valstīm, kas nav PTO dalībvalstis, kas kopā veidoja vairāk nekā 80 % no visa šīs izejvielas importa Malaizijā. Patiešām, otrajā paziņojumā Komisija norādīja, ka importa cena no citiem avotiem Malaizijā bija saskaņota ar ļoti zemo importa cenu no ĶTR un citām valstīm, kas nav PTO dalībvalstis. Šī cena – 4,43 CNY/t – bija tuvāka importa cenai no ĶTR un citām valstīm, kas nav PTO dalībvalstis (3,9 CNY/t), nevis importa cenai Turcijā (4,93 CNY/t), kā apgalvoja attiecīgā persona.

| (291) | Turklāt, pamatojoties uz izlasē iekļauto ĶTR ražotāju eksportētāju datiem, pārējās trīs galvenās izejvielas (HS 721391, HS 721399 un HS 722830) kopā veido vismaz par 10 % mazāku daļu no savienotājelementu ražošanas izmaksām nekā leģētā tērauda stieple (HS 722790). Tomēr Komisija otrajā paziņojumā arī atklāja šo citu izejvielu importa relatīvo īpatsvaru no ĶTR un valstīm, kas nav PTO dalībvalstis; Malaizijā tas bija lielāks nekā Taizemē, izņemot attiecībā uz vienu no izejvielām (HS 721391). Minēto apsvērumu dēļ Malaizija netika uzskatīta par attiecīgu reprezentatīvo valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē. Tāpēc Malaizijā ražoto savienotājelementu ražojumu klāsts netika analizēts, un šajā sakarā izteiktie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(291)

Turklāt, pamatojoties uz izlasē iekļauto ĶTR ražotāju eksportētāju datiem, pārējās trīs galvenās izejvielas (HS 721391, HS 721399 un HS 722830) kopā veido vismaz par 10 % mazāku daļu no savienotājelementu ražošanas izmaksām nekā leģētā tērauda stieple (HS 722790). Tomēr Komisija otrajā paziņojumā arī atklāja šo citu izejvielu importa relatīvo īpatsvaru no ĶTR un valstīm, kas nav PTO dalībvalstis; Malaizijā tas bija lielāks nekā Taizemē, izņemot attiecībā uz vienu no izejvielām (HS 721391). Minēto apsvērumu dēļ Malaizija netika uzskatīta par attiecīgu reprezentatīvo valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē. Tāpēc Malaizijā ražoto savienotājelementu ražojumu klāsts netika analizēts, un šajā sakarā izteiktie apgalvojumi tika noraidīti.

| (292) | Turklāt CCCME apgalvoja, ka D&B datu trūkums par Malaizijas ražotājiem ir Komisijas veiktās analīzes trūkums, proti, Komisija ieinteresētajām personām nekad nav sniegusi D&B datubāzes datus par Malaiziju, kā to tā ir darījusi par pirmajā paziņojumā norādītajām valstīm. Neraugoties uz to, ka CCCME savās piezīmēs par otro paziņojumu uzsvēra, ka ir svarīgi paļauties uz uzņēmumu revidētajiem finanšu pārskatiem salīdzinājumā ar D&B datiem, šķiet, ka Komisija nav mēģinājusi meklēt šādus datus par Malaiziju vai Taizemi. |
| --- | --- |

(292)

Turklāt CCCME apgalvoja, ka D&B datu trūkums par Malaizijas ražotājiem ir Komisijas veiktās analīzes trūkums, proti, Komisija ieinteresētajām personām nekad nav sniegusi D&B datubāzes datus par Malaiziju, kā to tā ir darījusi par pirmajā paziņojumā norādītajām valstīm. Neraugoties uz to, ka CCCME savās piezīmēs par otro paziņojumu uzsvēra, ka ir svarīgi paļauties uz uzņēmumu revidētajiem finanšu pārskatiem salīdzinājumā ar D&B datiem, šķiet, ka Komisija nav mēģinājusi meklēt šādus datus par Malaiziju vai Taizemi.

CCCME

D&B

D&B

CCCME

D&B

| (293) | EFDA norādīja, ka iespējamais finanšu datu trūkums par Malaizijas uzņēmumiem ir saistīts ar Komisijas bezdarbību, jo Komisija ir sniegusi D&B datubāzes izrakstus par vairākām valstīm, bet atteikusies to darīt attiecībā uz Malaiziju. EFDA arī norādīja, ka nav iespējams, ka D&B nesatur nekādu informāciju par Malaizijas savienotājelementu ražotājiem un ka D&B tīmekļa vietnē patiešām ir uzskaitīti astoņdesmit pieci uzņēmumi ar vienu no NACE kodiem, kas attiecas uz izmeklējamo ražojumu. |
| --- | --- |

(293)

EFDA norādīja, ka iespējamais finanšu datu trūkums par Malaizijas uzņēmumiem ir saistīts ar Komisijas bezdarbību, jo Komisija ir sniegusi D&B datubāzes izrakstus par vairākām valstīm, bet atteikusies to darīt attiecībā uz Malaiziju. EFDA arī norādīja, ka nav iespējams, ka D&B nesatur nekādu informāciju par Malaizijas savienotājelementu ražotājiem un ka D&B tīmekļa vietnē patiešām ir uzskaitīti astoņdesmit pieci uzņēmumi ar vienu no NACE kodiem, kas attiecas uz izmeklējamo ražojumu.

EFDA

D&B

EFDA

D&B

D&B

NACE

| (294) | Izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs Ningbo Jinding ir ieguvis revidētus 11 Malaizijas savienotājelementu ražotāju finanšu pārskatus no Malaizijas reģistra un ir ierosinājis Komisijai izmantot trīs no tiem (par ražotājiem, kas bija rentabli). |
| --- | --- |

(294)

Izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs Ningbo Jinding ir ieguvis revidētus 11 Malaizijas savienotājelementu ražotāju finanšu pārskatus no Malaizijas reģistra un ir ierosinājis Komisijai izmantot trīs no tiem (par ražotājiem, kas bija rentabli).

Ningbo Jinding

| (295) | CCCME piebilda, ka dati, kas Komisijai tagad ir pieejami par Malaizijas uzņēmumu revidētajiem finanšu pārskatiem, ir daudz uzticamāki nekā D&B dati par Taizemes uzņēmumiem šādu iemeslu dēļ.






  a) | Revidētie finanšu pārskati ir detalizēti, saprotami un sniedz skaidrojumus par finanšu datiem un to interpretāciju, savukārt ziņojumi, kas pieejami, izmantojot D&B datubāzi, bieži ir vispārīgi, tajos trūkst pietiekamas informācijas vai izejas datu analīzes. Turklāt D&B datubāzē bija iekļauti jebkādi pieejamie dati, un tā “standartizē ziņošanas pamatdatus”, kas rada neskaidrību par precīzu datu apjomu. |
| --- | --- | --- |

(295)

CCCME piebilda, ka dati, kas Komisijai tagad ir pieejami par Malaizijas uzņēmumu revidētajiem finanšu pārskatiem, ir daudz uzticamāki nekā D&B dati par Taizemes uzņēmumiem šādu iemeslu dēļ.

CCCME

D&B

a)

Revidētie finanšu pārskati ir detalizēti, saprotami un sniedz skaidrojumus par finanšu datiem un to interpretāciju, savukārt ziņojumi, kas pieejami, izmantojot D&B datubāzi, bieži ir vispārīgi, tajos trūkst pietiekamas informācijas vai izejas datu analīzes. Turklāt D&B datubāzē bija iekļauti jebkādi pieejamie dati, un tā “standartizē ziņošanas pamatdatus”, kas rada neskaidrību par precīzu datu apjomu.

D&B

D&B

| b) | Ir faktiski pierādījumi, ka D&B dati nav ticami, jo izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs Ningbo Jinding iepriekš sniegtajā informācijā (70) ir pierādījis, ka tā dati D&B datubāzē neatbilst tā revidēto pārskatu datiem. |
| --- | --- |

b)

Ir faktiski pierādījumi, ka D&B dati nav ticami, jo izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs Ningbo Jinding iepriekš sniegtajā informācijā (70) ir pierādījis, ka tā dati D&B datubāzē neatbilst tā revidēto pārskatu datiem.

D&B

Ningbo Jinding

70

D&B

| (296) | Attiecībā uz pieejamajiem datiem par savienotājelementu ražotājiem Malaizijā, kā norādīts 223. apsvērumā, Komisija otrajā paziņojumā apstiprināja, ka ir pieejama finanšu informācija par vienu uzņēmumu, kas ražo izmeklējamo ražojumu Malaizijā. Tādējādi nebija vajadzības sniegt D&B datus par šo uzņēmumu, jo arī dažas ieinteresētās personas identificēja šo uzņēmumu un iesniedza revidētus grupas pārskatus lietas materiālos, kas bija publiski pieejami visām ieinteresētajām personām. Turklāt jānorāda, ka saskaņā ar standarta praksi Komisija izmanto tās rīcībā esošās datubāzes (piemēram, Bloomberg un D&B), lai identificētu ražotājus visās iespējamajās reprezentatīvajās valstīs, to skaitā Malaizijā un Taizemē. Veicot izpēti, Komisija cenšas identificēt izmeklējamā ražojuma ražotājus, par kuriem ir pieejami pilnīgi finanšu dati, kas attiecas uz IP, lai noteiktu PVA izmaksas un peļņu saliktajai normālajai vērtībai. Tas, ka ieinteresētās personas atrada ražotājus Malaizijā saskaņā ar NACE kodiem, kas attiecas uz izmeklējamo ražojumu, neapstiprina, ka tie patiešām ir izmeklējamā ražojuma ražotāji ar pilnīgu finanšu datu kopumu, kas attiecas uz IP. Lai gan Komisija neapšauba revidēto pārskatu lietderību, ja tādi ir pieejami, tā atzīmē, ka CCCME nav pierādījusi, kā D&B datubāzē iekļauto pārskatu datu standartizētā bāze palielinātu nenoteiktību par precīzu datu apjomu. Atšķirības starp Ningbo Jinding revidētajiem pārskatiem un uzņēmuma datiem D&B datubāzē faktiski ir saistītas ar to, ka D&B datubāzē iekļautā informācija par ieņēmumiem attiecas uz aplēstajiem ieņēmumiem 2014. gadā, savukārt revidētajos pārskatos norādītie ieņēmumi attiecas uz faktiskajiem ieņēmumiem 2014. gadā. Visbeidzot, trīs Malaizijas ražotāju revidētie pārskati, kas tika iesniegti pēc galīgās informācijas izpaušanas, netika tālāk ņemti vērā, jo, kā secināts 291. apsvērumā, Malaizija netika uzskatīta par attiecīgu reprezentatīvu valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē. Tāpēc personu apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(296)

Attiecībā uz pieejamajiem datiem par savienotājelementu ražotājiem Malaizijā, kā norādīts 223. apsvērumā, Komisija otrajā paziņojumā apstiprināja, ka ir pieejama finanšu informācija par vienu uzņēmumu, kas ražo izmeklējamo ražojumu Malaizijā. Tādējādi nebija vajadzības sniegt D&B datus par šo uzņēmumu, jo arī dažas ieinteresētās personas identificēja šo uzņēmumu un iesniedza revidētus grupas pārskatus lietas materiālos, kas bija publiski pieejami visām ieinteresētajām personām. Turklāt jānorāda, ka saskaņā ar standarta praksi Komisija izmanto tās rīcībā esošās datubāzes (piemēram, Bloomberg un D&B), lai identificētu ražotājus visās iespējamajās reprezentatīvajās valstīs, to skaitā Malaizijā un Taizemē. Veicot izpēti, Komisija cenšas identificēt izmeklējamā ražojuma ražotājus, par kuriem ir pieejami pilnīgi finanšu dati, kas attiecas uz IP, lai noteiktu PVA izmaksas un peļņu saliktajai normālajai vērtībai. Tas, ka ieinteresētās personas atrada ražotājus Malaizijā saskaņā ar NACE kodiem, kas attiecas uz izmeklējamo ražojumu, neapstiprina, ka tie patiešām ir izmeklējamā ražojuma ražotāji ar pilnīgu finanšu datu kopumu, kas attiecas uz IP. Lai gan Komisija neapšauba revidēto pārskatu lietderību, ja tādi ir pieejami, tā atzīmē, ka CCCME nav pierādījusi, kā D&B datubāzē iekļauto pārskatu datu standartizētā bāze palielinātu nenoteiktību par precīzu datu apjomu. Atšķirības starp Ningbo Jinding revidētajiem pārskatiem un uzņēmuma datiem D&B datubāzē faktiski ir saistītas ar to, ka D&B datubāzē iekļautā informācija par ieņēmumiem attiecas uz aplēstajiem ieņēmumiem 2014. gadā, savukārt revidētajos pārskatos norādītie ieņēmumi attiecas uz faktiskajiem ieņēmumiem 2014. gadā. Visbeidzot, trīs Malaizijas ražotāju revidētie pārskati, kas tika iesniegti pēc galīgās informācijas izpaušanas, netika tālāk ņemti vērā, jo, kā secināts 291. apsvērumā, Malaizija netika uzskatīta par attiecīgu reprezentatīvu valsti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē. Tāpēc personu apgalvojumi tika noraidīti.

D&B

Bloomberg

D&B

NACE

CCCME

D&B

Ningbo Jinding

D&B

D&B

| (297) | CCCME un EFDA atkārtoti pieprasīja, lai gadījumā, ja par reprezentatīvo valsti izmantotu Taizemi, tiktu koriģēti četru galveno izejvielu (HS 721391, HS 721399, HS 722790 un HS 722830) importa dati, no kopējā importa apjoma atskaitot importu no Japānas, jo tā cena ir nepamatoti augsta. Šo apgalvojumu apstiprināja izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs Wenzhou. Proti, personas apgalvoja, ka Japānas stiepļu stienīšu imports Taizemē galvenokārt attiecas uz augstas kvalitātes kategorijām, ko izmanto automobiļu savienotājelementu ražošanā. Tie ir daudz dārgāki nekā zemākas kvalitātes stiepļu stienīši, ko izmanto izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri galvenokārt ražo standarta savienotājelementus. Šīs personas apgalvoja, ka Taizemē ir spēcīga autobūves nozare, kurai ir nepieciešami ievērojami apjomi savienotājelementu, kas ražoti no speciālās kategorijas stiepļu stienīšiem, bet Taizemē ir tikai viens šādas speciālās kategorijas piegādātājs, kura jauda ir ierobežota. Tāpēc ievērojams daudzums speciālās kategorijas stiepļu stienīšu ir jāimportē. Tā kā ASEAN reģionā, izņemot Japānu, nav citu speciālās kategorijas stiepļu stienīšu ražotāju (neskaitot iepriekš minēto vietējo ražotāju Taizemē), imports no šīs valsts noteikti tika veikts. |
| --- | --- |

(297)

CCCME un EFDA atkārtoti pieprasīja, lai gadījumā, ja par reprezentatīvo valsti izmantotu Taizemi, tiktu koriģēti četru galveno izejvielu (HS 721391, HS 721399, HS 722790 un HS 722830) importa dati, no kopējā importa apjoma atskaitot importu no Japānas, jo tā cena ir nepamatoti augsta. Šo apgalvojumu apstiprināja izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs Wenzhou. Proti, personas apgalvoja, ka Japānas stiepļu stienīšu imports Taizemē galvenokārt attiecas uz augstas kvalitātes kategorijām, ko izmanto automobiļu savienotājelementu ražošanā. Tie ir daudz dārgāki nekā zemākas kvalitātes stiepļu stienīši, ko izmanto izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri galvenokārt ražo standarta savienotājelementus. Šīs personas apgalvoja, ka Taizemē ir spēcīga autobūves nozare, kurai ir nepieciešami ievērojami apjomi savienotājelementu, kas ražoti no speciālās kategorijas stiepļu stienīšiem, bet Taizemē ir tikai viens šādas speciālās kategorijas piegādātājs, kura jauda ir ierobežota. Tāpēc ievērojams daudzums speciālās kategorijas stiepļu stienīšu ir jāimportē. Tā kā ASEAN reģionā, izņemot Japānu, nav citu speciālās kategorijas stiepļu stienīšu ražotāju (neskaitot iepriekš minēto vietējo ražotāju Taizemē), imports no šīs valsts noteikti tika veikts.

CCCME

EFDA

Wenzhou

ASEAN

| (298) | Turklāt šīs personas apgalvoja, ka četru galveno izejvielu importa no Japānas Taizemē cenas nav reprezentatīvas, pamatojoties uz to, ka to importa cenas ir augstākas nekā šo materiālu importa cenas vai iekšzemes tirgus cenas citos tirgos (piemēram, Turcijā, ES, ASV utt.). CCCME piebilda, ka Komisijai nevajadzēja analizēt Japānas eksporta cenas uz dažādiem tirgiem, bet gan salīdzināt importa no Japānas cenas ar importa no citām valstīm cenām Taizemē. Tāpēc CCCME pieprasīja, lai Komisija vai nu balstītos uz Taizemes importa datiem, izņemot importu no Japānas, vai uz ASEAN datiem par importu Taizemē, vai arī izmantotu šo materiālu Taizemes iekšzemes cenas. |
| --- | --- |

(298)

Turklāt šīs personas apgalvoja, ka četru galveno izejvielu importa no Japānas Taizemē cenas nav reprezentatīvas, pamatojoties uz to, ka to importa cenas ir augstākas nekā šo materiālu importa cenas vai iekšzemes tirgus cenas citos tirgos (piemēram, Turcijā, ES, ASV utt.). CCCME piebilda, ka Komisijai nevajadzēja analizēt Japānas eksporta cenas uz dažādiem tirgiem, bet gan salīdzināt importa no Japānas cenas ar importa no citām valstīm cenām Taizemē. Tāpēc CCCME pieprasīja, lai Komisija vai nu balstītos uz Taizemes importa datiem, izņemot importu no Japānas, vai uz ASEAN datiem par importu Taizemē, vai arī izmantotu šo materiālu Taizemes iekšzemes cenas.

CCCME

CCCME

ASEAN

| (299) | ĶV atbalstīja apgalvojumu, ka no Japānas importētos stiepļu stienīšus izmanto Taizemes autobūves nozarei paredzētu savienotājelementu ražošanai un ka tādēļ to cenu līmenis ir pārmērīgi augsts. Tā kā no ĶTR uz ES eksportē tikai dažus automobiļu rūpniecības savienotājelementus, normālās vērtības noteikšanai izmantotā atsauces vērtība neatspoguļo attiecīgās izmaksas stiepļu stienīšiem, ko izmanto no Ķīnas uz ES eksportētajos savienotājelementos. |
| --- | --- |

(299)

ĶV atbalstīja apgalvojumu, ka no Japānas importētos stiepļu stienīšus izmanto Taizemes autobūves nozarei paredzētu savienotājelementu ražošanai un ka tādēļ to cenu līmenis ir pārmērīgi augsts. Tā kā no ĶTR uz ES eksportē tikai dažus automobiļu rūpniecības savienotājelementus, normālās vērtības noteikšanai izmantotā atsauces vērtība neatspoguļo attiecīgās izmaksas stiepļu stienīšiem, ko izmanto no Ķīnas uz ES eksportētajos savienotājelementos.

| (300) | EFDA arī apgalvoja, ka ar kodiem HS 721391 un HS 721399 apzīmētās preces atšķiras tikai ar stiepļu stienīša izmēru, kas pats par sevi nevar pamatot ievērojamo atšķirību starp ar katru HS kodu apzīmēto preču vidējām importa cenām. Tā apgalvoja, ka šī cenu atšķirība, visticamāk, pamatojas uz faktu, ka imports no Japānas ar HS kodu 721391 veido tikai 9 %, bet ar HS kodu 721399 – 65 %. Wenzhou piebilda, ka tā izejvielu iepirkuma cena saskaņā ar HS 721391 un HS 721399 bija līdzīga. |
| --- | --- |

(300)

EFDA arī apgalvoja, ka ar kodiem HS 721391 un HS 721399 apzīmētās preces atšķiras tikai ar stiepļu stienīša izmēru, kas pats par sevi nevar pamatot ievērojamo atšķirību starp ar katru HS kodu apzīmēto preču vidējām importa cenām. Tā apgalvoja, ka šī cenu atšķirība, visticamāk, pamatojas uz faktu, ka imports no Japānas ar HS kodu 721391 veido tikai 9 %, bet ar HS kodu 721399 – 65 %. Wenzhou piebilda, ka tā izejvielu iepirkuma cena saskaņā ar HS 721391 un HS 721399 bija līdzīga.

EFDA

Wenzhou

| (301) | Neviena no iepriekš minētajām ieinteresētajām personām nepamatoja savus apgalvojumus par to, kāda daļa no speciālās kategorijas stiepļu stienīšu kopējā importa no Japānas Taizemē tika izmantota tādu nestandarta savienotājelementu ražošanā, ko izmanto autobūves nozarē, vai kā četru HS kodu vidū izšķirt speciālās kategorijas izejvielu, lai gan šī izmeklēšana attiecas arī uz nestandarta savienotājelementiem un to ražošanai var izmantot speciālās kategorijas izejvielu. Saskaņā ar konfidenciāliem datiem, ko iesniedza viena no ieinteresētajām personām, autobūves nozarei paredzētie savienotājelementi 2018. gadā veidoja mazāk nekā 50 % no kopējā rūpniecisko savienotājelementu pieprasījuma Taizemē, tādējādi Taizemē pastāvēja pieprasījums gan pēc standarta, gan nestandarta savienotājelementu izejvielām. Tajā pašā laikā Japānas četru galveno izejvielu imports uz Taizemi veido aptuveni 33 % no kopējā šo materiālu importa apjoma, bet personu iesniegtajos dokumentos trūka pierādījumu par to, cik liela daļa no tā bija paredzēta nestandarta savienotājelementiem vai vispār savienotājelementiem (jo materiāls tika izmantots arī citiem ražojumiem). |
| --- | --- |

(301)

Neviena no iepriekš minētajām ieinteresētajām personām nepamatoja savus apgalvojumus par to, kāda daļa no speciālās kategorijas stiepļu stienīšu kopējā importa no Japānas Taizemē tika izmantota tādu nestandarta savienotājelementu ražošanā, ko izmanto autobūves nozarē, vai kā četru HS kodu vidū izšķirt speciālās kategorijas izejvielu, lai gan šī izmeklēšana attiecas arī uz nestandarta savienotājelementiem un to ražošanai var izmantot speciālās kategorijas izejvielu. Saskaņā ar konfidenciāliem datiem, ko iesniedza viena no ieinteresētajām personām, autobūves nozarei paredzētie savienotājelementi 2018. gadā veidoja mazāk nekā 50 % no kopējā rūpniecisko savienotājelementu pieprasījuma Taizemē, tādējādi Taizemē pastāvēja pieprasījums gan pēc standarta, gan nestandarta savienotājelementu izejvielām. Tajā pašā laikā Japānas četru galveno izejvielu imports uz Taizemi veido aptuveni 33 % no kopējā šo materiālu importa apjoma, bet personu iesniegtajos dokumentos trūka pierādījumu par to, cik liela daļa no tā bija paredzēta nestandarta savienotājelementiem vai vispār savienotājelementiem (jo materiāls tika izmantots arī citiem ražojumiem).

| (302) | Kas attiecas uz cenu atšķirībām starp importu no Japānas un no citām trešām valstīm Taizemē, pirmkārt, pušu salīdzinātajās importa no Japānas cenās Taizemē bija iekļauti nodokļi, bet citu tirgu cenās tie nebija iekļauti. Otrkārt, Komisija uzskatīja, ka ieinteresēto personu sniegtais cenu salīdzinājums starp vidējo importa no Japānas cenu Taizemē un vidējo cenu līmeni citos tirgos nebija jēgpilns, jo tas nesalīdzināja līdzīgus elementus. Lai gan cenas importam no Japānas Taizemē, kā apgalvoja šīs personas, neietvēra nespeciālās kategorijas stiepļu stienīšus, vidējā cena citos tirgos ietvēra abējādus – gan speciālās, gan nespeciālās kategorijas stiepļu stienīšus, tāpēc šāds salīdzinājums nedeva jēgpilnus rezultātus un tika noraidīts. Tāpēc, lai veiktu salīdzināšanu, Komisija ņēma vērā visa Taizemes importa (ieskaitot speciālās un nespeciālās kategorijas stiepļu stienīšus) cenu salīdzinājumu ar importa vai iekšzemes cenām citos tirgos, ko norādījušas ieinteresētās personas. Salīdzinājums, kura pamatā bija visu stiepļu stienīšu vidējā cena saskaņā ar attiecīgajiem HS kodiem, parādīja, ka būtiskas cenu atšķirības pastāvēja tikai attiecībā uz diviem veidiem, kurus izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs izmantoja mazākos daudzumos. Tāpēc tikai cenu atšķirība vien nebija būtiska. Visbeidzot, ieinteresētās personas nepamatoja, kāpēc stiepļu stienīšu izmēru atšķirības nevar būtiski ietekmēt cenas. Wenzhou pirkuma cena bija izkropļota, un tāpēc to nevarēja ņemt vērā. |
| --- | --- |

(302)

Kas attiecas uz cenu atšķirībām starp importu no Japānas un no citām trešām valstīm Taizemē, pirmkārt, pušu salīdzinātajās importa no Japānas cenās Taizemē bija iekļauti nodokļi, bet citu tirgu cenās tie nebija iekļauti. Otrkārt, Komisija uzskatīja, ka ieinteresēto personu sniegtais cenu salīdzinājums starp vidējo importa no Japānas cenu Taizemē un vidējo cenu līmeni citos tirgos nebija jēgpilns, jo tas nesalīdzināja līdzīgus elementus. Lai gan cenas importam no Japānas Taizemē, kā apgalvoja šīs personas, neietvēra nespeciālās kategorijas stiepļu stienīšus, vidējā cena citos tirgos ietvēra abējādus – gan speciālās, gan nespeciālās kategorijas stiepļu stienīšus, tāpēc šāds salīdzinājums nedeva jēgpilnus rezultātus un tika noraidīts. Tāpēc, lai veiktu salīdzināšanu, Komisija ņēma vērā visa Taizemes importa (ieskaitot speciālās un nespeciālās kategorijas stiepļu stienīšus) cenu salīdzinājumu ar importa vai iekšzemes cenām citos tirgos, ko norādījušas ieinteresētās personas. Salīdzinājums, kura pamatā bija visu stiepļu stienīšu vidējā cena saskaņā ar attiecīgajiem HS kodiem, parādīja, ka būtiskas cenu atšķirības pastāvēja tikai attiecībā uz diviem veidiem, kurus izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs izmantoja mazākos daudzumos. Tāpēc tikai cenu atšķirība vien nebija būtiska. Visbeidzot, ieinteresētās personas nepamatoja, kāpēc stiepļu stienīšu izmēru atšķirības nevar būtiski ietekmēt cenas. Wenzhou pirkuma cena bija izkropļota, un tāpēc to nevarēja ņemt vērā.

Wenzhou

| (303) | Ņemot vērā to, ka i) personas neiesniedza pamatotākus datus par to, cik daudz no Japānas izcelsmes importētajām izejvielām bija paredzētas nestandarta savienotājelementu ražošanai un kā starp četriem HS kodiem izšķirt speciālās kategorijas izejvielas, ka ii) Taizemē bija pietiekams pieprasījums pēc izejvielām gan standarta, gan nestandarta savienotājelementu ražošanai un ka iii) vidējā cenu starpība starp importu Taizemē un stiepļu stienīšu vidējo cenu citos tirgos nebija būtiska, kā izklāstīts iepriekš minētajā apsvērumā, nebija pamata secināt, ka Japānas eksports uz Taizemi nebūtu bijis reprezentatīvs un tādēļ būtu jāizslēdz. Tāpēc ieinteresēto personu apgalvojumi par šo jautājumu tika noraidīti. |
| --- | --- |

(303)

Ņemot vērā to, ka i) personas neiesniedza pamatotākus datus par to, cik daudz no Japānas izcelsmes importētajām izejvielām bija paredzētas nestandarta savienotājelementu ražošanai un kā starp četriem HS kodiem izšķirt speciālās kategorijas izejvielas, ka ii) Taizemē bija pietiekams pieprasījums pēc izejvielām gan standarta, gan nestandarta savienotājelementu ražošanai un ka iii) vidējā cenu starpība starp importu Taizemē un stiepļu stienīšu vidējo cenu citos tirgos nebija būtiska, kā izklāstīts iepriekš minētajā apsvērumā, nebija pamata secināt, ka Japānas eksports uz Taizemi nebūtu bijis reprezentatīvs un tādēļ būtu jāizslēdz. Tāpēc ieinteresēto personu apgalvojumi par šo jautājumu tika noraidīti.

| (304) | CCCME arī atkārtoja, ka dažu Taizemes ražotāju finanšu datus nevajadzētu izmantot PVA izmaksu un peļņas noteikšanai. Proti, Topy Thailand, Thaisin Metals Industries Co., Ltd. un S.J Screwthai neražo ar Ķīnas ražotājiem salīdzināmus ražojumus, tāpēc šo ražotāju atšķirīgā ražošanas specializācija neizbēgami nozīmē, ka to izmaksas un finanšu dati ir ļoti atšķirīgi un nav salīdzināmi ar izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem. |
| --- | --- |

(304)

CCCME arī atkārtoja, ka dažu Taizemes ražotāju finanšu datus nevajadzētu izmantot PVA izmaksu un peļņas noteikšanai. Proti, Topy Thailand, Thaisin Metals Industries Co., Ltd. un S.J Screwthai neražo ar Ķīnas ražotājiem salīdzināmus ražojumus, tāpēc šo ražotāju atšķirīgā ražošanas specializācija neizbēgami nozīmē, ka to izmaksas un finanšu dati ir ļoti atšķirīgi un nav salīdzināmi ar izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem.

CCCME

Topy Thailand

Thaisin Metals Industries Co., Ltd.

S.J Screwthai

| (305) | EFDA arī apgalvoja, ka Topy Thailand neražo izmeklējamo ražojumu un tāpēc tas būtu jāizslēdz. Proti, Topy Thailand ražotie paplākšņi, pamatojoties uz grupas uzņēmuma Japānā tīmekļa vietni, ir atbalsta paplākšņi, kas nebūt nav tie paplākšņi, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana. Turklāt Topy Thailand dati šķiet neuzticami, jo Topy Group konsolidētā peļņa 2020. gada pārskatā atbilda tai, ko Komisija izmantoja attiecībā uz Topy Thailand. |
| --- | --- |

(305)

EFDA arī apgalvoja, ka Topy Thailand neražo izmeklējamo ražojumu un tāpēc tas būtu jāizslēdz. Proti, Topy Thailand ražotie paplākšņi, pamatojoties uz grupas uzņēmuma Japānā tīmekļa vietni, ir atbalsta paplākšņi, kas nebūt nav tie paplākšņi, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana. Turklāt Topy Thailand dati šķiet neuzticami, jo Topy Group konsolidētā peļņa 2020. gada pārskatā atbilda tai, ko Komisija izmantoja attiecībā uz Topy Thailand.

EFDA

Topy Thailand

Topy Thailand

Topy Thailand

Topy Group

Topy Thailand

| (306) | CCCME apgalvoja, ka D&B un Orbis datubāzes (“Orbis”) (71) dati kopumā un jo īpaši par izvēlētajiem Taizemes ražotājiem ir pilnīgi neuzticami, jo abās datubāzēs ir neatbilstības. CCCME apgalvoja, ka šajās datubāzēs iekļautie dati ir aplēses, un uzskatīja, ka Komisijai nav lietderīgi paļauties uz šādām aplēsēm, jo Taizemes privāto uzņēmumu finanšu dati nav publiski pieejami un tāpēc šajās datubāzēs nav iespējams paļauties uz faktiskiem skaitļiem. CCCME piebilda, ka D&B vai Orbis datubāzes var būt uzticamas tikai gadījumos, kad finanšu pārskati ir publiskoti. |
| --- | --- |

(306)

CCCME apgalvoja, ka D&B un Orbis datubāzes (“Orbis”) (71) dati kopumā un jo īpaši par izvēlētajiem Taizemes ražotājiem ir pilnīgi neuzticami, jo abās datubāzēs ir neatbilstības. CCCME apgalvoja, ka šajās datubāzēs iekļautie dati ir aplēses, un uzskatīja, ka Komisijai nav lietderīgi paļauties uz šādām aplēsēm, jo Taizemes privāto uzņēmumu finanšu dati nav publiski pieejami un tāpēc šajās datubāzēs nav iespējams paļauties uz faktiskiem skaitļiem. CCCME piebilda, ka D&B vai Orbis datubāzes var būt uzticamas tikai gadījumos, kad finanšu pārskati ir publiskoti.

CCCME

D&B

Orbis

Orbis

71

CCCME

CCCME

D&B

Orbis

| (307) | Attiecībā uz Taizemes ražotājiem izmeklēšanā netika apstiprināti apgalvojumi, ka tie neražo izmeklējamo ražojumu. Kā norādīts 244. apsvērumā, šo uzņēmumu ražojumu klāstā ir vairāki savienotājelementu veidi, kas atbilst izmeklējamajam ražojumam. Topy Thailand tīmekļa vietne (72) arī liecina, ka uzņēmums ražo standarta paplākšņus, kas ietilpst izmeklējamā ražojuma tvērumā, nevis tikai atbalsta paplākšņus, kā tika apgalvots. Tāpēc Komisija apstiprināja, ka izvēlētie uzņēmumi Taizemē tieši vai netieši ir saistīti ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un pārdošanu, un visi apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti. |
| --- | --- |

(307)

Attiecībā uz Taizemes ražotājiem izmeklēšanā netika apstiprināti apgalvojumi, ka tie neražo izmeklējamo ražojumu. Kā norādīts 244. apsvērumā, šo uzņēmumu ražojumu klāstā ir vairāki savienotājelementu veidi, kas atbilst izmeklējamajam ražojumam. Topy Thailand tīmekļa vietne (72) arī liecina, ka uzņēmums ražo standarta paplākšņus, kas ietilpst izmeklējamā ražojuma tvērumā, nevis tikai atbalsta paplākšņus, kā tika apgalvots. Tāpēc Komisija apstiprināja, ka izvēlētie uzņēmumi Taizemē tieši vai netieši ir saistīti ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un pārdošanu, un visi apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti.

Topy Thailand

72

| (308) | Turklāt attiecībā uz apgalvojumu, ka D&B dati nav ticami, kā izklāstīts iepriekšējos apsvērumos, Komisija norāda, ka Topy Group konsolidētā peļņa ir grupas ieņēmumu un izmaksu rezultāts attiecībās ar personām ārpus grupas, un grupas iekšējā peļņa grupas līmeņa pārskatos tiek izslēgta. Ņemot to vērā, līdzīga peļņas summa viena grupas uzņēmuma un visas grupas līmenī nav nekas neparasts un neapstiprina, ka D&B dati par Topy Thailand nav ticami. EFDA iesniegtais Topy Group gada pārskats nesniedz nekādu jaunu skaidrību šajā jautājumā, jo tajā ir sniegti tikai konsolidēti grupas rādītāji, un tāpēc tas neapšauba Taizemes subjekta darbību. |
| --- | --- |

(308)

Turklāt attiecībā uz apgalvojumu, ka D&B dati nav ticami, kā izklāstīts iepriekšējos apsvērumos, Komisija norāda, ka Topy Group konsolidētā peļņa ir grupas ieņēmumu un izmaksu rezultāts attiecībās ar personām ārpus grupas, un grupas iekšējā peļņa grupas līmeņa pārskatos tiek izslēgta. Ņemot to vērā, līdzīga peļņas summa viena grupas uzņēmuma un visas grupas līmenī nav nekas neparasts un neapstiprina, ka D&B dati par Topy Thailand nav ticami. EFDA iesniegtais Topy Group gada pārskats nesniedz nekādu jaunu skaidrību šajā jautājumā, jo tajā ir sniegti tikai konsolidēti grupas rādītāji, un tāpēc tas neapšauba Taizemes subjekta darbību.

D&B

Topy Group

D&B

Topy Thailand

EFDA

Topy Group

| (309) | Neatbilstības starp Orbis un D&B datiem var būt radušās tāpēc, ka datubāzē apkopotie finanšu posteņu apraksti ir atšķirīgi vai uzņēmuma/grupas ziņojums ir atšķirīgā līmenī, un tāpēc neatbilstības pašas par sevi nepierāda, ka dati nav ticami. Turklāt šie dati tiek vākti no uzņēmumiem, un tiem nav obligāti jābūt publiski pieejamiem. Persona arī nepierādīja, ka Orbis un D&B dati ir ticami tikai gadījumos, kad finanšu pārskati ir publiskoti. Tāpēc šajā saistībā minētie argumenti tika noraidīti. |
| --- | --- |

(309)

Neatbilstības starp Orbis un D&B datiem var būt radušās tāpēc, ka datubāzē apkopotie finanšu posteņu apraksti ir atšķirīgi vai uzņēmuma/grupas ziņojums ir atšķirīgā līmenī, un tāpēc neatbilstības pašas par sevi nepierāda, ka dati nav ticami. Turklāt šie dati tiek vākti no uzņēmumiem, un tiem nav obligāti jābūt publiski pieejamiem. Persona arī nepierādīja, ka Orbis un D&B dati ir ticami tikai gadījumos, kad finanšu pārskati ir publiskoti. Tāpēc šajā saistībā minētie argumenti tika noraidīti.

Orbis

D&B

Orbis

D&B

| (310) | Visbeidzot, CCCME apgalvoja, ka, ja Komisija izmantotu Taizemes uzņēmumu finanšu datus, būtu jāveic peļņas procenta korekcija, lai atspoguļotu izejvielu izmaksas, izņemot importu no ĶTR un citām valstīm, kas nav PTO valstis. Šajā ziņā ieinteresētā persona nepierādīja, kā šāda korekcija būtu attiecināma uz šiem konkrētajiem Taizemes uzņēmumiem, kā arī to, ka importa izslēgšana no ĶTR un citām valstīm, kas nav PTO valstis, būtu būtiska šiem konkrētajiem uzņēmumiem. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(310)

Visbeidzot, CCCME apgalvoja, ka, ja Komisija izmantotu Taizemes uzņēmumu finanšu datus, būtu jāveic peļņas procenta korekcija, lai atspoguļotu izejvielu izmaksas, izņemot importu no ĶTR un citām valstīm, kas nav PTO valstis. Šajā ziņā ieinteresētā persona nepierādīja, kā šāda korekcija būtu attiecināma uz šiem konkrētajiem Taizemes uzņēmumiem, kā arī to, ka importa izslēgšana no ĶTR un citām valstīm, kas nav PTO valstis, būtu būtiska šiem konkrētajiem uzņēmumiem. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

CCCME

3.9.3.   Normālās vērtības aprēķināšanai izmantotās atsauces vērtības

Normālās vērtības aprēķināšanai izmantotās atsauces vērtības

3.9.3.1.   Atsauces vērtība un darbaspēka izmaksu aprēķins

| (311) | Attiecībā uz labākajiem pieejamajiem faktiem, kas izmantoti, nosakot darbaspēka patēriņu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, Jiangsu apgalvoja, ka stundas, ko Komisija izmantojusi aprēķiniem, ir nevis laiks, kad darbinieks ienāk ražošanas līnijā vai iziet no tās, bet gan laiks, kad darbinieks ienāk rūpnīcas telpās vai tās pamet. Astoņu stundu darba dienas princips būtu jāinterpretē kā maksimālais darba laiks darba dienā, un Komisijas piemērotās korekcijas ir nepamatotas un noved pie absurdiem rezultātiem. Komisijai būtu vajadzējis izmantot astoņu stundu darba dienas principu, jo tas ir nostiprināts Konvencijā par darba laiku rūpniecībā (73), kuru ir ratificējušas ES dalībvalstis. Turklāt Ķīnā ir pieņemts astoņu stundu darba dienas princips, tāpēc astoņas stundas būtu jāinterpretē kā maksimālais darba laiks darba dienā. |
| --- | --- |

(311)

Attiecībā uz labākajiem pieejamajiem faktiem, kas izmantoti, nosakot darbaspēka patēriņu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, Jiangsu apgalvoja, ka stundas, ko Komisija izmantojusi aprēķiniem, ir nevis laiks, kad darbinieks ienāk ražošanas līnijā vai iziet no tās, bet gan laiks, kad darbinieks ienāk rūpnīcas telpās vai tās pamet. Astoņu stundu darba dienas princips būtu jāinterpretē kā maksimālais darba laiks darba dienā, un Komisijas piemērotās korekcijas ir nepamatotas un noved pie absurdiem rezultātiem. Komisijai būtu vajadzējis izmantot astoņu stundu darba dienas principu, jo tas ir nostiprināts Konvencijā par darba laiku rūpniecībā (73), kuru ir ratificējušas ES dalībvalstis. Turklāt Ķīnā ir pieņemts astoņu stundu darba dienas princips, tāpēc astoņas stundas būtu jāinterpretē kā maksimālais darba laiks darba dienā.

Jiangsu

73

| (312) | Komisija uzskatīja, ka Jiangsu konstatētais ieiešanas laiks rūpnīcas telpās un iziešanas laiks no tām ir pamatots, lai aprēķinātu faktisko darba laiku, jo darbiniekam nebija cita iemesla atrasties rūpnīcas telpās, izņemot faktisko darba veikšanu, vai arī Jiangsu šos citus iemeslus nebija norādījis. Jāatzīmē, ka Komisijas aprēķinātais vidējais dienā nostrādāto stundu skaits pārsniedza astoņu darba stundu normu, kas bija pamatoti, jo Jiangsu reģistrēja arī virsstundas. Tāpēc personas apgalvojumi par šo jautājumu tika noraidīti. |
| --- | --- |

(312)

Komisija uzskatīja, ka Jiangsu konstatētais ieiešanas laiks rūpnīcas telpās un iziešanas laiks no tām ir pamatots, lai aprēķinātu faktisko darba laiku, jo darbiniekam nebija cita iemesla atrasties rūpnīcas telpās, izņemot faktisko darba veikšanu, vai arī Jiangsu šos citus iemeslus nebija norādījis. Jāatzīmē, ka Komisijas aprēķinātais vidējais dienā nostrādāto stundu skaits pārsniedza astoņu darba stundu normu, kas bija pamatoti, jo Jiangsu reģistrēja arī virsstundas. Tāpēc personas apgalvojumi par šo jautājumu tika noraidīti.

Jiangsu

Jiangsu

Jiangsu

| (313) | Jiangsu arī apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi paskaidrojumus, uz kāda pamata tā noteica stundas darbaspēka izmaksas, bet ir tikai norādījusi saiti uz avotu. Faktiskais nedēļā nostrādāto stundu skaits Taizemes apstrādes rūpniecībā ir daudz ilgāks nekā četrdesmit stundas nedēļā. Jiangsu norādīja, ka, pamatojoties uz Komisijas izmantoto avotu, aptuveni 67 % Taizemes apstrādes rūpniecības darbinieku strādāja no četrdesmit līdz četrdesmit deviņām stundām nedēļā. Turklāt pašlaik spēkā esošajā Taizemes darba aizsardzības likumā noteikts, ka maksimālais darba laiks nedēļā ir četrdesmit astoņas stundas, kas tādējādi būtu piemērotāks pamats, lai noteiktu darbaspēka izmaksas stundā. |
| --- | --- |

(313)

Jiangsu arī apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi paskaidrojumus, uz kāda pamata tā noteica stundas darbaspēka izmaksas, bet ir tikai norādījusi saiti uz avotu. Faktiskais nedēļā nostrādāto stundu skaits Taizemes apstrādes rūpniecībā ir daudz ilgāks nekā četrdesmit stundas nedēļā. Jiangsu norādīja, ka, pamatojoties uz Komisijas izmantoto avotu, aptuveni 67 % Taizemes apstrādes rūpniecības darbinieku strādāja no četrdesmit līdz četrdesmit deviņām stundām nedēļā. Turklāt pašlaik spēkā esošajā Taizemes darba aizsardzības likumā noteikts, ka maksimālais darba laiks nedēļā ir četrdesmit astoņas stundas, kas tādējādi būtu piemērotāks pamats, lai noteiktu darbaspēka izmaksas stundā.

Jiangsu

Jiangsu

| (314) | Lai aprēķinātu darbaspēka izmaksas stundā, Komisija izmantoja četrdesmit stundas nedēļā (proti, mēneša darbaspēka izmaksas reprezentatīvajā valstī tika dalītas ar četrām nedēļām un pēc tam dalītas ar četrdesmit stundām nedēļā), kas ir standarta darba stundu skaits nedēļā (astoņas stundas dienā reizinātas ar piecām darba dienām). Fakts, ka 67 % Taizemes apstrādes rūpniecības nozarē nodarbināto strādā no četrdesmit līdz četrdesmit deviņām stundām nedēļā, neliecina par to, cik daudz nodarbināto strādā četrdesmit stundas vai vairāk nekā četrdesmit stundas, savukārt Taizemes darba aizsardzības likumā ir noteikts maksimālais darba laiks, bet ne faktiskais. Tāpēc personas apgalvojums šajā sakarā tika noraidīts. |
| --- | --- |

(314)

Lai aprēķinātu darbaspēka izmaksas stundā, Komisija izmantoja četrdesmit stundas nedēļā (proti, mēneša darbaspēka izmaksas reprezentatīvajā valstī tika dalītas ar četrām nedēļām un pēc tam dalītas ar četrdesmit stundām nedēļā), kas ir standarta darba stundu skaits nedēļā (astoņas stundas dienā reizinātas ar piecām darba dienām). Fakts, ka 67 % Taizemes apstrādes rūpniecības nozarē nodarbināto strādā no četrdesmit līdz četrdesmit deviņām stundām nedēļā, neliecina par to, cik daudz nodarbināto strādā četrdesmit stundas vai vairāk nekā četrdesmit stundas, savukārt Taizemes darba aizsardzības likumā ir noteikts maksimālais darba laiks, bet ne faktiskais. Tāpēc personas apgalvojums šajā sakarā tika noraidīts.

| (315) | Ningbo Jinding apgalvoja, ka Komisijai nevajadzēja izmantot fiksēto darba stundu skaitu uz kilogramu saražoto savienotājelementu, kas noteikts attiecībā uz Jiangsu, jo Jiangsu ražīgums ir ievērojami augstāks nekā Ningbo Jinding, ņemot vērā, ka Jiangsu ražošanas procesā izmanto karsto kalšanu. Šī persona piebilda, ka Komisijai pieejamo faktu piemērošanai ir jābūt pamatotai, jo īpaši tā nedrīkst radīt pilnīgi nepamatotus rezultātus, jo īpaši, ja pieejamo faktu piemērošana nenotiek sadarbības trūkuma dēļ, kā tas ir šajā gadījumā. EFDA atbalstīja šo apgalvojumu, norādot, ka Komisija ir paaugstinājusi darbaspēka izmaksas un tādējādi arī dempinga starpības. |
| --- | --- |

(315)

Ningbo Jinding apgalvoja, ka Komisijai nevajadzēja izmantot fiksēto darba stundu skaitu uz kilogramu saražoto savienotājelementu, kas noteikts attiecībā uz Jiangsu, jo Jiangsu ražīgums ir ievērojami augstāks nekā Ningbo Jinding, ņemot vērā, ka Jiangsu ražošanas procesā izmanto karsto kalšanu. Šī persona piebilda, ka Komisijai pieejamo faktu piemērošanai ir jābūt pamatotai, jo īpaši tā nedrīkst radīt pilnīgi nepamatotus rezultātus, jo īpaši, ja pieejamo faktu piemērošana nenotiek sadarbības trūkuma dēļ, kā tas ir šajā gadījumā. EFDA atbalstīja šo apgalvojumu, norādot, ka Komisija ir paaugstinājusi darbaspēka izmaksas un tādējādi arī dempinga starpības.

Ningbo Jinding

Jiangsu

Jiangsu

Ningbo Jinding

Jiangsu

EFDA

| (316) | Ningbo Jinding arī atkārtoja savu lūgumu izmantot standarta darba laiku, apgalvojot, ka ir iesniegti pierādījumi, ka uzņēmums ir ievērojis un ievērojis ĶTR darba tiesību aktus, kas nosaka, ka tās ir astoņas darba stundas dienā. Turklāt lietā nav pierādījumu, kas liecinātu, ka Ķīnas darba tiesību akti nav tikuši ievēroti vai izpildīti, tāpēc Komisijai būtu jāpieņem, ka tiesību akti ir ievēroti. |
| --- | --- |

(316)

Ningbo Jinding arī atkārtoja savu lūgumu izmantot standarta darba laiku, apgalvojot, ka ir iesniegti pierādījumi, ka uzņēmums ir ievērojis un ievērojis ĶTR darba tiesību aktus, kas nosaka, ka tās ir astoņas darba stundas dienā. Turklāt lietā nav pierādījumu, kas liecinātu, ka Ķīnas darba tiesību akti nav tikuši ievēroti vai izpildīti, tāpēc Komisijai būtu jāpieņem, ka tiesību akti ir ievēroti.

Ningbo Jinding

| (317) | Kā minēts 180. apsvērumā, Komisija nevienam no trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem nevarēja pārbaudīt faktisko darbaspēka patēriņu, tāpēc šajā sakarā tā izmantoja pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Kā norādīts 260. apsvērumā, informācija par starpību starp faktisko paziņoto stundu skaitu un Jiangsu konstatēto ierašanās/aiziešanas laiku neveido faktisko darba stundu patēriņu Jiangsu. Komisija izmantoja ierakstus par ierašanās/aiziešanas laikiem kā pieejamos faktus vienīgi tādēļ, lai novērtētu faktisko darba stundu skaitu. Rezultātā Komisijai nebija iespējams nevienam no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem noteikt atšķirību starp darba stundām, kas vajadzīgas dažādām ražošanas metodēm (karstā un aukstā kalšana), un arī pats pieprasījuma iesniedzējs nebija iesniedzis pierādījumus par to, kā tās būtu jāaplēš. 17 darba stundas, kas aprēķinātas, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, bija līdzīgas standarta darba stundām, kas nepieciešamas dažās Ningbo Jinding ražošanas nodaļās, turklāt nebija pierādījumu, ka virsstundas nav fakultatīvas. |
| --- | --- |

(317)

Kā minēts 180. apsvērumā, Komisija nevienam no trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem nevarēja pārbaudīt faktisko darbaspēka patēriņu, tāpēc šajā sakarā tā izmantoja pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Kā norādīts 260. apsvērumā, informācija par starpību starp faktisko paziņoto stundu skaitu un Jiangsu konstatēto ierašanās/aiziešanas laiku neveido faktisko darba stundu patēriņu Jiangsu. Komisija izmantoja ierakstus par ierašanās/aiziešanas laikiem kā pieejamos faktus vienīgi tādēļ, lai novērtētu faktisko darba stundu skaitu. Rezultātā Komisijai nebija iespējams nevienam no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem noteikt atšķirību starp darba stundām, kas vajadzīgas dažādām ražošanas metodēm (karstā un aukstā kalšana), un arī pats pieprasījuma iesniedzējs nebija iesniedzis pierādījumus par to, kā tās būtu jāaplēš. 17 darba stundas, kas aprēķinātas, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, bija līdzīgas standarta darba stundām, kas nepieciešamas dažās Ningbo Jinding ražošanas nodaļās, turklāt nebija pierādījumu, ka virsstundas nav fakultatīvas.

Jiangsu

Jiangsu

Ningbo Jinding

| (318) | Turklāt, kā minēts 183. apsvērumā, Komisija izmeklēšanas laikā konstatēja, ka faktiskais darba laiks neatspoguļojas darbiniekiem izmaksātajā atalgojumā. Pretēji apgalvotajam uzņēmums neiesniedza nekādus pierādījumus par darba laika saistību ar atalgojumu un tādējādi nevarēja pierādīt, ka standarta darba laiks patiešām tiek ievērots, bet tikai iesniedza uzņēmuma paziņojumus darbiniekiem, kuros bija noteikts maksimālais stundu skaits. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka faktiskā darba laika noteikšanas metodika bija pamatota, un personu apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti. |
| --- | --- |

(318)

Turklāt, kā minēts 183. apsvērumā, Komisija izmeklēšanas laikā konstatēja, ka faktiskais darba laiks neatspoguļojas darbiniekiem izmaksātajā atalgojumā. Pretēji apgalvotajam uzņēmums neiesniedza nekādus pierādījumus par darba laika saistību ar atalgojumu un tādējādi nevarēja pierādīt, ka standarta darba laiks patiešām tiek ievērots, bet tikai iesniedza uzņēmuma paziņojumus darbiniekiem, kuros bija noteikts maksimālais stundu skaits. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka faktiskā darba laika noteikšanas metodika bija pamatota, un personu apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti.

3.9.3.2.   Elektroenerģijas izmaksu atsauces vērtība

| (319) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Jiangsu apgalvoja, ka inflācijas korekcija, ko Komisija izmantoja elektroenerģijas tarifa koriģēšanai no 2018. gada novembra, nav īstenojusies, jo kopš tā laika Taizemes elektroenerģijas tarifs nav mainījies, lai atspoguļotu inflāciju. Jiangsu arī apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi iemeslus, kāpēc nepieciešama korekcija. Turklāt Komisija nav koriģējusi ūdens un dabasgāzes inflāciju un nav norādījusi nekādus iemeslus. |
| --- | --- |

(319)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Jiangsu apgalvoja, ka inflācijas korekcija, ko Komisija izmantoja elektroenerģijas tarifa koriģēšanai no 2018. gada novembra, nav īstenojusies, jo kopš tā laika Taizemes elektroenerģijas tarifs nav mainījies, lai atspoguļotu inflāciju. Jiangsu arī apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi iemeslus, kāpēc nepieciešama korekcija. Turklāt Komisija nav koriģējusi ūdens un dabasgāzes inflāciju un nav norādījusi nekādus iemeslus.

Jiangsu

Jiangsu

| (320) | Ningbo Jinding apgalvoja, ka, tā kā elektroenerģijas izmaksu atsauces vērtība tika noteikta, pamatojoties uz elektroenerģijas cenu, kas publicēta par 2018. gada novembra norēķinu mēnesi, koriģējot to atbilstīgi piemērojamajai inflācijas likmei līdz IP vidum, tā neatspoguļoja faktiskās izmaksas Taizemes elektroenerģijas patērētājiem IP laikā. Persona norādīja, ka nosacījumos par elektroenerģijas tarifiem, kuri minēti tīmekļa vietnē (74), no kuras Komisija ieguva IP laikā piemērojamo elektroenerģijas cenu, ir norādīts, ka “par katru mēnesi aprēķināto maksu par elektroenerģiju veido elektroenerģijas bāzes maksa saskaņā ar šeit noteiktajiem tarifiem; un enerģijas korekcijas maksa”. Tādējādi Komisijai esot vajadzējis piemērot enerģijas korekcijas maksu, nevis inflācijas korekciju. |
| --- | --- |

(320)

Ningbo Jinding apgalvoja, ka, tā kā elektroenerģijas izmaksu atsauces vērtība tika noteikta, pamatojoties uz elektroenerģijas cenu, kas publicēta par 2018. gada novembra norēķinu mēnesi, koriģējot to atbilstīgi piemērojamajai inflācijas likmei līdz IP vidum, tā neatspoguļoja faktiskās izmaksas Taizemes elektroenerģijas patērētājiem IP laikā. Persona norādīja, ka nosacījumos par elektroenerģijas tarifiem, kuri minēti tīmekļa vietnē (74), no kuras Komisija ieguva IP laikā piemērojamo elektroenerģijas cenu, ir norādīts, ka “par katru mēnesi aprēķināto maksu par elektroenerģiju veido elektroenerģijas bāzes maksa saskaņā ar šeit noteiktajiem tarifiem; un enerģijas korekcijas maksa”. Tādējādi Komisijai esot vajadzējis piemērot enerģijas korekcijas maksu, nevis inflācijas korekciju.

74

| (321) | Komisija pārskatīja Taizemes elektroenerģijas tarifu nosacījumus un apstiprināja, ka elektroenerģijas piegādātājs Taizemē patiešām ir periodiski koriģējis enerģijas korekcijas maksu (kas ietver mainīgās cenas elementus). Tāpēc tā koriģēja elektroenerģijas atsauces vērtību, kas tika izmantota enerģijas korekcijas maksājumam, nevis inflācijas korekciju attiecībā uz trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Atšķirībā no elektroenerģijas atsauces vērtības, kuras pamatā bija rēķini par 2018. gada novembri un kura tādēļ, kā paskaidrots iepriekš, bija jāpielāgo IP, Komisijas piemērotās ūdens un dabasgāzes atsauces vērtības jau attiecās uz IP, tāpēc papildu korekcijas netika veiktas. |
| --- | --- |

(321)

Komisija pārskatīja Taizemes elektroenerģijas tarifu nosacījumus un apstiprināja, ka elektroenerģijas piegādātājs Taizemē patiešām ir periodiski koriģējis enerģijas korekcijas maksu (kas ietver mainīgās cenas elementus). Tāpēc tā koriģēja elektroenerģijas atsauces vērtību, kas tika izmantota enerģijas korekcijas maksājumam, nevis inflācijas korekciju attiecībā uz trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Atšķirībā no elektroenerģijas atsauces vērtības, kuras pamatā bija rēķini par 2018. gada novembri un kura tādēļ, kā paskaidrots iepriekš, bija jāpielāgo IP, Komisijas piemērotās ūdens un dabasgāzes atsauces vērtības jau attiecās uz IP, tāpēc papildu korekcijas netika veiktas.

| (322) | Ningbo Jinding arī apgalvoja, ka Komisija ir piemērojusi nepareizu sprieguma līmeni elektroenerģijas tarifiem, kas IP laikā tika iekasēti no Ningbo Jinding, jo uzņēmuma faktiskais sprieguma līmenis pārsniedz 12 kV. Komisija pārskatīja un koriģēja atsauces vērtību attiecībā uz Ningbo Jinding sprieguma līmeni, kā to apstiprināja AKP laikā iegūtie pierādījumi, kas attiecas uz elektroenerģijas tarifiem, kuri IP laikā tika piemēroti Ningbo Jinding. |
| --- | --- |

(322)

Ningbo Jinding arī apgalvoja, ka Komisija ir piemērojusi nepareizu sprieguma līmeni elektroenerģijas tarifiem, kas IP laikā tika iekasēti no Ningbo Jinding, jo uzņēmuma faktiskais sprieguma līmenis pārsniedz 12 kV. Komisija pārskatīja un koriģēja atsauces vērtību attiecībā uz Ningbo Jinding sprieguma līmeni, kā to apstiprināja AKP laikā iegūtie pierādījumi, kas attiecas uz elektroenerģijas tarifiem, kuri IP laikā tika piemēroti Ningbo Jinding.

Ningbo Jinding

Ningbo Jinding

Ningbo Jinding

Ningbo Jinding

3.9.3.3.   Izejvielu atsauces vērtībai piemērotā iekšzemes vedmaksas un ievedmuitas nodokļu korekcija

| (323) | Ningbo Jinding apgalvoja, ka Komisija nepareizi aprēķinājusi iekšzemes vedmaksu, pamatojoties uz procentuālo daļu no izejvielu vērtības, lai gan pārvadājumu maksu par izejvielu iepirkumiem parasti nosaka, pamatojoties uz iepirkuma apjomu. Šī persona norādīja, ka pati Komisija konsekventi izmanto praksi transportēšanas izmaksas attiecināt pēc apjoma, nevis pēc materiāla vērtības. Turklāt Komisijai esot bijis jāņem vērā faktiskais transportēšanas attālums līdz Ningbo Jinding. |
| --- | --- |

(323)

Ningbo Jinding apgalvoja, ka Komisija nepareizi aprēķinājusi iekšzemes vedmaksu, pamatojoties uz procentuālo daļu no izejvielu vērtības, lai gan pārvadājumu maksu par izejvielu iepirkumiem parasti nosaka, pamatojoties uz iepirkuma apjomu. Šī persona norādīja, ka pati Komisija konsekventi izmanto praksi transportēšanas izmaksas attiecināt pēc apjoma, nevis pēc materiāla vērtības. Turklāt Komisijai esot bijis jāņem vērā faktiskais transportēšanas attālums līdz Ningbo Jinding.

Ningbo Jinding

Ningbo Jinding

| (324) | Wenzhou apgalvoja, ka pietiek nodrošināt, lai izejvielu cena EXW līmenī nebūtu izkropļota un ka transportēšanas izmaksu pieskaitījumam būtu jāatbilst faktiskajam piegādes termiņam Ķīnas ražotāju eksportētāju izejvielu iepirkumos. Līdz ar to papildus EXW cenai būtu jāņem vērā tikai faktiskās transportēšanas izmaksas no piegādātājiem līdz Wenzhou. Turklāt Wenzhou uzskatīja, ka ir nepamatoti izejvielu transportēšanas izmaksas izteikt procentos no paziņotajām izejvielu izmaksām, ja savukārt faktiskās transportēšanas izmaksas tiktu aprēķinātas, pamatojoties uz daudzumu, nevis uz vērtību. |
| --- | --- |

(324)

Wenzhou apgalvoja, ka pietiek nodrošināt, lai izejvielu cena EXW līmenī nebūtu izkropļota un ka transportēšanas izmaksu pieskaitījumam būtu jāatbilst faktiskajam piegādes termiņam Ķīnas ražotāju eksportētāju izejvielu iepirkumos. Līdz ar to papildus EXW cenai būtu jāņem vērā tikai faktiskās transportēšanas izmaksas no piegādātājiem līdz Wenzhou. Turklāt Wenzhou uzskatīja, ka ir nepamatoti izejvielu transportēšanas izmaksas izteikt procentos no paziņotajām izejvielu izmaksām, ja savukārt faktiskās transportēšanas izmaksas tiktu aprēķinātas, pamatojoties uz daudzumu, nevis uz vērtību.

Wenzhou

EXW

EXW

Wenzhou

Wenzhou

| (325) | Turklāt Ningbo Jinding apgalvoja, ka nav pamata izejvielu cenai pieskaitīt ievedmuitas nodokli, jo Ningbo Jinding iepērk izejvielas Ķīnā un ievedmuitas nodokli nemaksā. Bez tam GTA dati ir balstīti uz CIF cenām, tāpēc tajos ir iekļautas papildu izmaksas, piemēram, starptautiskā transporta, apdrošināšanas un pārkraušanas izmaksas, kas nav piemērojamas iekšzemes iepirkumiem, un tāpēc tās ir jāatskaita. |
| --- | --- |

(325)

Turklāt Ningbo Jinding apgalvoja, ka nav pamata izejvielu cenai pieskaitīt ievedmuitas nodokli, jo Ningbo Jinding iepērk izejvielas Ķīnā un ievedmuitas nodokli nemaksā. Bez tam GTA dati ir balstīti uz CIF cenām, tāpēc tajos ir iekļautas papildu izmaksas, piemēram, starptautiskā transporta, apdrošināšanas un pārkraušanas izmaksas, kas nav piemērojamas iekšzemes iepirkumiem, un tāpēc tās ir jāatskaita.

Ningbo Jinding

Ningbo Jinding

GTA

CIF

| (326) | Wenzhou Junhao arī atkārtoja savu piezīmi par pirmo paziņojumu, ka visas izejvielas Wenzhou Junhao izmeklējamajam ražojumam tiek iepirktas iekšzemes tirgū. Wenzhou Junhao apgalvoja, ka importa Taizemē cena (CIF), ko Komisija ņēma par pamatu neizkropļotu izejvielu cenu noteikšanai, var ietvert lielākus piegādes izdevumus nekā vietējā tirgū iegādātās izejvielas. |
| --- | --- |

(326)

Wenzhou Junhao arī atkārtoja savu piezīmi par pirmo paziņojumu, ka visas izejvielas Wenzhou Junhao izmeklējamajam ražojumam tiek iepirktas iekšzemes tirgū. Wenzhou Junhao apgalvoja, ka importa Taizemē cena (CIF), ko Komisija ņēma par pamatu neizkropļotu izejvielu cenu noteikšanai, var ietvert lielākus piegādes izdevumus nekā vietējā tirgū iegādātās izejvielas.

Wenzhou Junhao

Wenzhou Junhao

Wenzhou Junhao

CIF

| (327) | Komisija uzskatīja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu normālajai vērtībai būtu jāatspoguļo neizkropļota izejvielu cena reprezentatīvajā valstī (šajā gadījumā Taizemē), kas ir attiecīgā aizstājējvērtība normālās vērtības izcelsmes valstī aprēķināšanai. Tāpēc tai būtu jāatspoguļo cena, ko savienotājelementu ražotājs Taizemē maksātu par izejvielām, kas piegādātas līdz rūpnīcas vārtiem. Ja netiktu pieskaitītas starptautiskās transportēšanas izmaksas vai ievedmuitas nodokļi, iegūtā atsauces vērtība neatspoguļotu neizkropļotu cenu Taizemes tirgū, bet tikai vidējo CIF cenu valstīs, kas eksportē attiecīgās izejvielas. Tas būtu pretrunā pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(327)

Komisija uzskatīja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu normālajai vērtībai būtu jāatspoguļo neizkropļota izejvielu cena reprezentatīvajā valstī (šajā gadījumā Taizemē), kas ir attiecīgā aizstājējvērtība normālās vērtības izcelsmes valstī aprēķināšanai. Tāpēc tai būtu jāatspoguļo cena, ko savienotājelementu ražotājs Taizemē maksātu par izejvielām, kas piegādātas līdz rūpnīcas vārtiem. Ja netiktu pieskaitītas starptautiskās transportēšanas izmaksas vai ievedmuitas nodokļi, iegūtā atsauces vērtība neatspoguļotu neizkropļotu cenu Taizemes tirgū, bet tikai vidējo CIF cenu valstīs, kas eksportē attiecīgās izejvielas. Tas būtu pretrunā pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktam.

CIF

| (328) | Turklāt, tā kā nav nekādas transportēšanas izmaksu atsauces vērtības (katram uzņēmumam, katram izejvielu veidam, dažādiem transporta kanāliem utt.), Komisija izmantoja transportēšanas izmaksu un ražotāja eksportētāja izejvielu izmaksu attiecību. Šo attiecību piemēro izejvielas atsauces vērtībai, ko pēc tam reizina ar ražotāja eksportētāja patērēto izejvielas daudzumu. Šāda metodika atspoguļo ražotāja eksportētāja izmaksu struktūru, jo tiek saglabāta attiecība starp transportēšanas izmaksām un izejvielu izmaksām, un to tālāk piemēro neizkropļotai atsauces vērtībai. |
| --- | --- |

(328)

Turklāt, tā kā nav nekādas transportēšanas izmaksu atsauces vērtības (katram uzņēmumam, katram izejvielu veidam, dažādiem transporta kanāliem utt.), Komisija izmantoja transportēšanas izmaksu un ražotāja eksportētāja izejvielu izmaksu attiecību. Šo attiecību piemēro izejvielas atsauces vērtībai, ko pēc tam reizina ar ražotāja eksportētāja patērēto izejvielas daudzumu. Šāda metodika atspoguļo ražotāja eksportētāja izmaksu struktūru, jo tiek saglabāta attiecība starp transportēšanas izmaksām un izejvielu izmaksām, un to tālāk piemēro neizkropļotai atsauces vērtībai.

| (329) | Tāpēc visi personu apgalvojumi par iekšzemes vedmaksas aprēķinu un ievedmuitas nodokļu korekciju, kas piemērota izejvielu atsauces vērtībai, tika noraidīti. |
| --- | --- |

(329)

Tāpēc visi personu apgalvojumi par iekšzemes vedmaksas aprēķinu un ievedmuitas nodokļu korekciju, kas piemērota izejvielu atsauces vērtībai, tika noraidīti.

3.9.4.   Normālās vērtības aprēķins

Normālās vērtības aprēķins

| (330) | Wenzhou apgalvoja, ka nav jānošķir divi stiepļu stienīšu veidi, ko izmanto savienotājelementu ražošanā, proti, ar kodiem HS 721391 un HS 721399 apzīmētie, jo tie atšķiras tikai pēc diametra (virs vai zem 14 mm) un to cena ir gandrīz vienāda, kā norādīts vairākos iesniegtajos avotos. Turklāt diametrs virs vai zem 14 mm nav rādītājs, ko nošķirtu izmeklējamā ražojuma RKN struktūrā. |
| --- | --- |

(330)

Wenzhou apgalvoja, ka nav jānošķir divi stiepļu stienīšu veidi, ko izmanto savienotājelementu ražošanā, proti, ar kodiem HS 721391 un HS 721399 apzīmētie, jo tie atšķiras tikai pēc diametra (virs vai zem 14 mm) un to cena ir gandrīz vienāda, kā norādīts vairākos iesniegtajos avotos. Turklāt diametrs virs vai zem 14 mm nav rādītājs, ko nošķirtu izmeklējamā ražojuma RKN struktūrā.

Wenzhou

| (331) | Attiecībā uz izejvielām anketā ražotājiem eksportētājiem tika lūgts identificēt katru izejvielu veidu, ko tie izmanto izmeklējamā ražojuma ražošanā, norādot visprecīzāko muitas kodu (astoņu vai desmit ciparu līmenī). Pēc tam norādīto izejvielu pēc iespējas precīzāk salīdzina ar tās pašas izejvielas atsauces vērtības muitas kodu reprezentatīvajā valstī. Norādot izmantotās izejvielas, šo izejvielu cenai vai RKN struktūrai nav nozīmes, jo nevienu no tām neizmanto, lai saskaņotu tās pašas izejvielas atsauces vērtības muitas kodu reprezentatīvajā valstī. Šajā izmeklēšanā Wenzhou norādīja abus izmantoto izejvielu veidus. Pamatojoties uz to, abi Wenzhou izmantoto izejvielu veidi tika saskaņoti ar tās pašas izejvielas Taizemes atsauces vērtībām. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(331)

Attiecībā uz izejvielām anketā ražotājiem eksportētājiem tika lūgts identificēt katru izejvielu veidu, ko tie izmanto izmeklējamā ražojuma ražošanā, norādot visprecīzāko muitas kodu (astoņu vai desmit ciparu līmenī). Pēc tam norādīto izejvielu pēc iespējas precīzāk salīdzina ar tās pašas izejvielas atsauces vērtības muitas kodu reprezentatīvajā valstī. Norādot izmantotās izejvielas, šo izejvielu cenai vai RKN struktūrai nav nozīmes, jo nevienu no tām neizmanto, lai saskaņotu tās pašas izejvielas atsauces vērtības muitas kodu reprezentatīvajā valstī. Šajā izmeklēšanā Wenzhou norādīja abus izmantoto izejvielu veidus. Pamatojoties uz to, abi Wenzhou izmantoto izejvielu veidi tika saskaņoti ar tās pašas izejvielas Taizemes atsauces vērtībām. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

Wenzhou

Wenzhou

| (332) | Wenzhou arī apgalvoja, ka normālās vērtības aprēķināšanai izmantotās PVA izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz pieciem Taizemes uzņēmumiem, nenorādot atsevišķo uzņēmumu PVA izmaksu sadalījumu. No PVA izmaksām nav atskaitītas arī tiešās pārdošanas izmaksas, piemēram, transporta izdevumi. Tāpēc Komisijas apgalvojums galīgās informācijas izpaušanā, ka tā normālo vērtību katram ražojuma veidam aprēķinājusi EXW līmenī, ir neprecīzs. Tā kā eksporta pārdošanas apjoms tika noteikts EXW līmenī, neņemot vērā transportēšanas izmaksas, arī šādas izmaksas būtu jāatskaita no normālās vērtības saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. |
| --- | --- |

(332)

Wenzhou arī apgalvoja, ka normālās vērtības aprēķināšanai izmantotās PVA izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz pieciem Taizemes uzņēmumiem, nenorādot atsevišķo uzņēmumu PVA izmaksu sadalījumu. No PVA izmaksām nav atskaitītas arī tiešās pārdošanas izmaksas, piemēram, transporta izdevumi. Tāpēc Komisijas apgalvojums galīgās informācijas izpaušanā, ka tā normālo vērtību katram ražojuma veidam aprēķinājusi EXW līmenī, ir neprecīzs. Tā kā eksporta pārdošanas apjoms tika noteikts EXW līmenī, neņemot vērā transportēšanas izmaksas, arī šādas izmaksas būtu jāatskaita no normālās vērtības saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu.

Wenzhou

EXW

EXW

| (333) | Kā norādīts 276. apsvērumā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja katra ražojumu veida normālo vērtību EXW līmenī, kas ietver samērīgu PVA izmaksu summu. Nav pieejama informācija, kas liecinātu, ka Komisijas izmantotajās Taizemes uzņēmumu PVA izmaksās ir iekļauti transporta izdevumi par piegādi klientiem. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(333)

Kā norādīts 276. apsvērumā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu aprēķināja katra ražojumu veida normālo vērtību EXW līmenī, kas ietver samērīgu PVA izmaksu summu. Nav pieejama informācija, kas liecinātu, ka Komisijas izmantotajās Taizemes uzņēmumu PVA izmaksās ir iekļauti transporta izdevumi par piegādi klientiem. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

EXW

| (334) | EIFI uzskatīja, ka uzņēmumam Jiangsu noteiktā dempinga starpība bija balstīta uz pretrunīgu informāciju. Saskaņā ar D&B datiem Jiangsu ir tikai 15 darbinieki, kas atbilst parastam darbinieku skaitam tirdzniecības uzņēmumā un neatbilst Jiangsu ražoto savienotājelementu daudzumiem. Arī vidējā Jiangsu savienotājelementu eksporta cena IP ir zemāka nekā kopējā vidējā ĶTR eksporta cena tajā pašā periodā. Tā kā uzņēmums apgalvoja, ka galvenokārt ražo savienotājelementus, izmantojot karstās kalšanas ražošanas procesus, kas rada lielākas ražošanas izmaksas nekā citos ražošanas procesos ražotiem savienotājelementiem, to pārdošanas cenai tomēr vajadzētu būt vidēji augstākai par vidējo Ķīnas eksporta cenu. Turklāt Jiangsu ir saistīts ar diviem citiem ĶTR uzņēmumiem, kuri ražo savienotājelementus un par kuriem netika ziņots atbildēs uz anketas jautājumiem, un tāpēc pastāv liels risks, ka šie uzņēmumi novirzīs eksportu caur Jiangsu, gūstot labumu no zemākām maksājuma likmēm. |
| --- | --- |

(334)

EIFI uzskatīja, ka uzņēmumam Jiangsu noteiktā dempinga starpība bija balstīta uz pretrunīgu informāciju. Saskaņā ar D&B datiem Jiangsu ir tikai 15 darbinieki, kas atbilst parastam darbinieku skaitam tirdzniecības uzņēmumā un neatbilst Jiangsu ražoto savienotājelementu daudzumiem. Arī vidējā Jiangsu savienotājelementu eksporta cena IP ir zemāka nekā kopējā vidējā ĶTR eksporta cena tajā pašā periodā. Tā kā uzņēmums apgalvoja, ka galvenokārt ražo savienotājelementus, izmantojot karstās kalšanas ražošanas procesus, kas rada lielākas ražošanas izmaksas nekā citos ražošanas procesos ražotiem savienotājelementiem, to pārdošanas cenai tomēr vajadzētu būt vidēji augstākai par vidējo Ķīnas eksporta cenu. Turklāt Jiangsu ir saistīts ar diviem citiem ĶTR uzņēmumiem, kuri ražo savienotājelementus un par kuriem netika ziņots atbildēs uz anketas jautājumiem, un tāpēc pastāv liels risks, ka šie uzņēmumi novirzīs eksportu caur Jiangsu, gūstot labumu no zemākām maksājuma likmēm.

EIFI

Jiangsu

D&B

Jiangsu

Jiangsu

Jiangsu

Jiangsu

Jiangsu

| (335) | Kā norādīts 92. apsvērumā, Komisija veica AKP un apstiprināja Jiangsu iesniegtos datus, arī darbinieku skaitu un eksporta cenu. Tas, ka Jiangsu vidējā eksporta cena var būt zemāka nekā visa ĶTR eksporta vidējā cena, varētu būt saistīts ar novirzi no vidējā rādītāja, ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju skaitu un no ĶTR importēto izmeklējamā ražojuma veidu skaitu, kas ietverti visa ĶTR eksporta vidējās cenas aprēķinā. Tāpat izmeklēšanā netika atklāts neviens saistīts uzņēmums, kas ražotu attiecīgo ražojumu Ķīnā. Tāpēc EIFI apgalvojumi par šo jautājumu tika noraidīti. |
| --- | --- |

(335)

Kā norādīts 92. apsvērumā, Komisija veica AKP un apstiprināja Jiangsu iesniegtos datus, arī darbinieku skaitu un eksporta cenu. Tas, ka Jiangsu vidējā eksporta cena var būt zemāka nekā visa ĶTR eksporta vidējā cena, varētu būt saistīts ar novirzi no vidējā rādītāja, ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju skaitu un no ĶTR importēto izmeklējamā ražojuma veidu skaitu, kas ietverti visa ĶTR eksporta vidējās cenas aprēķinā. Tāpat izmeklēšanā netika atklāts neviens saistīts uzņēmums, kas ražotu attiecīgo ražojumu Ķīnā. Tāpēc EIFI apgalvojumi par šo jautājumu tika noraidīti.

Jiangsu

EIFI

3.9.5.   Izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

Izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

| (336) | EFDA apgalvoja, ka izlasē neiekļautajiem eksportētājiem, kas sadarbojās, noteiktā likme ir pārāk augsta un tādējādi pārkāpj pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tas tā ir tāpēc, ka Komisija izmantoja pieejamos faktus par darbaspēka patēriņu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un tāpēc, aprēķinot izlases vidējo dempinga starpību, tai nevajadzēja ņemt vērā 18. pantā minētajos apstākļos noteiktās starpības. EFDA ierosināja izmantot Jiangsu dempinga starpību, lai noteiktu dempinga starpību, kas piemērojama ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, jo tas bija vienīgais uzņēmums, attiecībā uz kuru netika izmantoti pieejamie fakti. |
| --- | --- |

(336)

EFDA apgalvoja, ka izlasē neiekļautajiem eksportētājiem, kas sadarbojās, noteiktā likme ir pārāk augsta un tādējādi pārkāpj pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tas tā ir tāpēc, ka Komisija izmantoja pieejamos faktus par darbaspēka patēriņu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un tāpēc, aprēķinot izlases vidējo dempinga starpību, tai nevajadzēja ņemt vērā 18. pantā minētajos apstākļos noteiktās starpības. EFDA ierosināja izmantot Jiangsu dempinga starpību, lai noteiktu dempinga starpību, kas piemērojama ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, jo tas bija vienīgais uzņēmums, attiecībā uz kuru netika izmantoti pieejamie fakti.

EFDA

EFDA

Jiangsu

| (337) | Komisija uzskatīja, ka pamatregulas 9. panta 6. punktu piemēro tikai tad, ja starpības ir pilnībā noteiktas 18. pantā minētajos apstākļos. Komisija atzīmēja, ka saskaņā ar 260. apsvērumu Komisija daļēji balstījās uz pieejamajiem faktiem attiecībā uz visu trīs izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, arī Jiangsu, darbaspēka patēriņu, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tādējādi Komisija tā vietā, lai neņemtu vērā visas starpības, kas konstatētas attiecībā uz eksportētājiem, kuri sadarbojās, uzskatīja, ka ir lietderīgi izmantot visas šīs starpības, lai noteiktu dempinga starpību ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē. Tāpēc personas apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(337)

Komisija uzskatīja, ka pamatregulas 9. panta 6. punktu piemēro tikai tad, ja starpības ir pilnībā noteiktas 18. pantā minētajos apstākļos. Komisija atzīmēja, ka saskaņā ar 260. apsvērumu Komisija daļēji balstījās uz pieejamajiem faktiem attiecībā uz visu trīs izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, arī Jiangsu, darbaspēka patēriņu, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tādējādi Komisija tā vietā, lai neņemtu vērā visas starpības, kas konstatētas attiecībā uz eksportētājiem, kuri sadarbojās, uzskatīja, ka ir lietderīgi izmantot visas šīs starpības, lai noteiktu dempinga starpību ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē. Tāpēc personas apgalvojums tika noraidīts.

Jiangsu

3.9.6.   Sadarbības līmenis

Sadarbības līmenis

| (338) | EFDA atkārtoja savu apgalvojumu, ka ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis jāuzskata par augstu, ņemot vērā šādus elementus: sadrumstalotību savienotājelementu ražošanas nozarē, ko galvenokārt veido MVU, kuri eksportē ar tirgotāju starpniecību; loģistikas problēmas Covid-19 pandēmijas laikā; darījumu attiecības starp ĶTR ražotājiem eksportētājiem un sūdzības iesniedzēju; ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni, kas pārsniedza 50 %, proti, bija divreiz augstāks nekā Savienības ražotāju sadarbības līmenis iepriekšējā izmeklēšanā par savienotājelementiem, kuri tomēr veidoja “nozīmīgu daļu no (..) Savienības ražošanas nozares” (75); Komisijas pieeju šajā lietā attiecībā uz Savienības ražotāju sadarbības trūkumu un, visbeidzot, Komisijas vispārējo pieeju attiecībā uz MVU Savienībā un jo īpaši MVU paredzētās vienkāršotās anketas. |
| --- | --- |

(338)

EFDA atkārtoja savu apgalvojumu, ka ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis jāuzskata par augstu, ņemot vērā šādus elementus: sadrumstalotību savienotājelementu ražošanas nozarē, ko galvenokārt veido MVU, kuri eksportē ar tirgotāju starpniecību; loģistikas problēmas Covid-19 pandēmijas laikā; darījumu attiecības starp ĶTR ražotājiem eksportētājiem un sūdzības iesniedzēju; ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni, kas pārsniedza 50 %, proti, bija divreiz augstāks nekā Savienības ražotāju sadarbības līmenis iepriekšējā izmeklēšanā par savienotājelementiem, kuri tomēr veidoja “nozīmīgu daļu no (..) Savienības ražošanas nozares” (75); Komisijas pieeju šajā lietā attiecībā uz Savienības ražotāju sadarbības trūkumu un, visbeidzot, Komisijas vispārējo pieeju attiecībā uz MVU Savienībā un jo īpaši MVU paredzētās vienkāršotās anketas.

EFDA

nozīmīgu daļu no (..) Savienības ražošanas nozares

75

| (339) | Kā paskaidrots 179. apsvērumā, ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni nosaka, pamatojoties uz Ķīnas ražotāju eksportētāju atbildēm uz anketas jautājumiem. Pieprasītā informācija ietver tikai uzņēmuma pamatinformāciju, piemēram, kontaktinformāciju, pārdošanas un ražošanas daudzumus pasaulē, kā arī informāciju par saistītajiem uzņēmumiem. Šādai informācijai jābūt viegli un ērti pieejamai attiecībā uz visiem uzņēmumiem, arī MVU Neviens no ražotājiem eksportētājiem neizteica apgalvojumu, ka ir loģistikas grūtības sniegt pieprasīto informāciju, un arī EFDA šo apgalvojumu nepamatoja. EFDA arī nepaskaidroja, cik lielā mērā iespējamajām darījumu attiecībām starp ražotājiem eksportētājiem un sūdzības iesniedzēju būtu vajadzējis ietekmēt sadarbības līmeņa noteikšanu. Turklāt tika uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozares sadarbības līmenim iepriekšējā antidempinga izmeklēšanā nav nozīmes saistībā ar pašreizējo izmeklēšanu. Uz apgalvojumu, ka attieksme pret Savienības ražotājiem, kas nesadarbojās, būtu atšķirīga nekā pret ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, jau ir atbildēts 46. apsvērumā, un turklāt tas netika uzskatīts par elementu, kas ietekmētu ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Jebkurā gadījumā Savienības ražošanas nozares “nozīmīgas daļas” jēdziens nav būtisks, apsverot ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni, jo abi jēdzieni attiecas uz pilnīgi atšķirīgām situācijām. Savienības ražošanas nozares nozīmīga daļa attiecas uz stāvokli procedūras sākšanas brīdī, turpretī valsts mēroga dempinga starpības mērķis ir nepieļaut, ka tiek nepamatoti atalgota nesadarbošanās. Arguments, ka Savienības MVU – atšķirībā no ražotājiem eksportētājiem – gūst labumu no vienkāršotām anketām, atlases posmā nav būtisks. Līdz ar to minētās personas apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(339)

Kā paskaidrots 179. apsvērumā, ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni nosaka, pamatojoties uz Ķīnas ražotāju eksportētāju atbildēm uz anketas jautājumiem. Pieprasītā informācija ietver tikai uzņēmuma pamatinformāciju, piemēram, kontaktinformāciju, pārdošanas un ražošanas daudzumus pasaulē, kā arī informāciju par saistītajiem uzņēmumiem. Šādai informācijai jābūt viegli un ērti pieejamai attiecībā uz visiem uzņēmumiem, arī MVU Neviens no ražotājiem eksportētājiem neizteica apgalvojumu, ka ir loģistikas grūtības sniegt pieprasīto informāciju, un arī EFDA šo apgalvojumu nepamatoja. EFDA arī nepaskaidroja, cik lielā mērā iespējamajām darījumu attiecībām starp ražotājiem eksportētājiem un sūdzības iesniedzēju būtu vajadzējis ietekmēt sadarbības līmeņa noteikšanu. Turklāt tika uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozares sadarbības līmenim iepriekšējā antidempinga izmeklēšanā nav nozīmes saistībā ar pašreizējo izmeklēšanu. Uz apgalvojumu, ka attieksme pret Savienības ražotājiem, kas nesadarbojās, būtu atšķirīga nekā pret ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, jau ir atbildēts 46. apsvērumā, un turklāt tas netika uzskatīts par elementu, kas ietekmētu ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Jebkurā gadījumā Savienības ražošanas nozares “nozīmīgas daļas” jēdziens nav būtisks, apsverot ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni, jo abi jēdzieni attiecas uz pilnīgi atšķirīgām situācijām. Savienības ražošanas nozares nozīmīga daļa attiecas uz stāvokli procedūras sākšanas brīdī, turpretī valsts mēroga dempinga starpības mērķis ir nepieļaut, ka tiek nepamatoti atalgota nesadarbošanās. Arguments, ka Savienības MVU – atšķirībā no ražotājiem eksportētājiem – gūst labumu no vienkāršotām anketām, atlases posmā nav būtisks. Līdz ar to minētās personas apgalvojumi tika noraidīti.

EFDA

EFDA

| (340) | Turklāt EFDA, atsaucoties uz PTO judikatūru (76), apgalvoja, ka pat tad, ja Komisija secinātu, ka sadarbības līmenis ir zems, tā nedrīkstētu piemērot represīvu pieeju. Šajā sakarā EFDA apgalvoja, ka maksājuma līmenis “visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem” ir noteikts, pamatojoties uz nereprezentatīvu eksporta apjomu, kas pamatojas tikai uz vienu ražojuma veidu. |
| --- | --- |

(340)

Turklāt EFDA, atsaucoties uz PTO judikatūru (76), apgalvoja, ka pat tad, ja Komisija secinātu, ka sadarbības līmenis ir zems, tā nedrīkstētu piemērot represīvu pieeju. Šajā sakarā EFDA apgalvoja, ka maksājuma līmenis “visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem” ir noteikts, pamatojoties uz nereprezentatīvu eksporta apjomu, kas pamatojas tikai uz vienu ražojuma veidu.

EFDA

76

EFDA

| (341) | Komisijai, piemērojot pieejamos faktus saskaņā ar 18. pantu, ir plaša rīcības brīvība, ja vien piemērotā metode ir pamatota. Turklāt saskaņā ar pamatregulas 18. panta 6. punktu, piemērojot pieejamos faktus, izmeklēšanas rezultāti personai var būt mazāk labvēlīgi nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies, lai izvairītos no tā, ka nesadarbošanās tiek nepamatoti atalgota. Šajā gadījumā Komisijai valsts mēroga maksājuma līmeņa aprēķins bija jābalsta uz lietā pieejamajiem faktiem. Metodika bija pamatota, jo tā bija balstīta uz pārbaudītu faktisko informāciju, ko sniedza izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, un aprēķina pamatā bija atsevišķs ražojuma veids, kas bija visreprezentatīvākais konkrētā ražotāja eksportētāja eksporta apjoma ziņā. EFDA nepamatoja apgalvojumu, ka šo konkrēto ražojuma veidu neeksportē ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, un to nevarēja pārbaudīt. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(341)

Komisijai, piemērojot pieejamos faktus saskaņā ar 18. pantu, ir plaša rīcības brīvība, ja vien piemērotā metode ir pamatota. Turklāt saskaņā ar pamatregulas 18. panta 6. punktu, piemērojot pieejamos faktus, izmeklēšanas rezultāti personai var būt mazāk labvēlīgi nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies, lai izvairītos no tā, ka nesadarbošanās tiek nepamatoti atalgota. Šajā gadījumā Komisijai valsts mēroga maksājuma līmeņa aprēķins bija jābalsta uz lietā pieejamajiem faktiem. Metodika bija pamatota, jo tā bija balstīta uz pārbaudītu faktisko informāciju, ko sniedza izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, un aprēķina pamatā bija atsevišķs ražojuma veids, kas bija visreprezentatīvākais konkrētā ražotāja eksportētāja eksporta apjoma ziņā. EFDA nepamatoja apgalvojumu, ka šo konkrēto ražojuma veidu neeksportē ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, un to nevarēja pārbaudīt. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

EFDA

3.9.7.   Ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, saraksts

Ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, saraksts

| (342) | EIFI apgalvoja, ka daži no ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, statuss, nav uzskatāmi par tādiem, jo tie nav attiecīgā ražojuma ražotāji, bet gan tirgotāji. Dažu ražotāju eksportētāju atlases veidlapā norādītie nosaukumi nesakrita ar nosaukumiem, kas norādīti attiecīgā uzņēmuma reģistrēta PVN maksātāja numurā, un dažiem citiem bija neparasti zema eksporta cena uz Savienību. Lai pamatotu savu apgalvojumu, EIFI iesniedza informāciju, kas balstīta uz publiski pieejamiem avotiem. |
| --- | --- |

(342)

EIFI apgalvoja, ka daži no ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, statuss, nav uzskatāmi par tādiem, jo tie nav attiecīgā ražojuma ražotāji, bet gan tirgotāji. Dažu ražotāju eksportētāju atlases veidlapā norādītie nosaukumi nesakrita ar nosaukumiem, kas norādīti attiecīgā uzņēmuma reģistrēta PVN maksātāja numurā, un dažiem citiem bija neparasti zema eksporta cena uz Savienību. Lai pamatotu savu apgalvojumu, EIFI iesniedza informāciju, kas balstīta uz publiski pieejamiem avotiem.

EIFI

EIFI

| (343) | Komisija atzīmē, ka EIFI sniegtā informācija tika saņemta ļoti vēlīnā procedūras posmā, savukārt tas pats ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, saraksts 2021. gada 6. janvārī tika ievietots lietas materiālos, kas bija pieejami visām ieinteresētajām personām (77), un tāpēc to vairs nevarēja pārbaudīt. Tāpēc Komisija nevarēja noteikt, vai EIFI norādītie iemesli dažu uzņēmumu svītrošanai no ražotāju eksportētāju saraksta bija pamatoti, un tāpēc šie apgalvojumi bija jānoraida. |
| --- | --- |

(343)

Komisija atzīmē, ka EIFI sniegtā informācija tika saņemta ļoti vēlīnā procedūras posmā, savukārt tas pats ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, saraksts 2021. gada 6. janvārī tika ievietots lietas materiālos, kas bija pieejami visām ieinteresētajām personām (77), un tāpēc to vairs nevarēja pārbaudīt. Tāpēc Komisija nevarēja noteikt, vai EIFI norādītie iemesli dažu uzņēmumu svītrošanai no ražotāju eksportētāju saraksta bija pamatoti, un tāpēc šie apgalvojumi bija jānoraida.

EIFI

77

EIFI

| (344) | ĶTR tirdzniecības uzņēmums Changshu 5. Rich Trading Co., Ltd. (“Changshu Rich”) apgalvoja, ka tas būtu jāiekļauj to ražotāju eksportētāju sarakstā, kuri sadarbojās, kopā ar tā saistīto ražotāju Ķīnā, jo tas sadarbojās izmeklēšanas laikā. Komisija atzīmē, ka neviena no šīm personām noteiktajā termiņā neaizpildīja atlases veidlapu. Changshu Rich iesniedza tikai atbildi par izlases veida pārbaudi nesaistītiem importētājiem Savienībā, kas nebija paredzēta ĶTR personām un tika iesniegta tikai pēc noteiktā termiņa. Tāpēc pieprasījums par iekļaušanu to ražotāju eksportētāju sarakstā, kuri sadarbojās, tika noraidīts. Cits ražotājs eksportētājs, kuru Changshu Rich dēvēja par savu “partneri”, bija iesniedzis atlases veidlapu noteiktajā termiņā, un tāpēc tika iekļauts sarakstā. |
| --- | --- |

(344)

ĶTR tirdzniecības uzņēmums Changshu 5. Rich Trading Co., Ltd. (“Changshu Rich”) apgalvoja, ka tas būtu jāiekļauj to ražotāju eksportētāju sarakstā, kuri sadarbojās, kopā ar tā saistīto ražotāju Ķīnā, jo tas sadarbojās izmeklēšanas laikā. Komisija atzīmē, ka neviena no šīm personām noteiktajā termiņā neaizpildīja atlases veidlapu. Changshu Rich iesniedza tikai atbildi par izlases veida pārbaudi nesaistītiem importētājiem Savienībā, kas nebija paredzēta ĶTR personām un tika iesniegta tikai pēc noteiktā termiņa. Tāpēc pieprasījums par iekļaušanu to ražotāju eksportētāju sarakstā, kuri sadarbojās, tika noraidīts. Cits ražotājs eksportētājs, kuru Changshu Rich dēvēja par savu “partneri”, bija iesniedzis atlases veidlapu noteiktajā termiņā, un tāpēc tika iekļauts sarakstā.

Changshu 5. Rich Trading Co., Ltd.

Changshu Rich

Changshu Rich

Changshu Rich

| (345) | Vēl viens ražotājs eksportētājs, proti, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd. (“Bulten Fasteners”), arī lūdza to iekļaut ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, sarakstā, apgalvojot, ka tas sadarbojies izmeklēšanas laikā, sniedzot informāciju par ĶTR ražotājiem eksportētājiem paredzētajiem izejresursiem noteiktajā termiņā, kā prasīts paziņojumā par procedūras sākšanu. Tas apgalvoja, ka prasības, lai to uzskatītu par personu, kas sadarbojas, ir neskaidras, un, sniedzot informāciju par izejresursiem, tas apstiprināja savu nodomu sadarboties un rīkoties labticīgi. |
| --- | --- |

(345)

Vēl viens ražotājs eksportētājs, proti, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd. (“Bulten Fasteners”), arī lūdza to iekļaut ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, sarakstā, apgalvojot, ka tas sadarbojies izmeklēšanas laikā, sniedzot informāciju par ĶTR ražotājiem eksportētājiem paredzētajiem izejresursiem noteiktajā termiņā, kā prasīts paziņojumā par procedūras sākšanu. Tas apgalvoja, ka prasības, lai to uzskatītu par personu, kas sadarbojas, ir neskaidras, un, sniedzot informāciju par izejresursiem, tas apstiprināja savu nodomu sadarboties un rīkoties labticīgi.

Bulten Fasteners (China) Co., Ltd.

Bulten Fasteners

| (346) | Komisija norādīja, ka Bulten Fasteners neiesniedza atbildi par atlasi, kā prasīts paziņojumā par procedūras sākšanu, kurā būtu ietverta arī piekrišana būt starp uzņēmumiem, kuri tiks iekļauti izlasē un izmeklēti. Būdams viens no sūdzībā minētajiem ražotājiem eksportētājiem, tas, uzsākot izmeklēšanu, saņēma arī īpašus norādījumus no Komisijas divpusējā paziņojumā, kurā skaidri norādīts, ka informācijas sniegšana izlases veida pārbaudei būs priekšnoteikums tā atzīšanai par personu, kas sadarbojās. Uzņēmums arī nesniedza nekādas piezīmes par 345. apsvērumā minēto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, sarakstu, kas atradās lietā kopš izmeklēšanas sākuma, kad Komisija bija izveidojusi ražotāju eksportētāju izlasi. Šajā sakarā Bulten Fasteners lūdza, lai to uzklausa uzklausīšanas amatpersona. Uzklausīšana notika 2021. gada 7. decembrī, un uzklausīšanas amatpersona secināja, ka Bulten Fasteners procesuālās tiesības šajā procedūrā netika skartas, jo Komisija tam bija sniegusi informāciju, uz kuru tas nebija reaģējis. Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, atšķirībā no ražotājiem eksportētājiem, kuri savlaicīgi iesniedza atlases veidlapu un skaidri piekrita sadarboties izmeklēšanā, Bulten Fasteners nevar uzskatīt par ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, un šīs personas pieprasījums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(346)

Komisija norādīja, ka Bulten Fasteners neiesniedza atbildi par atlasi, kā prasīts paziņojumā par procedūras sākšanu, kurā būtu ietverta arī piekrišana būt starp uzņēmumiem, kuri tiks iekļauti izlasē un izmeklēti. Būdams viens no sūdzībā minētajiem ražotājiem eksportētājiem, tas, uzsākot izmeklēšanu, saņēma arī īpašus norādījumus no Komisijas divpusējā paziņojumā, kurā skaidri norādīts, ka informācijas sniegšana izlases veida pārbaudei būs priekšnoteikums tā atzīšanai par personu, kas sadarbojās. Uzņēmums arī nesniedza nekādas piezīmes par 345. apsvērumā minēto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, sarakstu, kas atradās lietā kopš izmeklēšanas sākuma, kad Komisija bija izveidojusi ražotāju eksportētāju izlasi. Šajā sakarā Bulten Fasteners lūdza, lai to uzklausa uzklausīšanas amatpersona. Uzklausīšana notika 2021. gada 7. decembrī, un uzklausīšanas amatpersona secināja, ka Bulten Fasteners procesuālās tiesības šajā procedūrā netika skartas, jo Komisija tam bija sniegusi informāciju, uz kuru tas nebija reaģējis. Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, atšķirībā no ražotājiem eksportētājiem, kuri savlaicīgi iesniedza atlases veidlapu un skaidri piekrita sadarboties izmeklēšanā, Bulten Fasteners nevar uzskatīt par ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, un šīs personas pieprasījums tika noraidīts.

Bulten Fasteners

Bulten Fasteners

Bulten Fasteners

Bulten Fasteners

| (347) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Komisija konstatēja dažas pārrakstīšanās kļūdas, kas bija pieļautas to ražotāju eksportētāju sarakstā, kuri sadarbojās, un tās tika izlabotas. Šo labojumu pamatā bija informācija, ko atlases veidlapā bija sniegušas attiecīgās personas. Tādējādi Shanghai Foreign Trade (Pudong) Co., Ltd., kas iesniedza atlases informāciju par tā saistītajiem ražotājiem Shanghai Rongdun Industry Co., Ltd. un Shanghai Chunri New Energy Technology Co., Ltd., tika svītrots no saraksta un aizstāts ar tā saistītajiem ražotājiem. Līdzīgi arī BSC Corporation – tirgotājs, kas eksportēja tā saistītā uzņēmuma Liaocheng BSC Metal ražojumu, – tika svītrots no saraksta un aizstāts ar tā saistīto ražotāju. |
| --- | --- |

(347)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Komisija konstatēja dažas pārrakstīšanās kļūdas, kas bija pieļautas to ražotāju eksportētāju sarakstā, kuri sadarbojās, un tās tika izlabotas. Šo labojumu pamatā bija informācija, ko atlases veidlapā bija sniegušas attiecīgās personas. Tādējādi Shanghai Foreign Trade (Pudong) Co., Ltd., kas iesniedza atlases informāciju par tā saistītajiem ražotājiem Shanghai Rongdun Industry Co., Ltd. un Shanghai Chunri New Energy Technology Co., Ltd., tika svītrots no saraksta un aizstāts ar tā saistītajiem ražotājiem. Līdzīgi arī BSC Corporation – tirgotājs, kas eksportēja tā saistītā uzņēmuma Liaocheng BSC Metal ražojumu, – tika svītrots no saraksta un aizstāts ar tā saistīto ražotāju.

Shanghai Foreign Trade (Pudong) Co., Ltd.

Shanghai Rongdun Industry Co., Ltd.

Shanghai Chunri New Energy Technology Co., Ltd.

BSC Corporation

Liaocheng BSC Metal

3.9.8.   Pārējie apgalvojumi

Pārējie apgalvojumi

| (348) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas 154. un 155. apsvērumā minētais polu skrūvju lietotājs apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā tā apgalvojumu, ka tā galvenais konkurents Indijā ražo polu skrūves un pārdod tās Savienībā par cenām, kas ir līdzīgas no Ķīnas importēto polu skrūvju cenām. Lietotājs apgalvoja, ka tas pierāda, ka importa no Ķīnas cenas nav dempinga cenas. Lietotājs arī apgalvoja, ka Komisijai bija jāsalīdzina polu skrūvju importa no Indijas cenas ar normālo vērtību. Tā kā Komisija to tomēr nav izdarījusi, tā nevar secināt, ka Ķīnas veiktais polu skrūvju imports ir bijis par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(348)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas 154. un 155. apsvērumā minētais polu skrūvju lietotājs apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā tā apgalvojumu, ka tā galvenais konkurents Indijā ražo polu skrūves un pārdod tās Savienībā par cenām, kas ir līdzīgas no Ķīnas importēto polu skrūvju cenām. Lietotājs apgalvoja, ka tas pierāda, ka importa no Ķīnas cenas nav dempinga cenas. Lietotājs arī apgalvoja, ka Komisijai bija jāsalīdzina polu skrūvju importa no Indijas cenas ar normālo vērtību. Tā kā Komisija to tomēr nav izdarījusi, tā nevar secināt, ka Ķīnas veiktais polu skrūvju imports ir bijis par dempinga cenām.

| (349) | Pirmkārt, Komisija norāda, ka pirms galīgās informācijas izpaušanas šāds apgalvojums netika iesniegts. Tikai nepamatots apgalvojums, ka Indijas ražotāju polu skrūvju cenu līmenis ir tāds pats kā Ķīnas tālākpārdošanas cenām Savienības tirgū, pats par sevi nenozīmē, ka Ķīnas eksporta cenas nebūtu dempinga cenas. Otrkārt, dempinga starpības, kas noteiktas, kā minēts iepriekš 3. iedaļā, ir balstītas uz attiecīgā ražojuma eksporta cenām kopumā, un nav noteiktas atsevišķas dempinga starpības dažādiem ražojuma veidiem. Kā sīki izklāstīts 3. iedaļā, būtiskas dempinga starpības tika noteiktas, salīdzinot Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta cenas ar normālo vērtību, pamatojoties uz reprezentatīvās valsts datiem. Šis lietotājs nesniedza nekādas piezīmes par dempinga starpību aprēķiniem, un tas nav apstrīdējis nevienu no aprēķinos izmantotajiem elementiem. Treškārt, jāatgādina, ka šī izmeklēšana attiecas tikai uz attiecīgā ražojuma eksportu no Ķīnas, un tādēļ Komisijai nebija pienākuma vai pat tiesību izmeklēt iespējamo dempingu, ko radījis imports no Indijas. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(349)

Pirmkārt, Komisija norāda, ka pirms galīgās informācijas izpaušanas šāds apgalvojums netika iesniegts. Tikai nepamatots apgalvojums, ka Indijas ražotāju polu skrūvju cenu līmenis ir tāds pats kā Ķīnas tālākpārdošanas cenām Savienības tirgū, pats par sevi nenozīmē, ka Ķīnas eksporta cenas nebūtu dempinga cenas. Otrkārt, dempinga starpības, kas noteiktas, kā minēts iepriekš 3. iedaļā, ir balstītas uz attiecīgā ražojuma eksporta cenām kopumā, un nav noteiktas atsevišķas dempinga starpības dažādiem ražojuma veidiem. Kā sīki izklāstīts 3. iedaļā, būtiskas dempinga starpības tika noteiktas, salīdzinot Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta cenas ar normālo vērtību, pamatojoties uz reprezentatīvās valsts datiem. Šis lietotājs nesniedza nekādas piezīmes par dempinga starpību aprēķiniem, un tas nav apstrīdējis nevienu no aprēķinos izmantotajiem elementiem. Treškārt, jāatgādina, ka šī izmeklēšana attiecas tikai uz attiecīgā ražojuma eksportu no Ķīnas, un tādēļ Komisijai nebija pienākuma vai pat tiesību izmeklēt iespējamo dempingu, ko radījis imports no Indijas. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (350) | Kā norādīts 96. un 97. apsvērumā, Apvienotās Karalistes izstāšanās pārejas periods beidzās 2020. gada 31. decembrī, un no 2021. gada 1. janvāra uz Apvienoto Karalisti vairs neattiecas Savienības tiesību akti. Tā kā termiņš atbilžu uz anketas jautājumiem un citas informācijas sniegšanai beidzās pēc pārejas perioda, Komisija lūdza ieinteresētās personas sniegt informāciju par ES27 valstīm. Tāpēc konstatējumi par kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm tika novērtēti, pamatojoties uz ES27 datiem. |
| --- | --- |

(350)

Kā norādīts 96. un 97. apsvērumā, Apvienotās Karalistes izstāšanās pārejas periods beidzās 2020. gada 31. decembrī, un no 2021. gada 1. janvāra uz Apvienoto Karalisti vairs neattiecas Savienības tiesību akti. Tā kā termiņš atbilžu uz anketas jautājumiem un citas informācijas sniegšanai beidzās pēc pārejas perioda, Komisija lūdza ieinteresētās personas sniegt informāciju par ES27 valstīm. Tāpēc konstatējumi par kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm tika novērtēti, pamatojoties uz ES27 datiem.

4.2.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (351) | Izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu ražoja vairāk nekā 70 ražotāji Savienībā. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(351)

Izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu ražoja vairāk nekā 70 ražotāji Savienībā. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (352) | Tika noteikts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija 1 060 569 tonnas. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja un izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajiem datiem. Kā norādīts 49. apsvērumā, galīgajā izlasē tika iekļauti seši Savienības ražotāji. Tie veidoja 9,5 % no Savienības kopējā līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(352)

Tika noteikts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija 1 060 569 tonnas. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja un izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajiem datiem. Kā norādīts 49. apsvērumā, galīgajā izlasē tika iekļauti seši Savienības ražotāji. Tie veidoja 9,5 % no Savienības kopējā līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma.

4.3.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (353) | Komisija noteica Savienības patēriņu, pieskaitot kopējo aplēsto Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū (sk. 6. tabulu) kopējam importa apjomam, kas noteikts no Eurostat datiem (sk. 3. un 12. tabulu). |
| --- | --- |

(353)

Komisija noteica Savienības patēriņu, pieskaitot kopējo aplēsto Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū (sk. 6. tabulu) kopējam importa apjomam, kas noteikts no Eurostat datiem (sk. 3. un 12. tabulu).

Eurostat

| (354) | Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

  2. tabula


  Patēriņš Savienībā (tonnās) | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā | 2 134 778 | 2 093 096 | 1 959 386 | 1 748 012 |
| Indekss | 100 | 98 | 92 | 82 |
| Avots: EIFI un Eurostat |

(354)

Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

2. tabula

2. tabula

Patēriņš Savienībā (tonnās)

Patēriņš Savienībā (tonnās)

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Kopējais patēriņš Savienībā

2 134 778

2 093 096

1 959 386

1 748 012

Indekss

Indekss

100

100

98

98

92

92

82

82

Avots: EIFI un Eurostat

Avots:

un

| (355) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās. Kopumā patēriņš Savienībā samazinājās par 18 % – no 2 134 778 tonnām 2017. gadā līdz 1 748 012 tonnām IP. |
| --- | --- |

(355)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās. Kopumā patēriņš Savienībā samazinājās par 18 % – no 2 134 778 tonnām 2017. gadā līdz 1 748 012 tonnām IP.

4.4.   Imports no attiecīgās valsts

Imports no attiecīgās valsts

4.4.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

| (356) | Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem. Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz importa apjomu un kopējo patēriņu Savienībā.

  3. tabula


  Importa apjoms (tonnās) un tirgus daļa | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no Ķīnas | 135 287 | 171 152 | 207 946 | 209 033 |
| Indekss | 100 | 127 | 154 | 155 |
| Tirgus daļa (%) | 6 | 8 | 11 | 12 |
| Indekss | 100 | 129 | 167 | 189 |
| Avots: Eurostat |

(356)

Komisija noteica importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem. Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz importa apjomu un kopējo patēriņu Savienībā.

Eurostat

3. tabula

3. tabula

Importa apjoms (tonnās) un tirgus daļa

Importa apjoms (tonnās) un tirgus daļa

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Importa apjoms no Ķīnas

135 287

171 152

207 946

209 033

Indekss

Indekss

100

100

127

127

154

154

155

155

Tirgus daļa (%)

6

8

11

12

Indekss

Indekss

100

100

129

129

167

167

189

189

Avots: Eurostat

Avots:

| (357) | Importa apjoms no Ķīnas 2017.–2019. gadā palielinājās par 54 % un laikposmā no 2019. gada līdz IP saglabājās relatīvi stabils. Kopumā importa apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 55 %. |
| --- | --- |

(357)

Importa apjoms no Ķīnas 2017.–2019. gadā palielinājās par 54 % un laikposmā no 2019. gada līdz IP saglabājās relatīvi stabils. Kopumā importa apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 55 %.

| (358) | Ņemot vērā patēriņa Savienībā samazināšanos, importa no Ķīnas tirgus daļa no 2017. gada līdz IP pakāpeniski pieauga no 6 % līdz 12 %. |
| --- | --- |

(358)

Ņemot vērā patēriņa Savienībā samazināšanos, importa no Ķīnas tirgus daļa no 2017. gada līdz IP pakāpeniski pieauga no 6 % līdz 12 %.

| (359) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas EIFI iesniedza informāciju, ka, pamatojoties uz tā rīcībā esošajiem statistikas datiem, importa apjomiem un tirgus daļai no Ķīnas būtu jābūt lielākai. EIFI rīcībā bija statistikas dati, kas ietvēra to ražojumu importu, kuri neietilpst izmeklēšanas tvērumā, un aplēses par kopējiem importa apjomiem, pamatojoties uz zināšanām par tirgu. Tomēr statistikas dati, ko Komisija izmantoja, lai noteiktu 3. tabulā norādītos importa apjomus, bija balstīti uz attiecīgā ražojuma faktiskajiem importa apjomiem, kas reģistrēti Taric koda līmenī, kurā bija iekļauts tikai attiecīgais ražojums. Tāpēc apjomi 3. tabulā atspoguļo attiecīgā ražojuma faktiskos importa apjomus attiecīgajā periodā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(359)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas EIFI iesniedza informāciju, ka, pamatojoties uz tā rīcībā esošajiem statistikas datiem, importa apjomiem un tirgus daļai no Ķīnas būtu jābūt lielākai. EIFI rīcībā bija statistikas dati, kas ietvēra to ražojumu importu, kuri neietilpst izmeklēšanas tvērumā, un aplēses par kopējiem importa apjomiem, pamatojoties uz zināšanām par tirgu. Tomēr statistikas dati, ko Komisija izmantoja, lai noteiktu 3. tabulā norādītos importa apjomus, bija balstīti uz attiecīgā ražojuma faktiskajiem importa apjomiem, kas reģistrēti Taric koda līmenī, kurā bija iekļauts tikai attiecīgais ražojums. Tāpēc apjomi 3. tabulā atspoguļo attiecīgā ražojuma faktiskos importa apjomus attiecīgajā periodā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

EIFI

EIFI

Taric

| (360) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA un CCCME lūdza paskaidrot, kādi dati tika izmantoti, lai noteiktu importa Savienībā apjomus. Pēc tam, kad šāds skaidrojums tika sniegts, šīs personas pieprasīja, lai tiktu izpausti arī precīzi dati par katru Taric kodu. Konfidencialitātes apsvērumu dēļ šos datus nevar izpaust, un tāpēc šis pieprasījums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(360)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA un CCCME lūdza paskaidrot, kādi dati tika izmantoti, lai noteiktu importa Savienībā apjomus. Pēc tam, kad šāds skaidrojums tika sniegts, šīs personas pieprasīja, lai tiktu izpausti arī precīzi dati par katru Taric kodu. Konfidencialitātes apsvērumu dēļ šos datus nevar izpaust, un tāpēc šis pieprasījums tika noraidīts.

EFDA

CCCME

Taric

4.4.2.   Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu samazinājums

Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu samazinājums

| (361) | Komisija noteica importa vidējās cenas, pamatojoties uz Eurostat datiem un dalot importa no Ķīnas kopējo vērtību ar šā importa kopējo apjomu. |
| --- | --- |

(361)

Komisija noteica importa vidējās cenas, pamatojoties uz Eurostat datiem un dalot importa no Ķīnas kopējo vērtību ar šā importa kopējo apjomu.

Eurostat

| (362) | Vidējās cenas dinamika importam no attiecīgās valsts bija šāda.

  4. tabula


  Importa cenas (EUR/t) | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | 1 375 | 1 529 | 1 518 | 1 473 |
| Indekss | 100 | 111 | 110 | 107 |
| Avots: Eurostat |

(362)

Vidējās cenas dinamika importam no attiecīgās valsts bija šāda.

4. tabula

4. tabula

Importa cenas (EUR/t)

Importa cenas (EUR/t)

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

ĶTR

1 375

1 529

1 518

1 473

Indekss

Indekss

100

100

111

111

110

110

107

107

Avots: Eurostat

Avots:

| (363) | Importa no attiecīgās valsts cenas laikposmā no 2017. līdz 2018. gadam pieauga par 11 %, 2019. gadā samazinājās par 1 % un IP – vēl par 3 %. Kopumā attiecīgajā periodā importa no Ķīnas cenas pieauga par 7 %. Tomēr šis pieaugums ne tuvu nesedza izejvielu cenu pieaugumu, kas tajā pašā periodā bija 30 %. Turklāt importa cenas pastāvīgi bija zemākas par Savienības pārdošanas cenām, kā minēts 8. tabulā. |
| --- | --- |

(363)

Importa no attiecīgās valsts cenas laikposmā no 2017. līdz 2018. gadam pieauga par 11 %, 2019. gadā samazinājās par 1 % un IP – vēl par 3 %. Kopumā attiecīgajā periodā importa no Ķīnas cenas pieauga par 7 %. Tomēr šis pieaugums ne tuvu nesedza izejvielu cenu pieaugumu, kas tajā pašā periodā bija 30 %. Turklāt importa cenas pastāvīgi bija zemākas par Savienības pārdošanas cenām, kā minēts 8. tabulā.

| (364) | Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  (1) | katra veida ražojumu vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas līdz EXW līmenim); |
| --- | --- | --- |

(364)

Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

(1)

katra veida ražojumu vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas līdz EXW līmenim);

EXW

| (2) | katra veida ražojumu vidējās svērtās cenas importam no izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem, kuri sadarbojās, pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas summa (CIF) ar attiecīgām korekcijām attiecībā uz parastajiem muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(2)

katra veida ražojumu vidējās svērtās cenas importam no izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem, kuri sadarbojās, pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas summa (CIF) ar attiecīgām korekcijām attiecībā uz parastajiem muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām.

CIF

| (365) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāti tika izteikti procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas saistībā ar importu no attiecīgās valsts Savienības tirgū uzrādīja vidējo svērto cenu samazinājuma starpību intervālā no 28 % līdz 46 %. |
| --- | --- |

(365)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāti tika izteikti procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas saistībā ar importu no attiecīgās valsts Savienības tirgū uzrādīja vidējo svērto cenu samazinājuma starpību intervālā no 28 % līdz 46 %.

4.4.2.1.   Apgalvojumi par cenu salīdzināmību

| (366) | EFDA un CCCME apgalvoja, ka standarta savienotājelementi nav savstarpēji aizvietojami ar nestandarta savienotājelementiem un ka tie savstarpēji nekonkurē. Tās uzsvēra, ka nestandarta savienotājelementi parasti ir dārgāki par standarta savienotājelementiem. Ķīnas ražotāji eksportētāji galvenokārt eksportē standarta savienotājelementus, turpretī Savienības ražošanas nozare galvenokārt ražo un pārdod nestandarta savienotājelementus. Tāpēc cenu salīdzināšana būtu jāveic, rūpīgi nošķirot standarta un nestandarta savienotājelementus. Tāpat CCCME uzsvēra, ka trīs galvenie ražojuma veidi, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, proti, skrūves, bultskrūves un paplākšņi, savstarpēji atšķiras, un tas pienācīgi jāņem vērā, salīdzinot cenas. |
| --- | --- |

(366)

EFDA un CCCME apgalvoja, ka standarta savienotājelementi nav savstarpēji aizvietojami ar nestandarta savienotājelementiem un ka tie savstarpēji nekonkurē. Tās uzsvēra, ka nestandarta savienotājelementi parasti ir dārgāki par standarta savienotājelementiem. Ķīnas ražotāji eksportētāji galvenokārt eksportē standarta savienotājelementus, turpretī Savienības ražošanas nozare galvenokārt ražo un pārdod nestandarta savienotājelementus. Tāpēc cenu salīdzināšana būtu jāveic, rūpīgi nošķirot standarta un nestandarta savienotājelementus. Tāpat CCCME uzsvēra, ka trīs galvenie ražojuma veidi, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, proti, skrūves, bultskrūves un paplākšņi, savstarpēji atšķiras, un tas pienācīgi jāņem vērā, salīdzinot cenas.

EFDA

CCCME

CCCME

| (367) | Līdzīgi arī Eiropas DIY mazumtirdzniecības asociācija (“EDRA”) apgalvoja, ka, salīdzinot Savienības ražotāju pārdošanas cenu Savienības tirgū un importa no Ķīnas cenu, būtu jāņem vērā atšķirība starp standarta un nestandarta savienotājelementiem. Viens no importētājiem apgalvoja, ka pēc Savienības ražošanas nozares ražotāju iekšējiem ražojumu kodiem nav iespējams atšķirt standarta un nestandarta savienotājelementus un ka tāpēc Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu un importa no Ķīnas cenu salīdzinājums būtu nepiemērots. |
| --- | --- |

(367)

Līdzīgi arī Eiropas DIY mazumtirdzniecības asociācija (“EDRA”) apgalvoja, ka, salīdzinot Savienības ražotāju pārdošanas cenu Savienības tirgū un importa no Ķīnas cenu, būtu jāņem vērā atšķirība starp standarta un nestandarta savienotājelementiem. Viens no importētājiem apgalvoja, ka pēc Savienības ražošanas nozares ražotāju iekšējiem ražojumu kodiem nav iespējams atšķirt standarta un nestandarta savienotājelementus un ka tāpēc Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu un importa no Ķīnas cenu salīdzinājums būtu nepiemērots.

DIY

EDRA

| (368) | EFDA apgalvoja, ka savienotājelementi, pat ja tie tiek ražoti saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem, var atbilst arī īpašām klientu papildu prasībām, proti, prasībām, kuras atšķiras no standartā noteiktajām prasībām vai nav aplūkotas standartā, vai ir stingrākas nekā standartā noteiktās prasības. Šādi savienotājelementi būtu jāuzskata par nestandarta savienotājelementiem. Tāpat CCCME apgalvoja, ka par nestandarta savienotājelementiem jāuzskata ne tikai tie savienotājelementi, kas ražoti saskaņā ar klienta rasējumiem, bet arī tie, kuros ņemtas vērā citas klienta prasības, pat ja šāds savienotājelements pilnībā atbilstu starptautiskajiem ražojumu standartiem. |
| --- | --- |

(368)

EFDA apgalvoja, ka savienotājelementi, pat ja tie tiek ražoti saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem, var atbilst arī īpašām klientu papildu prasībām, proti, prasībām, kuras atšķiras no standartā noteiktajām prasībām vai nav aplūkotas standartā, vai ir stingrākas nekā standartā noteiktās prasības. Šādi savienotājelementi būtu jāuzskata par nestandarta savienotājelementiem. Tāpat CCCME apgalvoja, ka par nestandarta savienotājelementiem jāuzskata ne tikai tie savienotājelementi, kas ražoti saskaņā ar klienta rasējumiem, bet arī tie, kuros ņemtas vērā citas klienta prasības, pat ja šāds savienotājelements pilnībā atbilstu starptautiskajiem ražojumu standartiem.

EFDA

CCCME

| (369) | EFDA arī norādīja uz atšķirībām starp “ražojumu standartiem” un “pārbaudes standartiem”, kā arī starp “pamata” ražojumu standartiem un “īpašiem” ražojumu standartiem. Tā apgalvoja, ka, lai gan savienotājelementus, kas atbilst ražojuma pamatstandartiem, var uzskatīt par standarta savienotājelementiem, šajā izmeklēšanā savienotājelementi, kas atbilst pārbaudes standartiem un īpašiem ražojuma standartiem, būtu jāuzskata par nestandarta savienotājelementiem, jo šīs prasības pilda tādu pašu lomu kā īpašas klienta prasības. |
| --- | --- |

(369)

EFDA arī norādīja uz atšķirībām starp “ražojumu standartiem” un “pārbaudes standartiem”, kā arī starp “pamata” ražojumu standartiem un “īpašiem” ražojumu standartiem. Tā apgalvoja, ka, lai gan savienotājelementus, kas atbilst ražojuma pamatstandartiem, var uzskatīt par standarta savienotājelementiem, šajā izmeklēšanā savienotājelementi, kas atbilst pārbaudes standartiem un īpašiem ražojuma standartiem, būtu jāuzskata par nestandarta savienotājelementiem, jo šīs prasības pilda tādu pašu lomu kā īpašas klienta prasības.

EFDA

| (370) | Turklāt EFDA un CCCME uzsvēra, ka savienotājelementi, ko ražo Savienības ražošanas nozare, bieži tiek ražoti ar tās standarta ražošanas iekārtām, bet to prasības pārsniedz starptautiski atzītus standartus. Šādi savienotājelementi būtu jāuzskata par nestandarta savienotājelementiem. |
| --- | --- |

(370)

Turklāt EFDA un CCCME uzsvēra, ka savienotājelementi, ko ražo Savienības ražošanas nozare, bieži tiek ražoti ar tās standarta ražošanas iekārtām, bet to prasības pārsniedz starptautiski atzītus standartus. Šādi savienotājelementi būtu jāuzskata par nestandarta savienotājelementiem.

EFDA

CCCME

| (371) | Visbeidzot, EFDA un CCCME norādīja uz īpašām sertifikācijas prasībām dažās nozarēs (galvenokārt autobūves nozarē). Tās ir atbilstības prasības savienotājelementu piegādātājiem un ietver, piemēram, pienākumu dokumentēt savienotājelementu ražošanas procesu, reģistrēt noteiktus datus un kvalitātes kontroles pasākumus (78). EFDA apgalvoja, ka ieguldījumi piegādātāju ražošanas procesā, kas nepieciešami, lai nodrošinātu atbilstību šādām prasībām, atspoguļojas lielākās izmaksās un augstākās cenās, tāpēc saskaņā ar šādiem nosacījumiem ražoti savienotājelementi būtu jāuzskata par nestandarta savienotājelementiem. CCCME apgalvoja, ka visi savienotājelementi, ko izmanto autobūves nozarē, jāuzskata par nestandarta savienotājelementiem. |
| --- | --- |

(371)

Visbeidzot, EFDA un CCCME norādīja uz īpašām sertifikācijas prasībām dažās nozarēs (galvenokārt autobūves nozarē). Tās ir atbilstības prasības savienotājelementu piegādātājiem un ietver, piemēram, pienākumu dokumentēt savienotājelementu ražošanas procesu, reģistrēt noteiktus datus un kvalitātes kontroles pasākumus (78). EFDA apgalvoja, ka ieguldījumi piegādātāju ražošanas procesā, kas nepieciešami, lai nodrošinātu atbilstību šādām prasībām, atspoguļojas lielākās izmaksās un augstākās cenās, tāpēc saskaņā ar šādiem nosacījumiem ražoti savienotājelementi būtu jāuzskata par nestandarta savienotājelementiem. CCCME apgalvoja, ka visi savienotājelementi, ko izmanto autobūves nozarē, jāuzskata par nestandarta savienotājelementiem.

EFDA

CCCME

78

EFDA

CCCME

| (372) | Komisija atzīmēja, ka standarta savienotājelementi ir sīki aprakstīti nozares standartos, piemēram, Deutsches Institut für Normung (“DIN”), Starptautiskās standartizācijas organizācijas (“ISO”) standartos vai Eiropas Standartizācijas komitejas (“CEN”) izstrādātajos un uzturētajos Eiropas standartos. Savukārt nestandarta savienotājelementi ir tādi, kas atšķiras no nozarē atzītiem standartiem un bieži vien atbilst konkrēta lietotāja projektam un/vai prasībām. Tāpēc klienta rasējumi, kas atšķiras no atzītā starptautiskā standarta, padara savienotājelementu par īpašu jeb nestandarta savienotājelementu. Tāpat arī savienotājelementi, kas tiek ražoti, izmantojot standarta ražošanas līnijas, tika uzskatīti par speciāliem savienotājelementiem, ja tie pilnībā neatbilda konkrētam starptautiski atzītam nozares standartam. |
| --- | --- |

(372)

Komisija atzīmēja, ka standarta savienotājelementi ir sīki aprakstīti nozares standartos, piemēram, Deutsches Institut für Normung (“DIN”), Starptautiskās standartizācijas organizācijas (“ISO”) standartos vai Eiropas Standartizācijas komitejas (“CEN”) izstrādātajos un uzturētajos Eiropas standartos. Savukārt nestandarta savienotājelementi ir tādi, kas atšķiras no nozarē atzītiem standartiem un bieži vien atbilst konkrēta lietotāja projektam un/vai prasībām. Tāpēc klienta rasējumi, kas atšķiras no atzītā starptautiskā standarta, padara savienotājelementu par īpašu jeb nestandarta savienotājelementu. Tāpat arī savienotājelementi, kas tiek ražoti, izmantojot standarta ražošanas līnijas, tika uzskatīti par speciāliem savienotājelementiem, ja tie pilnībā neatbilda konkrētam starptautiski atzītam nozares standartam.

Deutsches Institut für Normung

DIN

ISO

CEN

| (373) | Komisija atzīmēja, ka Savienības ražošanas nozare faktiski neapstrīdēja nevienu no apgalvojumiem par to, kuri savienotājelementu veidi būtu uzskatāmi par nestandarta savienotājelementiem, izņemot 374. un 375. apsvērumā minētos, un tie arī atbilda izpratnei, ka, ja standarta savienotājelementi precīzi neatbilst nozares ražojuma standartam, tie būtu uzskatāmi par nestandarta/speciāliem savienotājelementiem. |
| --- | --- |

(373)

Komisija atzīmēja, ka Savienības ražošanas nozare faktiski neapstrīdēja nevienu no apgalvojumiem par to, kuri savienotājelementu veidi būtu uzskatāmi par nestandarta savienotājelementiem, izņemot 374. un 375. apsvērumā minētos, un tie arī atbilda izpratnei, ka, ja standarta savienotājelementi precīzi neatbilst nozares ražojuma standartam, tie būtu uzskatāmi par nestandarta/speciāliem savienotājelementiem.

| (374) | Attiecībā uz 369. apsvērumā minētajiem īpašajiem ražojumu standartiem un pārbaudes standartiem Komisija uzskatīja, ka, ja vien savienotājelementi tiek ražoti precīzi saskaņā ar starptautiski atzīta standarta tehniskajām specifikācijām, tie jāuzskata par standarta savienotājelementiem, un tāpēc šajā sakarā izteiktie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(374)

Attiecībā uz 369. apsvērumā minētajiem īpašajiem ražojumu standartiem un pārbaudes standartiem Komisija uzskatīja, ka, ja vien savienotājelementi tiek ražoti precīzi saskaņā ar starptautiski atzīta standarta tehniskajām specifikācijām, tie jāuzskata par standarta savienotājelementiem, un tāpēc šajā sakarā izteiktie apgalvojumi tika noraidīti.

| (375) | Sertifikācijas prasības, kas minētas 371. apsvērumā, ir īpašas klienta atbilstības prasības, kurām var nebūt tiešas ietekmes uz paša savienotājelementa tehniskajām prasībām, kas noteiktas starptautiski atzītos standartos. Tādējādi atbilstības prasības, ciktāl tās neietekmē savienotājelementa fizikālās un tehniskās īpašības vai tās nav īpašs klienta rasējums, bet galvenokārt attiecas uz tādiem jautājumiem kā, piemēram, dokumentācijas prasības ražošanas procesā vai kvalitātes pārbaužu reģistrēšana, netika uzskatītas par standarta un nestandarta savienotājelementu nošķiršanas kritēriju, un šajā sakarā izteiktie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(375)

Sertifikācijas prasības, kas minētas 371. apsvērumā, ir īpašas klienta atbilstības prasības, kurām var nebūt tiešas ietekmes uz paša savienotājelementa tehniskajām prasībām, kas noteiktas starptautiski atzītos standartos. Tādējādi atbilstības prasības, ciktāl tās neietekmē savienotājelementa fizikālās un tehniskās īpašības vai tās nav īpašs klienta rasējums, bet galvenokārt attiecas uz tādiem jautājumiem kā, piemēram, dokumentācijas prasības ražošanas procesā vai kvalitātes pārbaužu reģistrēšana, netika uzskatītas par standarta un nestandarta savienotājelementu nošķiršanas kritēriju, un šajā sakarā izteiktie apgalvojumi tika noraidīti.

| (376) | Turklāt CCCME apgalvoja, ka savienotājelementus galalietotājiem pārdod gandrīz tikai ar izplatītāju starpniecību un ka tas pienācīgi jāņem vērā, veicot cenu salīdzināšanu izplatītāju tirdzniecības līmenī. Kā minēts 278. apsvērumā, visa eksporta pārdošana tika veikta tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā, tāpēc salīdzinājumā tika ņemtas vērā samaksātās vai maksājamās cenas, nevis saliktās eksporta cenas. Turklāt Savienības ražošanas nozare lielāko daļu pārdošanas apjoma pārdeva ar izplatītāju starpniecību, un cenu salīdzinājums starp importa cenām un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū tika veikts tajā pašā tirdzniecības līmenī. Tāpēc šis arguments šajā izmeklēšanā nebija būtisks. |
| --- | --- |

(376)

Turklāt CCCME apgalvoja, ka savienotājelementus galalietotājiem pārdod gandrīz tikai ar izplatītāju starpniecību un ka tas pienācīgi jāņem vērā, veicot cenu salīdzināšanu izplatītāju tirdzniecības līmenī. Kā minēts 278. apsvērumā, visa eksporta pārdošana tika veikta tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā, tāpēc salīdzinājumā tika ņemtas vērā samaksātās vai maksājamās cenas, nevis saliktās eksporta cenas. Turklāt Savienības ražošanas nozare lielāko daļu pārdošanas apjoma pārdeva ar izplatītāju starpniecību, un cenu salīdzinājums starp importa cenām un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū tika veikts tajā pašā tirdzniecības līmenī. Tāpēc šis arguments šajā izmeklēšanā nebija būtisks.

CCCME

| (377) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA, CCCME un Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā apgalvoja, ka, aprēķinot cenu samazinājuma starpības, bija jāveic korekcijas, ņemot vērā kvalitātes kontroles un dokumentu pārvaldības izmaksas. EFDA un CCCME apgalvoja, ka uz Savienības ražošanas nozari attiecas īpašas sertifikācijas prasības, kas minētas 371. apsvērumā, savukārt Ķīnas ražotājiem eksportētājiem šādu prasību parasti nav. EFDA un CCCME atsaucās uz pamatregulas 3. panta 2. punktu, kurā noteikts, ka kaitējuma novērtējumam jābalstās uz objektīvu pārbaudi un tiešiem pierādījumiem (cita starpā uz cenu ietekmes pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu), un uz PTO Antidempinga nolīguma 3.1. pantu, kurā ir minēta cenu salīdzināmība. Tā kā sertifikācijas prasībām ir būtiska ietekme uz izmaksām un cenām, EFDA, CCCME un Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība apgalvoja, ka, aprēķinot cenu samazinājuma starpību, jāveic attiecīga korekcija. |
| --- | --- |

(377)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA, CCCME un Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā apgalvoja, ka, aprēķinot cenu samazinājuma starpības, bija jāveic korekcijas, ņemot vērā kvalitātes kontroles un dokumentu pārvaldības izmaksas. EFDA un CCCME apgalvoja, ka uz Savienības ražošanas nozari attiecas īpašas sertifikācijas prasības, kas minētas 371. apsvērumā, savukārt Ķīnas ražotājiem eksportētājiem šādu prasību parasti nav. EFDA un CCCME atsaucās uz pamatregulas 3. panta 2. punktu, kurā noteikts, ka kaitējuma novērtējumam jābalstās uz objektīvu pārbaudi un tiešiem pierādījumiem (cita starpā uz cenu ietekmes pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu), un uz PTO Antidempinga nolīguma 3.1. pantu, kurā ir minēta cenu salīdzināmība. Tā kā sertifikācijas prasībām ir būtiska ietekme uz izmaksām un cenām, EFDA, CCCME un Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība apgalvoja, ka, aprēķinot cenu samazinājuma starpību, jāveic attiecīga korekcija.

EFDA

CCCME

EFDA

CCCME

EFDA

CCCME

EFDA

CCCME

| (378) | Šīs personas atsaucās uz publiski pieejamo informāciju un viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja sniegto informāciju, kas liecina, ka vismaz viens no atlasītajiem Savienības ražotājiem bija pakļauts PPAP sertifikācijai un tāpēc daļu savas produkcijas kļūdaini deklarēja kā standarta savienotājelementus. |
| --- | --- |

(378)

Šīs personas atsaucās uz publiski pieejamo informāciju un viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja sniegto informāciju, kas liecina, ka vismaz viens no atlasītajiem Savienības ražotājiem bija pakļauts PPAP sertifikācijai un tāpēc daļu savas produkcijas kļūdaini deklarēja kā standarta savienotājelementus.

PPAP

| (379) | Attiecībā uz apgalvojumiem par publiski pieejamu informāciju par vienu no, iespējams, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, Komisija norādīja, ka visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem tika nodrošināta anonimitāte, tāpēc jebkādas piezīmes par šādu informāciju nav pamatotas. Tomēr Komisija apstiprināja, ka izmeklēšanā nebija iespējams konstatēt būtiskas izmaksu atšķirības starp ražošanas procesiem saskaņā ar sertifikācijas prasībām un citiem ražošanas procesiem. Tāpēc, pat ja šāda korekcija būtu pamatota un attaisnojama, tās ietekme uz cenu samazinājuma starpību būtu nenozīmīga, tāpēc Komisijas konstatējumi par būtisku cenu samazinājumu paliktu spēkā. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(379)

Attiecībā uz apgalvojumiem par publiski pieejamu informāciju par vienu no, iespējams, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, Komisija norādīja, ka visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem tika nodrošināta anonimitāte, tāpēc jebkādas piezīmes par šādu informāciju nav pamatotas. Tomēr Komisija apstiprināja, ka izmeklēšanā nebija iespējams konstatēt būtiskas izmaksu atšķirības starp ražošanas procesiem saskaņā ar sertifikācijas prasībām un citiem ražošanas procesiem. Tāpēc, pat ja šāda korekcija būtu pamatota un attaisnojama, tās ietekme uz cenu samazinājuma starpību būtu nenozīmīga, tāpēc Komisijas konstatējumi par būtisku cenu samazinājumu paliktu spēkā. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (380) | Kas attiecas uz apgalvojumu, ka viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem esot nepareizi deklarējis nestandarta savienotājelementus kā standarta savienotājelementus, jāatgādina, ka, kā izklāstīts 375. apsvērumā, sertifikācijas prasības pašas par sevi nenosaka, vai savienotājelementi uzskatāmi par nestandarta savienotājelementiem. Tādējādi tajā pašā apsvērumā Komisija konstatēja, ka atbilstības prasības, ciktāl tās neietekmē savienotājelementa fizikālās un tehniskās īpašības vai tās nav īpašs klienta rasējums, bet galvenokārt attiecas uz tādiem jautājumiem kā, piemēram, dokumentācijas prasības ražošanas procesā vai kvalitātes pārbaužu reģistrēšana, netika uzskatītas par standarta un nestandarta savienotājelementu nošķiršanas kritēriju, un šajā sakarā izteiktie apgalvojumi tika noraidīti. Komisija pārbaudīja, vai visu izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražojumu veidi ir norādīti pareizi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(380)

Kas attiecas uz apgalvojumu, ka viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem esot nepareizi deklarējis nestandarta savienotājelementus kā standarta savienotājelementus, jāatgādina, ka, kā izklāstīts 375. apsvērumā, sertifikācijas prasības pašas par sevi nenosaka, vai savienotājelementi uzskatāmi par nestandarta savienotājelementiem. Tādējādi tajā pašā apsvērumā Komisija konstatēja, ka atbilstības prasības, ciktāl tās neietekmē savienotājelementa fizikālās un tehniskās īpašības vai tās nav īpašs klienta rasējums, bet galvenokārt attiecas uz tādiem jautājumiem kā, piemēram, dokumentācijas prasības ražošanas procesā vai kvalitātes pārbaužu reģistrēšana, netika uzskatītas par standarta un nestandarta savienotājelementu nošķiršanas kritēriju, un šajā sakarā izteiktie apgalvojumi tika noraidīti. Komisija pārbaudīja, vai visu izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražojumu veidi ir norādīti pareizi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (381) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA un CCCME apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares pārdošana galalietotājiem galvenokārt notika ar saistītu izplatītāju starpniecību. Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji pārdod ražojumus tieši nesaistītiem izplatītājiem Savienībā, bija jāveic atbilstošas korekcijas, ņemot vērā tirdzniecības līmeņa atšķirības. Šis apgalvojums netika pamatots ar lietas materiālos iekļauto informāciju vai ar jebkādiem pierādījumiem. Izmeklēšanas laikā EFDA un CCCME pieprasīja papildu informāciju par izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoma daļu izplatītājiem; Komisija šo informāciju sniedza, un tā apstiprināja 376. apsvērumā izklāstītos konstatējumus. Komisija arī paskaidro, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoms, kas tika ņemts vērā cenu samazinājuma aprēķinos, bija pārdošana nesaistītiem klientiem Savienībā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(381)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA un CCCME apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares pārdošana galalietotājiem galvenokārt notika ar saistītu izplatītāju starpniecību. Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji pārdod ražojumus tieši nesaistītiem izplatītājiem Savienībā, bija jāveic atbilstošas korekcijas, ņemot vērā tirdzniecības līmeņa atšķirības. Šis apgalvojums netika pamatots ar lietas materiālos iekļauto informāciju vai ar jebkādiem pierādījumiem. Izmeklēšanas laikā EFDA un CCCME pieprasīja papildu informāciju par izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoma daļu izplatītājiem; Komisija šo informāciju sniedza, un tā apstiprināja 376. apsvērumā izklāstītos konstatējumus. Komisija arī paskaidro, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoms, kas tika ņemts vērā cenu samazinājuma aprēķinos, bija pārdošana nesaistītiem klientiem Savienībā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

EFDA

CCCME

EFDA

CCCME

4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (382) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tiek novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(382)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tiek novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (383) | Kā minēts 26. un 49. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, bija jāveic ražotāju atlase. |
| --- | --- |

(383)

Kā minēts 26. un 49. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, bija jāveic ražotāju atlase.

| (384) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, balstoties uz sūdzības iesniedzēja sniegtajiem datiem, kurus salīdzināja ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajiem datiem. Makroekonomiskie dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(384)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, balstoties uz sūdzības iesniedzēja sniegtajiem datiem, kurus salīdzināja ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajiem datiem. Makroekonomiskie dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem.

| (385) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA apgalvoja, ka Komisija nav izpaudusi to Savienības ražotāju ražošanas un pārdošanas apjomu, kuri bija snieguši makroekonomiskajos rādītājos iekļautos datus. Izmeklēšanas laikā pēc pieprasījuma Komisija paskaidroja, ka šie dati tika sniegti par konkrētiem uzņēmumiem un tāpēc ir konfidenciāli. EFDA arī apgalvoja, ka Komisija atteikusies sniegt informāciju par to, kā dati tika ekstrapolēti, lai gan tas būtu būtisks aspekts, ņemot vērā to, ka makroekonomiskos datus bija sniegusi tikai neliela daļa no kopējā Savienības ražotāju skaita. |
| --- | --- |

(385)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA apgalvoja, ka Komisija nav izpaudusi to Savienības ražotāju ražošanas un pārdošanas apjomu, kuri bija snieguši makroekonomiskajos rādītājos iekļautos datus. Izmeklēšanas laikā pēc pieprasījuma Komisija paskaidroja, ka šie dati tika sniegti par konkrētiem uzņēmumiem un tāpēc ir konfidenciāli. EFDA arī apgalvoja, ka Komisija atteikusies sniegt informāciju par to, kā dati tika ekstrapolēti, lai gan tas būtu būtisks aspekts, ņemot vērā to, ka makroekonomiskos datus bija sniegusi tikai neliela daļa no kopējā Savienības ražotāju skaita.

CCCME

EFDA

EFDA

| (386) | Komisijas izmantotie avoti un metodika, ko tā izmantoja makroekonomisko datu noteikšanai, ir izklāstīta 384. apsvērumā. Makroekonomiskie dati tika iegūti no atsevišķiem Savienības ražotājiem Savienībā, un Komisijai tos iesniedza sūdzības iesniedzējs. Sūdzības iesniedzējs aprēķināja makroekonomisko datu kopsummu, ekstrapolējot datus atbilstīgi šo ražotāju daļai no kopējā Savienības ražošanas apjoma. Sūdzības iesniedzējs pamatoja kopējo Savienības ražošanas apjomu ar Prodcom pieejamo informāciju. Iesniegtie dati tika koriģēti, pamatojoties uz kontrolpārbaudēm, veicot salīdzināšanu ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajiem datiem. Veicot korekcijas, tika ņemtas vērā tikai dažas neatbilstības datos, bet sūdzības iesniedzēja iesniegtie dati būtiski nemainījās. |
| --- | --- |

(386)

Komisijas izmantotie avoti un metodika, ko tā izmantoja makroekonomisko datu noteikšanai, ir izklāstīta 384. apsvērumā. Makroekonomiskie dati tika iegūti no atsevišķiem Savienības ražotājiem Savienībā, un Komisijai tos iesniedza sūdzības iesniedzējs. Sūdzības iesniedzējs aprēķināja makroekonomisko datu kopsummu, ekstrapolējot datus atbilstīgi šo ražotāju daļai no kopējā Savienības ražošanas apjoma. Sūdzības iesniedzējs pamatoja kopējo Savienības ražošanas apjomu ar Prodcom pieejamo informāciju. Iesniegtie dati tika koriģēti, pamatojoties uz kontrolpārbaudēm, veicot salīdzināšanu ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajiem datiem. Veicot korekcijas, tika ņemtas vērā tikai dažas neatbilstības datos, bet sūdzības iesniedzēja iesniegtie dati būtiski nemainījās.

Prodcom

| (387) | EFDA arī kritizēja to, ka Komisija nav pietiekami pārbaudījusi datus un ka nekonfidenciālie makroekonomisko datu kopsavilkumi tika iesniegti tikai vienu dienu pirms galīgās informācijas izpaušanas. Kā izklāstīts 384. apsvērumā, Komisija salīdzināja iesniegtos datus ar informāciju, kas bija pieejama no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, un rūpīgi pārbaudīja EIFI atbildes uz makroekonomisko rādītāju anketas jautājumiem. EIFI uzdoto jautājumu būtība tika darīta pieejama ieinteresētajām personām publiski pieejamajos lietas materiālos. Komisija bija apmierināta ar datu precizitāti, tāpēc uzskatīja, ka tie ir piemērots pamats makroekonomisko rādītāju noteikšanai. Tāpēc apgalvojums par nepietiekamu pārbaudi tika noraidīts. Savienības ražotāju individuālo atbilžu nekonfidenciālais kopsavilkums tika izpausts pietiekami laicīgi, lai varētu sniegt piezīmes. Turklāt EFDA un CCCME tika piešķirts ārkārtas termiņa pagarinājums piezīmju sniegšanai. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(387)

EFDA arī kritizēja to, ka Komisija nav pietiekami pārbaudījusi datus un ka nekonfidenciālie makroekonomisko datu kopsavilkumi tika iesniegti tikai vienu dienu pirms galīgās informācijas izpaušanas. Kā izklāstīts 384. apsvērumā, Komisija salīdzināja iesniegtos datus ar informāciju, kas bija pieejama no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, un rūpīgi pārbaudīja EIFI atbildes uz makroekonomisko rādītāju anketas jautājumiem. EIFI uzdoto jautājumu būtība tika darīta pieejama ieinteresētajām personām publiski pieejamajos lietas materiālos. Komisija bija apmierināta ar datu precizitāti, tāpēc uzskatīja, ka tie ir piemērots pamats makroekonomisko rādītāju noteikšanai. Tāpēc apgalvojums par nepietiekamu pārbaudi tika noraidīts. Savienības ražotāju individuālo atbilžu nekonfidenciālais kopsavilkums tika izpausts pietiekami laicīgi, lai varētu sniegt piezīmes. Turklāt EFDA un CCCME tika piešķirts ārkārtas termiņa pagarinājums piezīmju sniegšanai. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

EFDA

EIFI

EIFI

EFDA

CCCME

| (388) | Komisija izvērtēja mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus, balstoties uz datiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(388)

Komisija izvērtēja mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus, balstoties uz datiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem.

| (389) | Abas datu kopas tika atzītas par reprezentatīvām attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(389)

Abas datu kopas tika atzītas par reprezentatīvām attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

| (390) | Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(390)

Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

| (391) | Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(391)

Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

| (392) | Kā izklāstīts 68. apsvērumā, viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ražotāju eksportētāju izlasē galvenokārt bija iekļauti uzņēmumi, kas ražo bultskrūves (nevis skrūvju ražotāji), un tāpēc tā nav reprezentatīva attiecībā uz Ķīnas ražošanas nozari un eksportu kopumā. Tāpēc kaitējuma analīze būtu jāveic atsevišķi skrūvēm, no vienas puses, un bultskrūvēm, no otras puses. |
| --- | --- |

(392)

Kā izklāstīts 68. apsvērumā, viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ražotāju eksportētāju izlasē galvenokārt bija iekļauti uzņēmumi, kas ražo bultskrūves (nevis skrūvju ražotāji), un tāpēc tā nav reprezentatīva attiecībā uz Ķīnas ražošanas nozari un eksportu kopumā. Tāpēc kaitējuma analīze būtu jāveic atsevišķi skrūvēm, no vienas puses, un bultskrūvēm, no otras puses.

| (393) | Turklāt, kā izklāstīts 115. un 156. apsvērumā, viens koka konstrukciju skrūvju ražotājs eksportētājs un viens konfirmātskrūvju ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka šie ražojuma veidi nav iekļauti šīs izmeklēšanas tvērumā. Šīs ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka kaitējuma analīze attiecībā uz šiem ražojuma veidiem būtu jāveic atsevišķi. |
| --- | --- |

(393)

Turklāt, kā izklāstīts 115. un 156. apsvērumā, viens koka konstrukciju skrūvju ražotājs eksportētājs un viens konfirmātskrūvju ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka šie ražojuma veidi nav iekļauti šīs izmeklēšanas tvērumā. Šīs ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka kaitējuma analīze attiecībā uz šiem ražojuma veidiem būtu jāveic atsevišķi.

| (394) | Kā minēts 162. apsvērumā, CCCME pieprasīja, lai makroekonomiskie kaitējuma rādītāji tiktu apkopoti un novērtēti atsevišķi standarta savienotājelementiem, no vienas puses, un nestandarta savienotājelementiem, no otras puses, pamatojoties uz to, ka Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod galvenokārt nestandarta savienotājelementus, savukārt Ķīnas ražotāji eksportētāji ražo un eksportē galvenokārt standarta savienotājelementus. |
| --- | --- |

(394)

Kā minēts 162. apsvērumā, CCCME pieprasīja, lai makroekonomiskie kaitējuma rādītāji tiktu apkopoti un novērtēti atsevišķi standarta savienotājelementiem, no vienas puses, un nestandarta savienotājelementiem, no otras puses, pamatojoties uz to, ka Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod galvenokārt nestandarta savienotājelementus, savukārt Ķīnas ražotāji eksportētāji ražo un eksportē galvenokārt standarta savienotājelementus.

CCCME

| (395) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā apgalvoja, ka ieinteresētajām personām nav iespēju pārbaudīt Savienības ražošanas nozares apkopotos datus, kas izmantoti makroekonomisko rādītāju noteikšanai, jo izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem ir piešķirta anonimitāte. |
| --- | --- |

(395)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā apgalvoja, ka ieinteresētajām personām nav iespēju pārbaudīt Savienības ražošanas nozares apkopotos datus, kas izmantoti makroekonomisko rādītāju noteikšanai, jo izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem ir piešķirta anonimitāte.

| (396) | Kā izklāstīts 16.–20. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka anonimitātes pieprasījums ir pienācīgi pamatots un ar attiecīgu pamatojuma izklāstu. Tāpēc visi attiecībā uz konfidencialitāti paustie apgalvojumi tika noraidīti. Tāpēc Komisija nevar arī izpaust informāciju par katru nosaukto uzņēmumu, kas sekmēja makroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Metodika ir izskaidrota 384. apsvērumā. Tāpēc Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecības Eiropas Savienībā apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(396)

Kā izklāstīts 16.–20. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka anonimitātes pieprasījums ir pienācīgi pamatots un ar attiecīgu pamatojuma izklāstu. Tāpēc visi attiecībā uz konfidencialitāti paustie apgalvojumi tika noraidīti. Tāpēc Komisija nevar arī izpaust informāciju par katru nosaukto uzņēmumu, kas sekmēja makroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Metodika ir izskaidrota 384. apsvērumā. Tāpēc Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecības Eiropas Savienībā apgalvojums tika noraidīts.

| (397) | Piezīmes par ražotāju eksportētāju izlases reprezentativitāti jau tika aplūkotas 70. apsvērumā. Tāpat ieinteresēto personu piezīmes un apgalvojumi par izmeklēšanā izmantoto ražojuma tvērumu jau tika aplūkoti 113.–166. apsvērumā. |
| --- | --- |

(397)

Piezīmes par ražotāju eksportētāju izlases reprezentativitāti jau tika aplūkotas 70. apsvērumā. Tāpat ieinteresēto personu piezīmes un apgalvojumi par izmeklēšanā izmantoto ražojuma tvērumu jau tika aplūkoti 113.–166. apsvērumā.

| (398) | Attiecībā uz apgalvojumiem, ka kaitējuma analīze būtu jāveic atsevišķi katram ražojuma veidam, Komisija atgādina, ka 110. apsvērumā secināts, ka šajā izmeklēšanā visus ražojuma veidus uzskata par vienu ražojumu, jo tiem ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un vienādi galvenie galalietojumi. Tāpēc dempinga, kaitējuma un cēloņsakarības noteikšana balstījās uz ražojumu kopumā. Netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu atsevišķu analīzi par katru ražojuma veidu. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(398)

Attiecībā uz apgalvojumiem, ka kaitējuma analīze būtu jāveic atsevišķi katram ražojuma veidam, Komisija atgādina, ka 110. apsvērumā secināts, ka šajā izmeklēšanā visus ražojuma veidus uzskata par vienu ražojumu, jo tiem ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un vienādi galvenie galalietojumi. Tāpēc dempinga, kaitējuma un cēloņsakarības noteikšana balstījās uz ražojumu kopumā. Netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu atsevišķu analīzi par katru ražojuma veidu. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (399) | CCCME un EFDA apgalvoja, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju, kas ir MVU, mikroekonomiskā kaitējuma rādītāju svēršana būtu pretrunā pamatregulai un PTO noteikumiem, un tāpēc to nevajadzētu piemērot. Tās apgalvoja, ka šāda metodika mākslīgi palielinātu MVU sniegto datu nozīmi, vienlaikus mākslīgi samazinot lielo uzņēmumu sniegto datu nozīmi. Tā kā Komisija nesvēra kaitējuma rādītājus, šā apgalvojuma turpmāka analīze nebija nepieciešama. |
| --- | --- |

(399)

CCCME un EFDA apgalvoja, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju, kas ir MVU, mikroekonomiskā kaitējuma rādītāju svēršana būtu pretrunā pamatregulai un PTO noteikumiem, un tāpēc to nevajadzētu piemērot. Tās apgalvoja, ka šāda metodika mākslīgi palielinātu MVU sniegto datu nozīmi, vienlaikus mākslīgi samazinot lielo uzņēmumu sniegto datu nozīmi. Tā kā Komisija nesvēra kaitējuma rādītājus, šā apgalvojuma turpmāka analīze nebija nepieciešama.

CCCME

EFDA

| (400) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA apgalvoja, ka kaitējuma analīze bija jāveic atsevišķi par standarta savienotājelementiem, no vienas puses, un nestandarta savienotājelementiem, no otras puses. Tās arī apgalvoja, ka būtu jāveic atsevišķa kaitējuma analīze katrai ražojumu kategorijai, proti, kokskrūvēm, pašvītņgriezes skrūvēm, bultskrūvēm un paplākšņiem, un šajā sakarā atsaucās uz Apelācijas institūcijas ziņojumu lietā US – Hot-rolled Steel (79) un Apelācijas institūcijas ziņojumu lietā China – HP-SSST (80), kā arī uz Tiesas judikatūru (81). |
| --- | --- |

(400)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA apgalvoja, ka kaitējuma analīze bija jāveic atsevišķi par standarta savienotājelementiem, no vienas puses, un nestandarta savienotājelementiem, no otras puses. Tās arī apgalvoja, ka būtu jāveic atsevišķa kaitējuma analīze katrai ražojumu kategorijai, proti, kokskrūvēm, pašvītņgriezes skrūvēm, bultskrūvēm un paplākšņiem, un šajā sakarā atsaucās uz Apelācijas institūcijas ziņojumu lietā US – Hot-rolled Steel (79) un Apelācijas institūcijas ziņojumu lietā China – HP-SSST (80), kā arī uz Tiesas judikatūru (81).

CCCME

EFDA

US – Hot-rolled Steel

79

China – HP-SSST

80

81

| (401) | Attiecībā uz standarta un nestandarta savienotājelementiem CCCME un EFDA vispirms atkārtoti uzsvēra, ka speciālie un standarta savienotājelementi pieder diviem atsevišķiem tirgiem gan fizikālo īpašību un kvalitātes atšķirību, gan galalietojumu ziņā un nav savstarpēji aizvietojami. Papildus tam tās atkārtoti norādīja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji galvenokārt ražo standarta savienotājelementus, savukārt Savienības ražotāji galvenokārt ražo speciālos savienotājelementus. CCCME un EFDA uzsvēra, ka Tiesa lietā T-254/18 ir atzinusi, ka “segmentēta analīze var būt pamatota, ja izmeklēšanā esošie ražojumi nav savstarpēji aizstājami un ja imports par dempinga cenām var vairāk skart vienu vai vairākus segmentus”. |
| --- | --- |

(401)

Attiecībā uz standarta un nestandarta savienotājelementiem CCCME un EFDA vispirms atkārtoti uzsvēra, ka speciālie un standarta savienotājelementi pieder diviem atsevišķiem tirgiem gan fizikālo īpašību un kvalitātes atšķirību, gan galalietojumu ziņā un nav savstarpēji aizvietojami. Papildus tam tās atkārtoti norādīja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji galvenokārt ražo standarta savienotājelementus, savukārt Savienības ražotāji galvenokārt ražo speciālos savienotājelementus. CCCME un EFDA uzsvēra, ka Tiesa lietā T-254/18 ir atzinusi, ka “segmentēta analīze var būt pamatota, ja izmeklēšanā esošie ražojumi nav savstarpēji aizstājami un ja imports par dempinga cenām var vairāk skart vienu vai vairākus segmentus”.

CCCME

EFDA

CCCME

EFDA

| (402) | Kā izklāstīts 109. un 110. apsvērumā, visiem savienotājelementiem bija līdzīgas fizikālās un tehniskās īpašības un vienādi galvenie galalietojumi. Tāpat, kā jau norādīts 151. apsvērumā, nav nepieciešams, lai visi ražojuma veidi būtu pilnībā savstarpēji aizvietojami, ja vien visiem veidiem ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un vienādi galvenie galalietojumi. Turklāt izmeklēšanā, kā izklāstīts 47. apsvērumā, atklājās, ka Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod standarta un nestandarta savienotājelementus un ražotāji eksportētāji eksportē uz Savienības ražošanas nozari standarta un nestandarta savienotājelementus. Izmeklēšana arī atklāja, ka galalietojumi pārklājas. Savienības ražošanas nozare pārdod savienotājelementus dažādiem lietojumiem un nozarēm. Neskatoties uz zemo sadarbības līmeni, Komisija konstatēja, ka imports par dempinga cenām konkurē ar Savienības ražošanas nozares veikto pārdošanu tiem pašiem lietojumiem un izmantošanas veidiem. Lai gan speciālo savienotājelementu īpatsvars atlasīto ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, piedāvājumā bija neliels, lietā esošie pierādījumi liecina, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji spēj saražot un eksportēt nestandarta savienotājelementus (piemēram, gadatirgos Ķīnas ražotāji eksportētāji piedāvāja nestandarta savienotājelementu klāstu, un vairāki Ķīnas ražotāji ražo savienotājelementus autobūves nozarei). Savienības ražotāju izlasē bija uzņēmumi, kas vienlīdz pārstāv gan standarta, gan nestandarta savienotājelementu pārdošanu. Faktiski lielākā daļā izlasē iekļauto uzņēmumu ražo gan standarta, gan speciālos savienotājelementus; tikai viens uzņēmums ir specializējies vienīgi speciālo savienotājelementu ražošanā, bet vien cits – standarta savienotājelementu ražošanā. Kā norādīts 36. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares izlase tādējādi atspoguļo plašu ražojumu veidu klāstu. Ķīnas ražotāju eksportētāju importētie ražojumu veidi vairāk kā 90 % apmērā atbilda tiem ražojumu veidiem, ko ražo un pārdod izlasē iekļautie Savienības ražotāji, un ļāva salīdzināt standarta un nestandarta savienotājelementu cenas, kas nemainīgi uzrādīja būtisku cenu samazinājumu un mērķa cenas samazinājumu. Neskarot faktu, ka kaitējuma analīze ir jāveic Savienības ražošanas nozares līmenī, Komisija secināja, ka visiem Savienības ražotājiem, arī tiem, kuri neatkarīgi no ražojumu klāsta ražo speciālos savienotājelementus, ražošanas un pārdošanas apjoms samazinājās, un saruka arī peļņas procents. Tas parāda, ka visus izlasē iekļautos Savienības ražotājus ietekmēja imports no Ķīnas. Turklāt, kā izklāstīts 552. apsvērumā, lietā ir pierādījumi, ka Savienības ražotājs nevarēja paplašināt savu standarta savienotājelementu ražošanas un pārdošanas apjomu, jo imports no Ķīnas radīja cenu spiedienu uz Savienības tirgu. Makroekonomiskā līmenī – lielākā daļa Savienības ražotāju, kuri iesniedza individuālos datus, ražoja gan standarta, gan speciālos savienotājelementus. Makroekonomisko kaitējuma rādītāju pasliktināšanās vienlaikus ar importa no Ķīnas pieaugumu, kā arī visu izlasē iekļauto Savienības ražotāju mikroekonomisko rādītāju lejupejošā tendence liecina, ka tirgū līdzīgā ražojuma līmenī pastāvēja konkurence starp Savienības ražošanas nozari un importu no Ķīnas, un šajā sakarā paustie apgalvojumi par pretējo izmeklēšanā neapstiprinājās. Tas pats par sevi pierāda Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Ne CCCME, ne EFDA nesniedza nekādu papildu informāciju vai papildu pierādījumus, kas pamatotu nepieciešamību atsevišķi analizēt standarta savienotājelementus, no vienas puses, un nestandarta savienotājelementus, no otras puses. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(402)

Kā izklāstīts 109. un 110. apsvērumā, visiem savienotājelementiem bija līdzīgas fizikālās un tehniskās īpašības un vienādi galvenie galalietojumi. Tāpat, kā jau norādīts 151. apsvērumā, nav nepieciešams, lai visi ražojuma veidi būtu pilnībā savstarpēji aizvietojami, ja vien visiem veidiem ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un vienādi galvenie galalietojumi. Turklāt izmeklēšanā, kā izklāstīts 47. apsvērumā, atklājās, ka Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod standarta un nestandarta savienotājelementus un ražotāji eksportētāji eksportē uz Savienības ražošanas nozari standarta un nestandarta savienotājelementus. Izmeklēšana arī atklāja, ka galalietojumi pārklājas. Savienības ražošanas nozare pārdod savienotājelementus dažādiem lietojumiem un nozarēm. Neskatoties uz zemo sadarbības līmeni, Komisija konstatēja, ka imports par dempinga cenām konkurē ar Savienības ražošanas nozares veikto pārdošanu tiem pašiem lietojumiem un izmantošanas veidiem. Lai gan speciālo savienotājelementu īpatsvars atlasīto ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, piedāvājumā bija neliels, lietā esošie pierādījumi liecina, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji spēj saražot un eksportēt nestandarta savienotājelementus (piemēram, gadatirgos Ķīnas ražotāji eksportētāji piedāvāja nestandarta savienotājelementu klāstu, un vairāki Ķīnas ražotāji ražo savienotājelementus autobūves nozarei). Savienības ražotāju izlasē bija uzņēmumi, kas vienlīdz pārstāv gan standarta, gan nestandarta savienotājelementu pārdošanu. Faktiski lielākā daļā izlasē iekļauto uzņēmumu ražo gan standarta, gan speciālos savienotājelementus; tikai viens uzņēmums ir specializējies vienīgi speciālo savienotājelementu ražošanā, bet vien cits – standarta savienotājelementu ražošanā. Kā norādīts 36. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares izlase tādējādi atspoguļo plašu ražojumu veidu klāstu. Ķīnas ražotāju eksportētāju importētie ražojumu veidi vairāk kā 90 % apmērā atbilda tiem ražojumu veidiem, ko ražo un pārdod izlasē iekļautie Savienības ražotāji, un ļāva salīdzināt standarta un nestandarta savienotājelementu cenas, kas nemainīgi uzrādīja būtisku cenu samazinājumu un mērķa cenas samazinājumu. Neskarot faktu, ka kaitējuma analīze ir jāveic Savienības ražošanas nozares līmenī, Komisija secināja, ka visiem Savienības ražotājiem, arī tiem, kuri neatkarīgi no ražojumu klāsta ražo speciālos savienotājelementus, ražošanas un pārdošanas apjoms samazinājās, un saruka arī peļņas procents. Tas parāda, ka visus izlasē iekļautos Savienības ražotājus ietekmēja imports no Ķīnas. Turklāt, kā izklāstīts 552. apsvērumā, lietā ir pierādījumi, ka Savienības ražotājs nevarēja paplašināt savu standarta savienotājelementu ražošanas un pārdošanas apjomu, jo imports no Ķīnas radīja cenu spiedienu uz Savienības tirgu. Makroekonomiskā līmenī – lielākā daļa Savienības ražotāju, kuri iesniedza individuālos datus, ražoja gan standarta, gan speciālos savienotājelementus. Makroekonomisko kaitējuma rādītāju pasliktināšanās vienlaikus ar importa no Ķīnas pieaugumu, kā arī visu izlasē iekļauto Savienības ražotāju mikroekonomisko rādītāju lejupejošā tendence liecina, ka tirgū līdzīgā ražojuma līmenī pastāvēja konkurence starp Savienības ražošanas nozari un importu no Ķīnas, un šajā sakarā paustie apgalvojumi par pretējo izmeklēšanā neapstiprinājās. Tas pats par sevi pierāda Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Ne CCCME, ne EFDA nesniedza nekādu papildu informāciju vai papildu pierādījumus, kas pamatotu nepieciešamību atsevišķi analizēt standarta savienotājelementus, no vienas puses, un nestandarta savienotājelementus, no otras puses. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

CCCME

EFDA

| (403) | Attiecībā uz kokskrūvēm, pašvītņgriezes skrūvēm, bultskrūvēm un paplākšņiem tās pašas personas apgalvoja, ka, tā kā šie ražojumi tiek klasificēti dažādās KN apakšpozīcijās, tas norāda, ka katram no tiem piemīt tiem raksturīgas īpašības un tie nav savstarpēji salīdzināmi. EFDA arī apgalvoja, ka to apstiprina fakts, ka viens kokskrūvju ražotājs Savienībā iebilda pret sūdzību, pamatojoties uz to, ka tas nesaredz pasākumu pozitīvu ietekmi. |
| --- | --- |

(403)

Attiecībā uz kokskrūvēm, pašvītņgriezes skrūvēm, bultskrūvēm un paplākšņiem tās pašas personas apgalvoja, ka, tā kā šie ražojumi tiek klasificēti dažādās KN apakšpozīcijās, tas norāda, ka katram no tiem piemīt tiem raksturīgas īpašības un tie nav savstarpēji salīdzināmi. EFDA arī apgalvoja, ka to apstiprina fakts, ka viens kokskrūvju ražotājs Savienībā iebilda pret sūdzību, pamatojoties uz to, ka tas nesaredz pasākumu pozitīvu ietekmi.

EFDA

| (404) | Secinājumi, kas izklāstīti 109. un 110. apsvērumā, ir spēkā arī attiecībā uz iepriekš minētajām ražojumu kategorijām. Netika sniegti pierādījumi tam, ka šo kategoriju tirgi būtu nošķirti, izņemot to, ka tie tika klasificēti ar atšķirīgiem KN kodiem. Tomēr to pašu par sevi nevar uzskatīt par pietiekamu pierādījumu, jo, lai gan ražojumi var atbilst dažādiem KN kodiem, tie joprojām var savstarpēji konkurēt. Tas, ka viens Savienības ražotājs iebilda pret sūdzību kā tādu, nepierāda vai neapliecina tirgus segmentāciju pa ražojuma veidiem. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(404)

Secinājumi, kas izklāstīti 109. un 110. apsvērumā, ir spēkā arī attiecībā uz iepriekš minētajām ražojumu kategorijām. Netika sniegti pierādījumi tam, ka šo kategoriju tirgi būtu nošķirti, izņemot to, ka tie tika klasificēti ar atšķirīgiem KN kodiem. Tomēr to pašu par sevi nevar uzskatīt par pietiekamu pierādījumu, jo, lai gan ražojumi var atbilst dažādiem KN kodiem, tie joprojām var savstarpēji konkurēt. Tas, ka viens Savienības ražotājs iebilda pret sūdzību kā tādu, nepierāda vai neapliecina tirgus segmentāciju pa ražojuma veidiem. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

4.5.1.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.5.1.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (405) | Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika.

  5. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnas) | 1 421 735 | 1 346 720 | 1 238 982 | 1 060 569 |
| Indekss | 100 | 95 | 87 | 75 |
| Ražošanas jauda (tonnas) | 2 317 772 | 2 256 337 | 2 247 276 | 2 310 557 |
| Indekss | 100 | 97 | 97 | 100 |
| Jaudas izmantojums (%) | 61 | 60 | 55 | 46 |
| Indekss | 100 | 97 | 90 | 75 |
| Avots: EIFI, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem |

(405)

Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika.

5. tabula

5. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Ražošanas apjoms (tonnas)

1 421 735

1 346 720

1 238 982

1 060 569

Indekss

Indekss

100

100

95

95

87

87

75

75

Ražošanas jauda (tonnas)

2 317 772

2 256 337

2 247 276

2 310 557

Indekss

Indekss

100

100

97

97

97

97

100

100

Jaudas izmantojums (%)

61

60

55

46

Indekss

Indekss

100

100

97

97

90

90

75

75

Avots: EIFI, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem

| (406) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms pakāpeniski samazinājās par 25 %. |
| --- | --- |

(406)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms pakāpeniski samazinājās par 25 %.

| (407) | Ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās stabila – aptuveni 2 300 000 tonnu. Tomēr, tā kā ievērojami saruka ražošanas apjomi, jaudas izmantojums ievērojami samazinājās – no 61 % 2017. gadā līdz tikai 46 % IP laikā. |
| --- | --- |

(407)

Ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās stabila – aptuveni 2 300 000 tonnu. Tomēr, tā kā ievērojami saruka ražošanas apjomi, jaudas izmantojums ievērojami samazinājās – no 61 % 2017. gadā līdz tikai 46 % IP laikā.

| (408) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA konstatēja, ka 5. tabulā norādītie ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma rādītāji IP laikā nedaudz atšķiras no EIFI iesniegtā nekonfidenciālā makroekonomisko rādītāju kopsavilkuma un ka tas liecina, ka Komisija veikusi korekcijas EIFI iesniegtajos datos. |
| --- | --- |

(408)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA konstatēja, ka 5. tabulā norādītie ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma rādītāji IP laikā nedaudz atšķiras no EIFI iesniegtā nekonfidenciālā makroekonomisko rādītāju kopsavilkuma un ka tas liecina, ka Komisija veikusi korekcijas EIFI iesniegtajos datos.

EFDA

EIFI

EIFI

| (409) | Kā minēts 386. apsvērumā, sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija tika salīdzināta ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju iesniegtajiem datiem, un dažu korekciju rezultātā iegūtie rādītāji nedaudz atšķīrās. |
| --- | --- |

(409)

Kā minēts 386. apsvērumā, sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija tika salīdzināta ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju iesniegtajiem datiem, un dažu korekciju rezultātā iegūtie rādītāji nedaudz atšķīrās.

4.5.1.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (410) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  6. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tonnas) | 1 414 956 | 1 303 730 | 1 199 408 | 1 038 934 |
| Indekss | 100 | 92 | 85 | 73 |
| Tirgus daļa (%) | 66 | 62 | 61 | 59 |
| Indekss | 100 | 94 | 92 | 90 |
| Avots: EIFI, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem |

(410)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

6. tabula

6. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tonnas)

1 414 956

1 303 730

1 199 408

1 038 934

Indekss

Indekss

100

100

92

92

85

85

73

73

Tirgus daļa (%)

66

62

61

59

Indekss

Indekss

100

100

94

94

92

92

90

90

Avots: EIFI, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem

| (411) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 27 % – ievērojami straujāk nekā patēriņa samazinājums (patēriņš tajā pašā periodā samazinājās par 18 %). |
| --- | --- |

(411)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 27 % – ievērojami straujāk nekā patēriņa samazinājums (patēriņš tajā pašā periodā samazinājās par 18 %).

| (412) | Rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa IP laikā samazinājās no 66 % 2017. gadā līdz 59 % IP laikā, proti, samazinājās par 10 % jeb 7 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(412)

Rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa IP laikā samazinājās no 66 % 2017. gadā līdz 59 % IP laikā, proti, samazinājās par 10 % jeb 7 procentpunktiem.

4.5.1.3.   Izaugsme

| (413) | Patēriņa samazināšanās apstākļos Savienības ražošanas nozare zaudēja ne tikai pārdošanas apjomus Savienībā, bet arī tirgus daļu. |
| --- | --- |

(413)

Patēriņa samazināšanās apstākļos Savienības ražošanas nozare zaudēja ne tikai pārdošanas apjomus Savienībā, bet arī tirgus daļu.

4.5.1.4.   Nodarbinātība un ražīgums

| (414) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  7. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalents – FTE) | 22 004 | 20 960 | 21 060 | 21 134 |
| Indekss | 100 | 95 | 96 | 96 |
| Ražīgums (tonnas uz vienu darbinieku) | 65 | 64 | 59 | 50 |
| Indekss | 100 | 99 | 91 | 78 |
| Avots: EIFI, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem |

(414)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

7. tabula

7. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalents – FTE)

FTE

22 004

20 960

21 060

21 134

Indekss

Indekss

100

100

95

95

96

96

96

96

Ražīgums (tonnas uz vienu darbinieku)

65

64

59

50

Indekss

Indekss

100

100

99

99

91

91

78

78

Avots: EIFI, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem

| (415) | Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās nodarbinātība, jo samazinājās ražošanas un pārdošanas apjomi. No tā izrietēja darbinieku skaita samazināšanās par 4 %, neņemot vērā netiešo nodarbinātību. |
| --- | --- |

(415)

Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās nodarbinātība, jo samazinājās ražošanas un pārdošanas apjomi. No tā izrietēja darbinieku skaita samazināšanās par 4 %, neņemot vērā netiešo nodarbinātību.

| (416) | Tā kā ražošanas apjoms samazinājās vēl straujāk nekā darbinieku skaits, Savienības ražošanas nozares ražīgums attiecīgajā periodā samazinājās par 22 %. |
| --- | --- |

(416)

Tā kā ražošanas apjoms samazinājās vēl straujāk nekā darbinieku skaits, Savienības ražošanas nozares ražīgums attiecīgajā periodā samazinājās par 22 %.

| (417) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi skaidru informāciju par to, kā šie rādītāji ir aprēķināti. |
| --- | --- |

(417)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi skaidru informāciju par to, kā šie rādītāji ir aprēķināti.

CCCME

EFDA

| (418) | Izmeklēšanas laikā pēc iepriekš minēto personu pieprasījuma Komisija paskaidroja, ka makroekonomisko rādītāju pamatā ir EIFI pārstāvēto Savienības ražotāju individuāli sniegtā informācija, kuras kontrolpārbaude tika veikta, salīdzinot ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajiem datiem. Makroekonomisko rādītāju metodika ir aprakstīta arī 384. apsvērumā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(418)

Izmeklēšanas laikā pēc iepriekš minēto personu pieprasījuma Komisija paskaidroja, ka makroekonomisko rādītāju pamatā ir EIFI pārstāvēto Savienības ražotāju individuāli sniegtā informācija, kuras kontrolpārbaude tika veikta, salīdzinot ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajiem datiem. Makroekonomisko rādītāju metodika ir aprakstīta arī 384. apsvērumā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

EIFI

4.5.1.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (419) | Visas šajā izmeklēšanā konstatētās dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska. |
| --- | --- |

(419)

Visas šajā izmeklēšanā konstatētās dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

de minimis

4.5.2.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.5.2.1.   Cenas un tās ietekmējošie faktori

| (420) | Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem klientiem Savienībā bija šāda dinamika.

  8. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/t) | 2 467 | 2 664 | 2 810 | 2 738 |
| Indekss | 100 | 108 | 114 | 111 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | 2 354 | 2 482 | 2 673 | 2 709 |
| Indekss | 100 | 105 | 114 | 115 |
| Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(420)

Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem klientiem Savienībā bija šāda dinamika.

8. tabula

8. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā

Pārdošanas cenas Savienībā

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Vidējā vienības pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/t)

2 467

2 664

2 810

2 738

Indekss

100

108

114

111

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

2 354

2 482

2 673

2 709

Indekss

100

105

114

115

Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

| (421) | Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas no 2017. gada līdz IP palielinājās par 11 %. Tas bija ievērojami mazāk par Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksu pieaugumu (+ 15 %) attiecīgajā periodā. Rezultātā Savienības pārdošanas cenas IP laikā bija zemākas par vienības ražošanas izmaksām, jo imports no Ķīnas radīja ievērojamu cenu spiedienu – IP laikā tā cenas bija par 37 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena. |
| --- | --- |

(421)

Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas no 2017. gada līdz IP palielinājās par 11 %. Tas bija ievērojami mazāk par Savienības ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksu pieaugumu (+ 15 %) attiecīgajā periodā. Rezultātā Savienības pārdošanas cenas IP laikā bija zemākas par vienības ražošanas izmaksām, jo imports no Ķīnas radīja ievērojamu cenu spiedienu – IP laikā tā cenas bija par 37 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena.

| (422) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA apstrīdēja šos skaitļus un norādīja, ka nav skaidrs, kā noteiktas vienības izmaksas. Tās arī norādīja uz kļūdu izpaustajā tabulā, un Komisija to izlaboja. Vienības izmaksas saskaņā ar Komisijas praksi tika noteiktas kā pilnas izmaksas, ieskaitot izgatavošanas izmaksas un PVA izmaksas. |
| --- | --- |

(422)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA apstrīdēja šos skaitļus un norādīja, ka nav skaidrs, kā noteiktas vienības izmaksas. Tās arī norādīja uz kļūdu izpaustajā tabulā, un Komisija to izlaboja. Vienības izmaksas saskaņā ar Komisijas praksi tika noteiktas kā pilnas izmaksas, ieskaitot izgatavošanas izmaksas un PVA izmaksas.

CCCME

EFDA

4.5.2.2.   Darbaspēka izmaksas

| (423) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  9. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās algas uz darbinieku (EUR) | 42 341 | 44 784 | 44 016 | 39 891 |
| Indekss | 100 | 106 | 104 | 94 |
| Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(423)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

9. tabula

9. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Vidējās algas uz darbinieku (EUR)

42 341

44 784

44 016

39 891

Indekss

Indekss

100

100

106

106

104

104

94

94

Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

| (424) | Attiecīgajā periodā vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku samazinājās par 6 %. |
| --- | --- |

(424)

Attiecīgajā periodā vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku samazinājās par 6 %.

4.5.2.3.   Krājumi

| (425) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu līmenim attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  10. tabula


  Krājumi | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Perioda beigu krājumi (tonnas) | 39 021 | 40 191 | 45 398 | 41 638 |
| Indekss | 100 | 103 | 116 | 107 |
| Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(425)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu līmenim attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

10. tabula

10. tabula

Krājumi

Krājumi

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Perioda beigu krājumi (tonnas)

39 021

40 191

45 398

41 638

Indekss

Indekss

100

100

103

103

116

116

107

107

Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

| (426) | No 2017. gada līdz 2019. gadam krājumu līmenis perioda beigās palielinājās par 16 %, bet no 2019. gada līdz IP samazinājās par 9 %. Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās kopumā pieauga par 7 %. |
| --- | --- |

(426)

No 2017. gada līdz 2019. gadam krājumu līmenis perioda beigās palielinājās par 16 %, bet no 2019. gada līdz IP samazinājās par 9 %. Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās kopumā pieauga par 7 %.

4.5.2.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (427) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  11. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 6 | 5 | 4 | -1 |
| Indekss | 100 | 78 | 61 | -15 |
| Naudas plūsma (EUR) | 39 458 582 | 29 914 473 | 23 776 496 | 14 621 456 |
| Indekss | 100 | 76 | 60 | 37 |
| Ieguldījumi (EUR) | 26 709 539 | 20 090 697 | 17 534 570 | 11 400 254 |
| Indekss | 100 | 75 | 66 | 43 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | 10 | 9 | 6 | -1 |
| Indekss | 100 | 86 | 62 | -8 |
| Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(427)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

11. tabula

11. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

6

5

4

-1

Indekss

Indekss

100

100

78

78

61

61

-15

-15

Naudas plūsma (EUR)

39 458 582

29 914 473

23 776 496

14 621 456

Indekss

Indekss

100

100

76

76

60

60

37

37

Ieguldījumi (EUR)

26 709 539

20 090 697

17 534 570

11 400 254

Indekss

Indekss

100

100

75

75

66

66

43

43

Ienākums no ieguldījumiem (%)

10

9

6

-1

Indekss

100

86

62

-8

Avots: izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

| (428) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apjoma apgrozījuma. |
| --- | --- |

(428)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apjoma apgrozījuma.

| (429) | Rentabilitāte samazinājās katru gadu no 2017. gada līdz IP, kad tā kļuva negatīva. Šī tendence galvenokārt skaidrojama ar to, ka Savienības ražošanas nozare nespēja atspoguļot ražošanas izmaksu pieaugumu savās pārdošanas cenās importa par dempinga cenām radītā spiediena dēļ; šāda importa cenas bija vidēji par 37 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(429)

Rentabilitāte samazinājās katru gadu no 2017. gada līdz IP, kad tā kļuva negatīva. Šī tendence galvenokārt skaidrojama ar to, ka Savienības ražošanas nozare nespēja atspoguļot ražošanas izmaksu pieaugumu savās pārdošanas cenās importa par dempinga cenām radītā spiediena dēļ; šāda importa cenas bija vidēji par 37 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas.

| (430) | Neto naudas plūsma norāda Savienības ražotāju spēju pašfinansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā neto naudas plūsma nepārtraukti pazeminājās un kopumā samazinājās par 63 %, galvenokārt tāpēc, ka tajā pašā periodā samazinājās peļņa pirms nodokļu nomaksas. |
| --- | --- |

(430)

Neto naudas plūsma norāda Savienības ražotāju spēju pašfinansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā neto naudas plūsma nepārtraukti pazeminājās un kopumā samazinājās par 63 %, galvenokārt tāpēc, ka tajā pašā periodā samazinājās peļņa pirms nodokļu nomaksas.

| (431) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Tā samazinājās vēl straujāk nekā rentabilitāte un naudas plūsma, samazinoties katru gadu attiecīgajā periodā, bet izmeklēšanas periodā negatīvās rentabilitātes ietekmē kļūstot negatīva. Šajā pašā periodā Savienības ražošanas nozare samazināja tās ieguldījumu līmeni vairāk nekā divas reizes, kā rezultātā tas samazinājās par 57 %. Savienības ražošanas nozares spēju piesaistīt kapitālu nopietni ietekmēja rentabilitātes, kā arī naudas plūsmas samazināšanās attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(431)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Tā samazinājās vēl straujāk nekā rentabilitāte un naudas plūsma, samazinoties katru gadu attiecīgajā periodā, bet izmeklēšanas periodā negatīvās rentabilitātes ietekmē kļūstot negatīva. Šajā pašā periodā Savienības ražošanas nozare samazināja tās ieguldījumu līmeni vairāk nekā divas reizes, kā rezultātā tas samazinājās par 57 %. Savienības ražošanas nozares spēju piesaistīt kapitālu nopietni ietekmēja rentabilitātes, kā arī naudas plūsmas samazināšanās attiecīgajā periodā.

4.5.3.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (432) | Visi svarīgākie kaitējuma rādītāji attiecīgajā periodā uzrādīja negatīvu tendenci. Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 25 %, un tās pārdošanas apjoms samazinājās par 27 %. Patēriņam samazinoties par 18 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa IP laikā samazinājās par 10 %, sasniedzot 59 %. |
| --- | --- |

(432)

Visi svarīgākie kaitējuma rādītāji attiecīgajā periodā uzrādīja negatīvu tendenci. Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 25 %, un tās pārdošanas apjoms samazinājās par 27 %. Patēriņam samazinoties par 18 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa IP laikā samazinājās par 10 %, sasniedzot 59 %.

| (433) | Lai gan pārdošanas cena attiecīgajā periodā palielinājās par 11 %, ar to nepietika, lai kompensētu vienības ražošanas izmaksu pieaugumu (+ 17 %), kā rezultātā attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās rentabilitāte. Šāda cenu samazināšanās IP laikā radīja zaudējumus. Līdzīga samazināšanās tendence bija vērojama attiecībā uz nodarbinātību, vidējām darbaspēka izmaksām, ieguldījumiem, ienākumiem no ieguldījumiem un naudas plūsmu, kas attiecīgajā periodā samazinājās. |
| --- | --- |

(433)

Lai gan pārdošanas cena attiecīgajā periodā palielinājās par 11 %, ar to nepietika, lai kompensētu vienības ražošanas izmaksu pieaugumu (+ 17 %), kā rezultātā attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās rentabilitāte. Šāda cenu samazināšanās IP laikā radīja zaudējumus. Līdzīga samazināšanās tendence bija vērojama attiecībā uz nodarbinātību, vidējām darbaspēka izmaksām, ieguldījumiem, ienākumiem no ieguldījumiem un naudas plūsmu, kas attiecīgajā periodā samazinājās.

| (434) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(434)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

| (435) | EFDA un CCCME apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts kaitējums, un atsaucās uz publiski pieejamo informāciju, kas liecina par dažu Savienības ražotāju pozitīvu rentabilitāti 2019. gadā vai pozitīvām tendencēm dažos kaitējuma rādītājos. |
| --- | --- |

(435)

EFDA un CCCME apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts kaitējums, un atsaucās uz publiski pieejamo informāciju, kas liecina par dažu Savienības ražotāju pozitīvu rentabilitāti 2019. gadā vai pozitīvām tendencēm dažos kaitējuma rādītājos.

EFDA

CCCME

| (436) | Komisijas veiktās kaitējuma analīzes pamatā bija izlasē iekļauto Savienības ražotāju apkopotie dati par līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu Savienībā attiecībā uz mikroekonomiskajiem rādītājiem, kā arī dati par visu Savienības ražošanas nozari – attiecībā uz makroekonomiskajiem rādītājiem. Turpretī EFDA un CCCME sniegtā informācija bija balstīta uz publiski pieejamiem datiem, kas attiecās tikai uz atsevišķiem Savienības ražotājiem. Tāpēc to neuzskatīja par reprezentatīvu. Tāpat Komisijas veiktā analīze aptvēra visus kaitējuma rādītājus vairāku gadu laikā (attiecīgajā periodā), savukārt EFDA un CCCME sniegtā informācija aptvēra tikai vienu finanšu gadu vai tikai dažus konkrētus kaitējuma rādītājus, piemēram, rentabilitāti. Visbeidzot, Komisijas savāktie dati attiecās tikai uz izmeklējamo ražojumu, un tos bija iespējams pārbaudīt. Tāpēc EFDA un CCCME sniegtā informācija netika uzskatīta par pietiekamu, lai noteiktu situāciju visā Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā, un tā neatspēkoja konstatējumus, kas bija balstīti uz Komisijas pārbaudītajiem precīzākiem datiem. Līdz ar to EFDA un CCCME apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti. |
| --- | --- |

(436)

Komisijas veiktās kaitējuma analīzes pamatā bija izlasē iekļauto Savienības ražotāju apkopotie dati par līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu Savienībā attiecībā uz mikroekonomiskajiem rādītājiem, kā arī dati par visu Savienības ražošanas nozari – attiecībā uz makroekonomiskajiem rādītājiem. Turpretī EFDA un CCCME sniegtā informācija bija balstīta uz publiski pieejamiem datiem, kas attiecās tikai uz atsevišķiem Savienības ražotājiem. Tāpēc to neuzskatīja par reprezentatīvu. Tāpat Komisijas veiktā analīze aptvēra visus kaitējuma rādītājus vairāku gadu laikā (attiecīgajā periodā), savukārt EFDA un CCCME sniegtā informācija aptvēra tikai vienu finanšu gadu vai tikai dažus konkrētus kaitējuma rādītājus, piemēram, rentabilitāti. Visbeidzot, Komisijas savāktie dati attiecās tikai uz izmeklējamo ražojumu, un tos bija iespējams pārbaudīt. Tāpēc EFDA un CCCME sniegtā informācija netika uzskatīta par pietiekamu, lai noteiktu situāciju visā Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā, un tā neatspēkoja konstatējumus, kas bija balstīti uz Komisijas pārbaudītajiem precīzākiem datiem. Līdz ar to EFDA un CCCME apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti.

EFDA

CCCME

EFDA

CCCME

EFDA

CCCME

EFDA

CCCME

| (437) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA norādīja, ka 11. tabulā norādīto Savienības ražošanas nozares rentabilitāti nav iespējams saskaņot ar 8. tabulā norādīto vienības pārdošanas cenu un vienības ražošanas izmaksām. Kā minēts 422. apsvērumā, Komisija izlaboja pārrakstīšanās kļūdu vienības ražošanas izmaksās. Tomēr tika apstiprināta negatīvā rentabilitātes tendence, proti, no 6 % 2017. gadā tā sasniedza -1 % IP laikā. |
| --- | --- |

(437)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA norādīja, ka 11. tabulā norādīto Savienības ražošanas nozares rentabilitāti nav iespējams saskaņot ar 8. tabulā norādīto vienības pārdošanas cenu un vienības ražošanas izmaksām. Kā minēts 422. apsvērumā, Komisija izlaboja pārrakstīšanās kļūdu vienības ražošanas izmaksās. Tomēr tika apstiprināta negatīvā rentabilitātes tendence, proti, no 6 % 2017. gadā tā sasniedza -1 % IP laikā.

CCCME

EFDA

5.   CēloņsakArība

CēloņsakArība

| (438) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgās valsts imports par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt izraisījuši arī citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, lai iespējamais kaitējums, ko varētu būtu izraisījuši citi faktori, kuri nav imports no attiecīgās valsts par dempinga cenām, netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām. Šie faktori ir imports no citām trešām valstīm, patēriņa Savienībā samazināšanās, strukturālās pārmaiņas autobūves nozarē, savienotājelementu imports Savienības ražošanas nozarē, izejvielu cenu attīstība un Ķīnas ražotāju eksportētāju iespējamās konkurences priekšrocības, Covid-19 pandēmija un iespējamā Savienības ražošanas nozares nepareiza pārvaldība. |
| --- | --- |

(438)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgās valsts imports par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt izraisījuši arī citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, lai iespējamais kaitējums, ko varētu būtu izraisījuši citi faktori, kuri nav imports no attiecīgās valsts par dempinga cenām, netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām. Šie faktori ir imports no citām trešām valstīm, patēriņa Savienībā samazināšanās, strukturālās pārmaiņas autobūves nozarē, savienotājelementu imports Savienības ražošanas nozarē, izejvielu cenu attīstība un Ķīnas ražotāju eksportētāju iespējamās konkurences priekšrocības, Covid-19 pandēmija un iespējamā Savienības ražošanas nozares nepareiza pārvaldība.

5.1.   Ietekme, ko rada imports par dempinga cenām

Ietekme, ko rada imports par dempinga cenām

| (439) | Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās sakrita ar būtisku tāda importa no Ķīnas pieaugumu, kura cenas IP bija pastāvīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un nospieda Savienības tirgus cenu. Kā minēts 421. apsvērumā, izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju importa cenas izmeklēšanas periodā bija vidēji par 37 % zemākas nekā Savienības cenas. |
| --- | --- |

(439)

Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās sakrita ar būtisku tāda importa no Ķīnas pieaugumu, kura cenas IP bija pastāvīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un nospieda Savienības tirgus cenu. Kā minēts 421. apsvērumā, izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju importa cenas izmeklēšanas periodā bija vidēji par 37 % zemākas nekā Savienības cenas.

| (440) | Importa apjoms no Ķīnas palielinājās no aptuveni 135 000 tonnu 2017. gadā līdz aptuveni 209 000 tonnu izmeklēšanas periodā, proti, par 55 %. Tirgus daļa pieauga par 6 procentpunktiem – no 6 % 2017. gadā līdz 12 % izmeklēšanas periodā. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 27 % un tās tirgus daļa samazinājās no 66 % līdz 59 %, proti, par 7 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(440)

Importa apjoms no Ķīnas palielinājās no aptuveni 135 000 tonnu 2017. gadā līdz aptuveni 209 000 tonnu izmeklēšanas periodā, proti, par 55 %. Tirgus daļa pieauga par 6 procentpunktiem – no 6 % 2017. gadā līdz 12 % izmeklēšanas periodā. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 27 % un tās tirgus daļa samazinājās no 66 % līdz 59 %, proti, par 7 procentpunktiem.

| (441) | Importa dempinga cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 7 %, kas ir ievērojami mazāk nekā paralēlais izejvielu (galvenokārt stiepļu stienīšu) cenu pieaugums. Zemās importa cenas radīja cenu spiedienu Savienības tirgū un visā attiecīgajā periodā bija pastāvīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Tāpēc Savienības ražošanas nozare nespēja paaugstināt cenas līdz ilgtspējīgam līmenim, kā rezultātā IP laikā samazinājās tās rentabilitāte un radās zaudējumi. |
| --- | --- |

(441)

Importa dempinga cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 7 %, kas ir ievērojami mazāk nekā paralēlais izejvielu (galvenokārt stiepļu stienīšu) cenu pieaugums. Zemās importa cenas radīja cenu spiedienu Savienības tirgū un visā attiecīgajā periodā bija pastāvīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Tāpēc Savienības ražošanas nozare nespēja paaugstināt cenas līdz ilgtspējīgam līmenim, kā rezultātā IP laikā samazinājās tās rentabilitāte un radās zaudējumi.

| (442) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka imports no Ķīnas nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Minētais kaitējums tika nodarīts gan apjoma, gan arī cenu ziņā. |
| --- | --- |

(442)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka imports no Ķīnas nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Minētais kaitējums tika nodarīts gan apjoma, gan arī cenu ziņā.

| (443) | EFDA un CCCME, atsaucoties uz sūdzībā minētajiem pirmšķietamajiem pierādījumiem, apgalvoja, ka daži Savienības ražotāji jau 2016. un 2017. gadā, proti, pirms importa no Ķīnas pieauguma, bija iesnieguši bankrota pieteikumus. CCCME uzsvēra, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi Ķīnas izcelsmes savienotājelementu importam tika atcelti tikai 2016. gada martā (82) un ka pirms minētā datuma imports no Ķīnas Savienības tirgū neienāca. Tas liecina, ka jebkāds Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums jau pastāvēja pirms importa no Ķīnas pieauguma laikā no 2017. gada līdz IP. Tāpēc Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu nevar attiecināt uz importu no Ķīnas. |
| --- | --- |

(443)

EFDA un CCCME, atsaucoties uz sūdzībā minētajiem pirmšķietamajiem pierādījumiem, apgalvoja, ka daži Savienības ražotāji jau 2016. un 2017. gadā, proti, pirms importa no Ķīnas pieauguma, bija iesnieguši bankrota pieteikumus. CCCME uzsvēra, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi Ķīnas izcelsmes savienotājelementu importam tika atcelti tikai 2016. gada martā (82) un ka pirms minētā datuma imports no Ķīnas Savienības tirgū neienāca. Tas liecina, ka jebkāds Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums jau pastāvēja pirms importa no Ķīnas pieauguma laikā no 2017. gada līdz IP. Tāpēc Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu nevar attiecināt uz importu no Ķīnas.

EFDA

CCCME

CCCME

82

| (444) | Turklāt EFDA, atsaucoties uz publiski pieejamo informāciju, apgalvoja, ka, neraugoties uz importu no Ķīnas, vairāku Savienības ražotāju finansiālais stāvoklis ir labs. Tā apgalvoja, ka, tā kā šādam importam būtu vienādi jāietekmē visi Savienības ražotāji, jebkādu būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei kopumā nevar attiecināt uz importu no Ķīnas, bet to noteikti ir izraisījuši citi faktori. |
| --- | --- |

(444)

Turklāt EFDA, atsaucoties uz publiski pieejamo informāciju, apgalvoja, ka, neraugoties uz importu no Ķīnas, vairāku Savienības ražotāju finansiālais stāvoklis ir labs. Tā apgalvoja, ka, tā kā šādam importam būtu vienādi jāietekmē visi Savienības ražotāji, jebkādu būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei kopumā nevar attiecināt uz importu no Ķīnas, bet to noteikti ir izraisījuši citi faktori.

EFDA

| (445) | Izmeklēšanas laikā minētie apgalvojumi netika apstiprināti. Kā izklāstīts 439.–441. apsvērumā, importa par dempinga cenām pieaugums un Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās nepārprotami sakrita laika ziņā. Importa pieaugums turpinājās ilgi pēc tam, kad bija atcelti spēkā esošie pasākumi pret importu no Ķīnas, un tāpēc šāds pieaugums netika uzskatīts tikai par atcelšanas sekām. Komisija arī atzīmē, ka ir vērtēts Savienības ražošanas nozares stāvoklis kopumā un ka atsevišķu Savienības ražotāju stāvoklis var atšķirties, tomēr to nevar uzskatīt par reprezentatīvu attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozari. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(445)

Izmeklēšanas laikā minētie apgalvojumi netika apstiprināti. Kā izklāstīts 439.–441. apsvērumā, importa par dempinga cenām pieaugums un Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās nepārprotami sakrita laika ziņā. Importa pieaugums turpinājās ilgi pēc tam, kad bija atcelti spēkā esošie pasākumi pret importu no Ķīnas, un tāpēc šāds pieaugums netika uzskatīts tikai par atcelšanas sekām. Komisija arī atzīmē, ka ir vērtēts Savienības ražošanas nozares stāvoklis kopumā un ka atsevišķu Savienības ražotāju stāvoklis var atšķirties, tomēr to nevar uzskatīt par reprezentatīvu attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozari. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (446) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA pieprasīja sniegt to papildu informāciju par stiepļu stienīšu cenu izmaiņām, uz kuras pamata Komisija izdarīja iepriekš minētos secinājumus. Šīs personas apstrīdēja izmantotā avota atbilstību, apgalvojot, ka tā dati attiecas uz citu periodu, nevis attiecīgo periodu. Komisija savu novērtējumu pamatoja ar publiski pieejamiem datiem (83) par stiepļu stienīšu importa cenu līmeni IP laikā, kas apstiprināja iepriekšējā apsvērumā izklāstītos secinājumus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(446)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA pieprasīja sniegt to papildu informāciju par stiepļu stienīšu cenu izmaiņām, uz kuras pamata Komisija izdarīja iepriekš minētos secinājumus. Šīs personas apstrīdēja izmantotā avota atbilstību, apgalvojot, ka tā dati attiecas uz citu periodu, nevis attiecīgo periodu. Komisija savu novērtējumu pamatoja ar publiski pieejamiem datiem (83) par stiepļu stienīšu importa cenu līmeni IP laikā, kas apstiprināja iepriekšējā apsvērumā izklāstītos secinājumus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

CCCME

EFDA

83

| (447) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA apgalvoja, ka importa no Ķīnas apjomi un cenu ietekme neietekmēja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Šīs personas visupirms uzskatīja, ka 2017. gads nav piemērots pamats importa apjoma pieauguma noteikšanai, jo antidempinga pasākumi savienotājelementu importam no Ķīnas tika noteikti 2009. gadā (84) un bija spēkā līdz 2016. gadam, tāpēc importa no Ķīnas apjomi 2017. gadā nebija atsākušies un bija neparasti zemi. Komisija norāda, ka 2017. gadā imports no Ķīnas veidoja 6 % no patēriņa Savienībā, ko nevar uzskatīt par nenozīmīgu, jo tas ir otrais lielākais (pēc Taivānas) eksporta apjoms uz Savienības tirgu. Turklāt šī pieauguma tendence ir vērojama ne tikai no 2017. gada līdz 2018. gadam, bet arī no 2018. gada līdz 2019. gadam, kad imports no Ķīnas pieauga par aptuveni 50 %, kas salīdzinājumā ar citām trešām valstīm ir vislielākais pieaugums. |
| --- | --- |

(447)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA apgalvoja, ka importa no Ķīnas apjomi un cenu ietekme neietekmēja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Šīs personas visupirms uzskatīja, ka 2017. gads nav piemērots pamats importa apjoma pieauguma noteikšanai, jo antidempinga pasākumi savienotājelementu importam no Ķīnas tika noteikti 2009. gadā (84) un bija spēkā līdz 2016. gadam, tāpēc importa no Ķīnas apjomi 2017. gadā nebija atsākušies un bija neparasti zemi. Komisija norāda, ka 2017. gadā imports no Ķīnas veidoja 6 % no patēriņa Savienībā, ko nevar uzskatīt par nenozīmīgu, jo tas ir otrais lielākais (pēc Taivānas) eksporta apjoms uz Savienības tirgu. Turklāt šī pieauguma tendence ir vērojama ne tikai no 2017. gada līdz 2018. gadam, bet arī no 2018. gada līdz 2019. gadam, kad imports no Ķīnas pieauga par aptuveni 50 %, kas salīdzinājumā ar citām trešām valstīm ir vislielākais pieaugums.

CCCME

EFDA

84

| (448) | Šīs personas arī apgalvoja, ka importa no Ķīnas cenu pieaugums bija tāds pats kā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu pieaugums Savienības tirgū. Importa no Ķīnas cenas, kā atspoguļots 4. tabulā, attiecīgajā periodā palielinājās par 7 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū, kā parādīts 8. tabulā, tajā pašā periodā palielinājās par 11 %. Jānorāda arī, ka importa no Ķīnas cenas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un Savienības tirgū pastāvēja cenu spiediens, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei paaugstināt cenas atbilstoši izmaksu pieaugumam (+ 15 % attiecīgajā periodā). Tāpēc tas vien, ka cenas pieauga tādā pašā diapazonā, nevarēja atspēkot 441. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, un šo personu apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti. |
| --- | --- |

(448)

Šīs personas arī apgalvoja, ka importa no Ķīnas cenu pieaugums bija tāds pats kā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu pieaugums Savienības tirgū. Importa no Ķīnas cenas, kā atspoguļots 4. tabulā, attiecīgajā periodā palielinājās par 7 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū, kā parādīts 8. tabulā, tajā pašā periodā palielinājās par 11 %. Jānorāda arī, ka importa no Ķīnas cenas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un Savienības tirgū pastāvēja cenu spiediens, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei paaugstināt cenas atbilstoši izmaksu pieaugumam (+ 15 % attiecīgajā periodā). Tāpēc tas vien, ka cenas pieauga tādā pašā diapazonā, nevarēja atspēkot 441. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, un šo personu apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti.

| (449) | Kā minēts 152. apsvērumā, enkurskrūvju ražotājs Savienībā apgalvoja, ka ar to saistītais ražotājs eksportētājs Ķīnā ir vienīgais, kam ir oficiāls ES sertifikāts betona enkurskrūvēm, un tāpēc vienīgais, kas eksportē šo ražojuma veidu uz Savienību. Tā kā izmeklēšanas periodā tas neeksportēja šo ražojumu, tas nevarēja radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(449)

Kā minēts 152. apsvērumā, enkurskrūvju ražotājs Savienībā apgalvoja, ka ar to saistītais ražotājs eksportētājs Ķīnā ir vienīgais, kam ir oficiāls ES sertifikāts betona enkurskrūvēm, un tāpēc vienīgais, kas eksportē šo ražojuma veidu uz Savienību. Tā kā izmeklēšanas periodā tas neeksportēja šo ražojumu, tas nevarēja radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (450) | Kā izklāstīts 115., 152. un 156. apsvērumā, viens koka konstrukciju skrūvju ražotājs eksportētājs, viens konfirmātskrūvju ražotājs eksportētājs un viena betona enkurskrūvju ražotāju eksportētāju grupa apgalvoja, ka šie ražojuma veidi nav iekļauti šīs izmeklēšanas tvērumā. Šīs ieinteresētās personas prasīja, lai pretējā gadījumā cēloņsakarība tiktu noteikta atsevišķi. Attiecībā uz konfirmātskrūvēm un koka konstrukciju skrūvēm ieinteresētās personas apgalvoja, ka tās nekonkurē ne ar vienu no Savienības ražošanas nozares ražotajiem ražojuma veidiem, savukārt attiecībā uz betona enkurskrūvēm ražotāju eksportētāju grupa apstiprināja, ka tā izmeklēšanas periodā neeksportēja ražojumu un tāpēc nevarēja radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(450)

Kā izklāstīts 115., 152. un 156. apsvērumā, viens koka konstrukciju skrūvju ražotājs eksportētājs, viens konfirmātskrūvju ražotājs eksportētājs un viena betona enkurskrūvju ražotāju eksportētāju grupa apgalvoja, ka šie ražojuma veidi nav iekļauti šīs izmeklēšanas tvērumā. Šīs ieinteresētās personas prasīja, lai pretējā gadījumā cēloņsakarība tiktu noteikta atsevišķi. Attiecībā uz konfirmātskrūvēm un koka konstrukciju skrūvēm ieinteresētās personas apgalvoja, ka tās nekonkurē ne ar vienu no Savienības ražošanas nozares ražotajiem ražojuma veidiem, savukārt attiecībā uz betona enkurskrūvēm ražotāju eksportētāju grupa apstiprināja, ka tā izmeklēšanas periodā neeksportēja ražojumu un tāpēc nevarēja radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (451) | Kā izklāstīts 110. apsvērumā, šajā izmeklēšanā visi ražojuma veidi tika uzskatīti par vienu ražojumu, jo tiem ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un vienādi galvenie galalietojumi. Tāpēc, kā jau izklāstīts 398. apsvērumā, dempinga, kaitējuma un cēloņsakarības noteikšana tika balstīta uz ražojumu kopumā. Netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu atsevišķu analīzi par katru ražojuma veidu. Nav arī svarīgi, vai izmeklēšanas periodā tika eksportēti visi ražojuma veidi. Visbeidzot, kā jau izklāstīts 151. apsvērumā, nav būtiski, vai visi ražojuma veidi ir pilnībā savstarpēji aizvietojami, ja vien visiem tā veidiem ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un vienādi galvenie galalietojumi. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(451)

Kā izklāstīts 110. apsvērumā, šajā izmeklēšanā visi ražojuma veidi tika uzskatīti par vienu ražojumu, jo tiem ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un vienādi galvenie galalietojumi. Tāpēc, kā jau izklāstīts 398. apsvērumā, dempinga, kaitējuma un cēloņsakarības noteikšana tika balstīta uz ražojumu kopumā. Netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu atsevišķu analīzi par katru ražojuma veidu. Nav arī svarīgi, vai izmeklēšanas periodā tika eksportēti visi ražojuma veidi. Visbeidzot, kā jau izklāstīts 151. apsvērumā, nav būtiski, vai visi ražojuma veidi ir pilnībā savstarpēji aizvietojami, ja vien visiem tā veidiem ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un vienādi galvenie galalietojumi. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (452) | CCCME apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nekonkurē ar importu no Ķīnas, jo Ķīnas ražotāji eksportētāji pārsvarā ražo un eksportē standarta savienotājelementus, bet Savienības ražošanas nozare pārsvarā ražo un pārdod nestandarta savienotājelementus. Pamatojoties uz to, CCCME apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu nevar saistīt ar savienotājelementu importu no Ķīnas. |
| --- | --- |

(452)

CCCME apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nekonkurē ar importu no Ķīnas, jo Ķīnas ražotāji eksportētāji pārsvarā ražo un eksportē standarta savienotājelementus, bet Savienības ražošanas nozare pārsvarā ražo un pārdod nestandarta savienotājelementus. Pamatojoties uz to, CCCME apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu nevar saistīt ar savienotājelementu importu no Ķīnas.

CCCME

CCCME

| (453) | Izmeklēšanā atklājās, ka Ķīnas eksports ietvēra nestandarta savienotājelementu eksportu un ka Ķīnā bija vairāki nestandarta savienotājelementu ražotāji. Turklāt vairāki Savienības ražotāji, arī divi izlasē iekļautie Savienības ražotāji, ražo standarta savienotājelementus. Tāpēc pastāvēja konkurence starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu, un šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(453)

Izmeklēšanā atklājās, ka Ķīnas eksports ietvēra nestandarta savienotājelementu eksportu un ka Ķīnā bija vairāki nestandarta savienotājelementu ražotāji. Turklāt vairāki Savienības ražotāji, arī divi izlasē iekļautie Savienības ražotāji, ražo standarta savienotājelementus. Tāpēc pastāvēja konkurence starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu, un šis apgalvojums tika noraidīts.

| (454) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā apgalvoja, ka gandrīz visu Ķīnas eksportu veido standarta savienotājelementi, savukārt Savienības ražošanas nozare galvenokārt ražo un pārdod nestandarta savienotājelementus, un tāpēc starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū nav konkurences. Tāpēc cēloņsakarības analīzi nevar balstīt uz ražojumu kopumā. Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā apgalvoja, ka cenu samazinājuma starpības aprēķināšanai tika izmantoti mazāk nekā 20 % no izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoma, kas apstiprina, ka starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū nepastāv konkurences attiecības. |
| --- | --- |

(454)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā apgalvoja, ka gandrīz visu Ķīnas eksportu veido standarta savienotājelementi, savukārt Savienības ražošanas nozare galvenokārt ražo un pārdod nestandarta savienotājelementus, un tāpēc starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū nav konkurences. Tāpēc cēloņsakarības analīzi nevar balstīt uz ražojumu kopumā. Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā apgalvoja, ka cenu samazinājuma starpības aprēķināšanai tika izmantoti mazāk nekā 20 % no izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoma, kas apstiprina, ka starp importu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū nepastāv konkurences attiecības.

| (455) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA un CCCME apgalvoja, ka izmeklēšana ir pierādījusi importa no Ķīnas ietekmi uz cenām (cenu samazinājumu) tikai attiecībā uz nelielu Savienības ražošanas nozares daļu, proti, tiem izlasē iekļautajiem ražotājiem, kuri ražo standarta savienotājelementus. Taču kaitējums tika novērtēts visai Savienības ražošanas nozarei, kas turpretī koncentrējas uz nestandarta savienotājelementiem. Nestandarta savienotājelementu importa no Ķīnas nelielo apjomu var saistīt ar Savienības ražošanas nozares importu. Tāpēc jebkura cenu ietekme uz šo importu ir jāuzskata par pašu radītu kaitējumu. Līdz ar to Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu nevar attiecināt uz importu par dempinga cenām no Ķīnas. Tas pats attiecas uz paplākšņiem, skrūvēm un bultskrūvēm. |
| --- | --- |

(455)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA un CCCME apgalvoja, ka izmeklēšana ir pierādījusi importa no Ķīnas ietekmi uz cenām (cenu samazinājumu) tikai attiecībā uz nelielu Savienības ražošanas nozares daļu, proti, tiem izlasē iekļautajiem ražotājiem, kuri ražo standarta savienotājelementus. Taču kaitējums tika novērtēts visai Savienības ražošanas nozarei, kas turpretī koncentrējas uz nestandarta savienotājelementiem. Nestandarta savienotājelementu importa no Ķīnas nelielo apjomu var saistīt ar Savienības ražošanas nozares importu. Tāpēc jebkura cenu ietekme uz šo importu ir jāuzskata par pašu radītu kaitējumu. Līdz ar to Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu nevar attiecināt uz importu par dempinga cenām no Ķīnas. Tas pats attiecas uz paplākšņiem, skrūvēm un bultskrūvēm.

EFDA

CCCME

| (456) | Šie argumenti un apgalvojumi ir līdzīgi tiem, kas izvirzīti saistībā ar 400. un 401. apsvērumā izklāstīto kaitējuma noteikšanu, un tie jau tika pilnībā izskatīti 402.–404. apsvērumā. Attiecībā uz cenu samazinājuma aprēķiniem Komisija nepiekrīt sniegtajiem argumentiem. Izmeklēšanā atklājās, ka ražojuma veidi, ko importē izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji, un ražojuma veidi, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražošanas nozare, būtiski pārklājas. Tādējādi aptuveni 90 % no ražojuma veidiem, ko eksportē no Ķīnas, ražo un Savienības tirgū pārdod arī izlasē iekļautā Savienības ražošanas nozare. Tādēļ arī šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(456)

Šie argumenti un apgalvojumi ir līdzīgi tiem, kas izvirzīti saistībā ar 400. un 401. apsvērumā izklāstīto kaitējuma noteikšanu, un tie jau tika pilnībā izskatīti 402.–404. apsvērumā. Attiecībā uz cenu samazinājuma aprēķiniem Komisija nepiekrīt sniegtajiem argumentiem. Izmeklēšanā atklājās, ka ražojuma veidi, ko importē izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji, un ražojuma veidi, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražošanas nozare, būtiski pārklājas. Tādējādi aptuveni 90 % no ražojuma veidiem, ko eksportē no Ķīnas, ražo un Savienības tirgū pārdod arī izlasē iekļautā Savienības ražošanas nozare. Tādēļ arī šis apgalvojums tika noraidīts.

5.2.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

5.2.1.   Imports no citām trešām valstīm

Imports no citām trešām valstīm

| (457) | Importa apjomam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  12. tabula


  Imports no trešām valstīm











  Valsts | | 2017 | 2018 | 2019 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taivāna | Apjoms (tonnas) | 286 454 | 292 726 | 261 244 | 236 636 |
| | Indekss | 100 | 102 | 91 | 83 |
| | Tirgus daļa (%) | 13 | 14 | 13 | 14 |
| | Vidējā cena | 2 176 | 2 233 | 2 358 | 2 387 |
| | Indekss | 100 | 103 | 108 | 110 |
| Vjetnama | Apjoms (tonnas) | 94 275 | 107 243 | 91 329 | 84 595 |
| | Indekss | 100 | 114 | 97 | 90 |
| | Tirgus daļa (%) | 4 | 5 | 5 | 5 |
| | Vidējā cena | 1 428 | 1 530 | 1 632 | 1 591 |
| | Indekss | 100 | 107 | 114 | 111 |
| Turcija | Apjoms (tonnas) | 45 863 | 50 691 | 43 498 | 38 919 |
| | Indekss | 100 | 111 | 95 | 85 |
| | Tirgus daļa (%) | 2 | 2 | 2 | 2 |
| | Vidējā cena | 2 700 | 2 706 | 2 615 | 2 654 |
| | Indekss | 100 | 100 | 97 | 98 |
| Citas trešās valstis | Apjoms (tonnas) | 157 942 | 167 555 | 155 962 | 139 895 |
| | Indekss | 7  % | 8  % | 8  % | 8  % |
| | Tirgus daļa (%) | 8 | 9 | 9 | 9 |
| | Vidējā cena | 3 177 | 3 133 | 3 302 | 3 321 |
| | Indekss | 100 | 99 | 104 | 105 |
| Visas trešās valstis kopā, izņemot Ķīnu | Apjoms (tonnas) | 584 535 | 618 214 | 552 032 | 500 045 |
| | Indekss | 100 | 106 | 94 | 86 |
| | Tirgus daļa (%) | 27 | 30 | 28 | 29 |
| | Vidējā cena | 2 367 | 2 394 | 2 525 | 2 534 |
| | Indekss | 100 | 101 | 107 | 107 |
| Avots: Eurostat |

(457)

Importa apjomam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

12. tabula

12. tabula

Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

Valsts

2017

2018

2019

Izmeklēšanas periods

Taivāna

Apjoms (tonnas)

286 454

292 726

261 244

236 636

Indekss

Indekss

100

100

102

102

91

91

83

83

Tirgus daļa (%)

13

14

13

14

Vidējā cena

2 176

2 233

2 358

2 387

Indekss

Indekss

100

100

103

103

108

108

110

110

Vjetnama

Apjoms (tonnas)

94 275

107 243

91 329

84 595

Indekss

Indekss

100

100

114

114

97

97

90

90

Tirgus daļa (%)

4

5

5

5

Vidējā cena

1 428

1 530

1 632

1 591

Indekss

Indekss

100

100

107

107

114

114

111

111

Turcija

Apjoms (tonnas)

45 863

50 691

43 498

38 919

Indekss

Indekss

100

100

111

111

95

95

85

85

Tirgus daļa (%)

2

2

2

2

Vidējā cena

2 700

2 706

2 615

2 654

Indekss

Indekss

100

100

100

100

97

97

98

98

Citas trešās valstis

Apjoms (tonnas)

157 942

167 555

155 962

139 895

Indekss

Indekss

7  %

8  %

8  %

8  %

Tirgus daļa (%)

8

9

9

9

Vidējā cena

3 177

3 133

3 302

3 321

Indekss

Indekss

100

100

99

99

104

104

105

105

Visas trešās valstis kopā, izņemot Ķīnu

Apjoms (tonnas)

584 535

618 214

552 032

500 045

Indekss

Indekss

100

100

106

106

94

94

86

86

Tirgus daļa (%)

27

30

28

29

Vidējā cena

2 367

2 394

2 525

2 534

Indekss

Indekss

100

100

101

101

107

107

107

107

Avots: Eurostat

Avots:

| (458) | Imports no citām trešām valstīm tika veikts galvenokārt no Taivānas, Vjetnamas un Turcijas. Kopējais importa apjoms no visām trešām valstīm, izņemot Ķīnu, laikposmā no 2017. gada līdz IP samazinājās par 14 %, no aptuveni 585 000 tonnu līdz aptuveni 500 000 tonnu. Attiecīgā tirgus daļa palielinājās no 27 % 2017. gadā līdz 29 % IP laikā, ņemot vērā patēriņa samazināšanos Savienības tirgū. Kopumā vidējās importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 7 % un vidēji bija ievērojami augstākas par importa cenām no Ķīnas (IP laikā tās bija par 72 % augstākas), kas atbilda Savienības ražošanas nozares cenām. Vienīgais izņēmums bija Vjetnama, kuras cenas bija tikai par 8 % augstākas nekā importa no Ķīnas cenas. Tomēr importa no Vjetnamas tirgus daļa izmeklēšanas periodā (5 %) bija ievērojami mazāka nekā importa no Ķīnas tirgus daļa tajā pašā laikposmā (12 %). Turklāt no 2017. gada līdz izmeklēšanas periodam importa no Vjetnamas apjomi samazinājās par 10 %, savukārt importa no Ķīnas apjomi palielinājās par 55 %. |
| --- | --- |

(458)

Imports no citām trešām valstīm tika veikts galvenokārt no Taivānas, Vjetnamas un Turcijas. Kopējais importa apjoms no visām trešām valstīm, izņemot Ķīnu, laikposmā no 2017. gada līdz IP samazinājās par 14 %, no aptuveni 585 000 tonnu līdz aptuveni 500 000 tonnu. Attiecīgā tirgus daļa palielinājās no 27 % 2017. gadā līdz 29 % IP laikā, ņemot vērā patēriņa samazināšanos Savienības tirgū. Kopumā vidējās importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 7 % un vidēji bija ievērojami augstākas par importa cenām no Ķīnas (IP laikā tās bija par 72 % augstākas), kas atbilda Savienības ražošanas nozares cenām. Vienīgais izņēmums bija Vjetnama, kuras cenas bija tikai par 8 % augstākas nekā importa no Ķīnas cenas. Tomēr importa no Vjetnamas tirgus daļa izmeklēšanas periodā (5 %) bija ievērojami mazāka nekā importa no Ķīnas tirgus daļa tajā pašā laikposmā (12 %). Turklāt no 2017. gada līdz izmeklēšanas periodam importa no Vjetnamas apjomi samazinājās par 10 %, savukārt importa no Ķīnas apjomi palielinājās par 55 %.

| (459) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka imports no citām trešām valstīm nebija Savienības ražošanas nozarei nodarītā būtiskā kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(459)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka imports no citām trešām valstīm nebija Savienības ražošanas nozarei nodarītā būtiskā kaitējuma cēlonis.

| (460) | Izmeklēšanas sākumposmā CCCME apgalvoja, ka laikā no 2017. līdz 2018. gadam importa no citām trešām valstīm pieaugumam un Savienības ražošanas nozarei nodarītajam kaitējumam bija laika sakritība un ka tāpēc jebkurš kaitējums būtu attiecināms uz importu no citām trešām valstīm, nevis no Ķīnas. |
| --- | --- |

(460)

Izmeklēšanas sākumposmā CCCME apgalvoja, ka laikā no 2017. līdz 2018. gadam importa no citām trešām valstīm pieaugumam un Savienības ražošanas nozarei nodarītajam kaitējumam bija laika sakritība un ka tāpēc jebkurš kaitējums būtu attiecināms uz importu no citām trešām valstīm, nevis no Ķīnas.

CCCME

| (461) | Šajā argumentā nav ņemta vērā Savienības ražošanas nozares attīstība visā attiecīgajā periodā, bet uzmanība pievērsta tikai diviem šā perioda gadiem, turpretī Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu nevar ierobežot tikai ar 2017. un 2018. gadu. Tas ir arī pretrunā šīs izmeklēšanas konstatējumiem, kas liecina, ka attiecīgajā periodā pakāpeniski un būtiski pieauga imports no Ķīnas par dempinga cenām, kas sakrita ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazināšanos un negatīvu kaitējuma rādītāju attīstību. Turklāt importa no citām trešām valstīm cenas bija ievērojami augstākas nekā importa no Ķīnas cenas. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(461)

Šajā argumentā nav ņemta vērā Savienības ražošanas nozares attīstība visā attiecīgajā periodā, bet uzmanība pievērsta tikai diviem šā perioda gadiem, turpretī Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu nevar ierobežot tikai ar 2017. un 2018. gadu. Tas ir arī pretrunā šīs izmeklēšanas konstatējumiem, kas liecina, ka attiecīgajā periodā pakāpeniski un būtiski pieauga imports no Ķīnas par dempinga cenām, kas sakrita ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazināšanos un negatīvu kaitējuma rādītāju attīstību. Turklāt importa no citām trešām valstīm cenas bija ievērojami augstākas nekā importa no Ķīnas cenas. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

5.2.2.   Patēriņa Savienībā samazināšanās

Patēriņa Savienībā samazināšanās

| (462) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 18 %. Tāpēc Komisija pārbaudīja, vai šis patēriņa samazinājums varētu mazināt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tomēr, kā redzams 3. tabulā, neraugoties uz patēriņa samazināšanos, Ķīnas eksporta pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās un kopumā pieauga par 55 %. Šā pieauguma rezultātā tirgus daļa pieauga no 6 % līdz 12 %, proti, par 6 procentpunktiem. Vienlaikus, kā izklāstīts 365. apsvērumā, importa no Ķīnas cenas bija vidēji par 37 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū. Kā parādīts 6. tabulā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 7 procentpunktiem, kas aptuveni atbilda importa no Ķīnas tirgus daļas pieaugumam, savukārt citu trešo valstu tirgus daļa palielinājās tikai par 2 procentpunktiem, bet absolūtos skaitļos samazinājās. Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka patēriņa samazinājums nebija izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(462)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 18 %. Tāpēc Komisija pārbaudīja, vai šis patēriņa samazinājums varētu mazināt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tomēr, kā redzams 3. tabulā, neraugoties uz patēriņa samazināšanos, Ķīnas eksporta pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās un kopumā pieauga par 55 %. Šā pieauguma rezultātā tirgus daļa pieauga no 6 % līdz 12 %, proti, par 6 procentpunktiem. Vienlaikus, kā izklāstīts 365. apsvērumā, importa no Ķīnas cenas bija vidēji par 37 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū. Kā parādīts 6. tabulā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 7 procentpunktiem, kas aptuveni atbilda importa no Ķīnas tirgus daļas pieaugumam, savukārt citu trešo valstu tirgus daļa palielinājās tikai par 2 procentpunktiem, bet absolūtos skaitļos samazinājās. Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka patēriņa samazinājums nebija izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

5.2.3.   Strukturālās izmaiņas autobūves nozarē

Strukturālās izmaiņas autobūves nozarē

| (463) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pasaules autobūves tirgus pēdējos gados ir sarucis un turklāt tajā notikušas arī būtiskas strukturālas pārmaiņas. Tās apgalvoja, ka šīs pārmaiņas galvenokārt izraisījusi pieaugošā tendence elektrificēt transportlīdzekļus un atteikties no dīzeļdzinējiem. Tā kā elektriskajiem dzinējiem nepieciešami zemākas specifikācijas savienotājelementi, ir samazinājies pieprasījums pēc nestandarta savienotājelementiem. Šo situāciju vēl vairāk saasināja vispārējā transportlīdzekļu izmēru samazināšanās, jo tādējādi tiem bija nepieciešams mazāks skaits savienotājelementu. Turklāt autobūves nozare ir konsolidējusies vairāku uzņēmumu apvienošanos un pārņemšanas rezultātā, kas ir izraisījis ražojumu racionalizāciju, kas savukārt ir negatīvi ietekmējusi savienotājelementu pieprasījumu. Šīs personas apgalvoja, ka šī attīstība īpaši ietekmēja Savienības ražošanas nozari, kas galvenokārt ražo nestandarta savienotājelementus autobūves nozarei. |
| --- | --- |

(463)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pasaules autobūves tirgus pēdējos gados ir sarucis un turklāt tajā notikušas arī būtiskas strukturālas pārmaiņas. Tās apgalvoja, ka šīs pārmaiņas galvenokārt izraisījusi pieaugošā tendence elektrificēt transportlīdzekļus un atteikties no dīzeļdzinējiem. Tā kā elektriskajiem dzinējiem nepieciešami zemākas specifikācijas savienotājelementi, ir samazinājies pieprasījums pēc nestandarta savienotājelementiem. Šo situāciju vēl vairāk saasināja vispārējā transportlīdzekļu izmēru samazināšanās, jo tādējādi tiem bija nepieciešams mazāks skaits savienotājelementu. Turklāt autobūves nozare ir konsolidējusies vairāku uzņēmumu apvienošanos un pārņemšanas rezultātā, kas ir izraisījis ražojumu racionalizāciju, kas savukārt ir negatīvi ietekmējusi savienotājelementu pieprasījumu. Šīs personas apgalvoja, ka šī attīstība īpaši ietekmēja Savienības ražošanas nozari, kas galvenokārt ražo nestandarta savienotājelementus autobūves nozarei.

| (464) | Izmeklēšanā atklājās, ka autobūves nozarei paredzēto savienotājelementu patēriņš Savienībā laikposmā no 2008. gada līdz IP nepārsniedza [25–32 %] no Savienības kopējā ražošanas apjoma. Šī aplēse tika veikta, pamatojoties uz EIFI sniegtajiem pierādījumiem, kas balstīti uz datiem par vieglo transportlīdzekļu (VT) kopējo ražošanas apjomu un VT (tajā skaitā elektrisko, hibrīda un iekšdedzes transportlīdzekļu) ražošanā izmantotajiem savienotājelementiem laikposmā no 2008. gada līdz IP (85). Tāpēc šajā izmeklēšanā nebija iespējams apstiprināt apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozare kopumā ražo galvenokārt autobūves vajadzībām. Gluži pretēji – izmeklēšanā atklājās, ka Savienības ražotāji piegādāja ražojumus dažādām rūpniecības nozarēm, arī tām, kurās izmanto standarta savienotājelementus. Tāpēc lejupslīde autobūves nozarē neietekmēja visu Savienības ražošanas nozari vienādi, un liela daļa Savienības ražošanas apjoma netika ietekmēta vispār. Turklāt izmeklēšanā ir arī apstiprinājies, ka arī VT ražošanas samazinājums automātiski negatīvi neietekmēja Savienības ražotājus, kas apgādāja autobūves nozari. Jo īpaši pieejamā informācija liecina, ka pilnīgi elektrisku automobiļu spēka pārvadu ražošanas apjoms joprojām ir salīdzinoši zems, lai gan ir vērojams ievērojams hibrīda spēka pārvadu apjoma pieaugums. Tomēr savienotājelementu patēriņš hibrīdautomobiļos ir lielāks nekā savienotājelementu patēriņš ar benzīnu darbināmajos automobiļos. Tāpēc, lai gan daļu Savienības ražošanas nozares, iespējams, negatīvi ietekmēja autobūves nozares attīstība, tas neattiecas uz lielu daļu Savienības ražošanas nozares, kas neapgādā autobūves nozari, un tāpēc tas nevarēja mazināt cēloņsakarību starp importu no Ķīnas par dempinga cenām un visai Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tāpēc šajā sakarā izteiktie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(464)

Izmeklēšanā atklājās, ka autobūves nozarei paredzēto savienotājelementu patēriņš Savienībā laikposmā no 2008. gada līdz IP nepārsniedza [25–32 %] no Savienības kopējā ražošanas apjoma. Šī aplēse tika veikta, pamatojoties uz EIFI sniegtajiem pierādījumiem, kas balstīti uz datiem par vieglo transportlīdzekļu (VT) kopējo ražošanas apjomu un VT (tajā skaitā elektrisko, hibrīda un iekšdedzes transportlīdzekļu) ražošanā izmantotajiem savienotājelementiem laikposmā no 2008. gada līdz IP (85). Tāpēc šajā izmeklēšanā nebija iespējams apstiprināt apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozare kopumā ražo galvenokārt autobūves vajadzībām. Gluži pretēji – izmeklēšanā atklājās, ka Savienības ražotāji piegādāja ražojumus dažādām rūpniecības nozarēm, arī tām, kurās izmanto standarta savienotājelementus. Tāpēc lejupslīde autobūves nozarē neietekmēja visu Savienības ražošanas nozari vienādi, un liela daļa Savienības ražošanas apjoma netika ietekmēta vispār. Turklāt izmeklēšanā ir arī apstiprinājies, ka arī VT ražošanas samazinājums automātiski negatīvi neietekmēja Savienības ražotājus, kas apgādāja autobūves nozari. Jo īpaši pieejamā informācija liecina, ka pilnīgi elektrisku automobiļu spēka pārvadu ražošanas apjoms joprojām ir salīdzinoši zems, lai gan ir vērojams ievērojams hibrīda spēka pārvadu apjoma pieaugums. Tomēr savienotājelementu patēriņš hibrīdautomobiļos ir lielāks nekā savienotājelementu patēriņš ar benzīnu darbināmajos automobiļos. Tāpēc, lai gan daļu Savienības ražošanas nozares, iespējams, negatīvi ietekmēja autobūves nozares attīstība, tas neattiecas uz lielu daļu Savienības ražošanas nozares, kas neapgādā autobūves nozari, un tāpēc tas nevarēja mazināt cēloņsakarību starp importu no Ķīnas par dempinga cenām un visai Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tāpēc šajā sakarā izteiktie apgalvojumi tika noraidīti.

EIFI

85

5.2.4.   Savienības ražošanas nozares imports

Savienības ražošanas nozares imports

| (465) | EFDA un viens no izlasē iekļautajiem importētājiem apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare importē standarta savienotājelementus no citām trešām valstīm, arī Ķīnas, lai nostiprinātos kā standarta savienotājelementu tirgotāji Savienībā. Tie apgalvoja, ka imports ir nepieciešams, lai saglabātu nestandarta savienotājelementu ražošanas jaudu, jo tie ir ienesīgāki nekā standarta savienotājelementi. Turklāt viens importētājs apgalvoja, ka šis imports galvenokārt tiek veikts no citām trešām valstīm, lai nākotnē izvairītos no antidempinga maksājumiem un tādējādi ieņemtu izdevīgāku konkurences pozīciju nekā tradicionālie savienotājelementu importētāji, kuru piegādātāji galvenokārt ir Ķīnā. |
| --- | --- |

(465)

EFDA un viens no izlasē iekļautajiem importētājiem apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare importē standarta savienotājelementus no citām trešām valstīm, arī Ķīnas, lai nostiprinātos kā standarta savienotājelementu tirgotāji Savienībā. Tie apgalvoja, ka imports ir nepieciešams, lai saglabātu nestandarta savienotājelementu ražošanas jaudu, jo tie ir ienesīgāki nekā standarta savienotājelementi. Turklāt viens importētājs apgalvoja, ka šis imports galvenokārt tiek veikts no citām trešām valstīm, lai nākotnē izvairītos no antidempinga maksājumiem un tādējādi ieņemtu izdevīgāku konkurences pozīciju nekā tradicionālie savienotājelementu importētāji, kuru piegādātāji galvenokārt ir Ķīnā.

EFDA

| (466) | Izmeklēšanā šie apgalvojumi netika apstiprināti. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju veiktais savienotājelementu imports no Ķīnas veidoja mazāk nekā 1 % no to kopējā savienotājelementu ražošanas apjoma, bet imports no citām trešām valstīm – mazāk nekā 3 %. Turklāt, kā minēts 458. apsvērumā, imports no citām trešām valstīm bija ar līdzīgu cenu līmeni kā Savienības ražošanas nozarē. Tāpēc Komisija secināja, ka savienotājelementu imports no Ķīnas vai citām trešām valstīm nemazina cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un importu par dempinga cenām no Ķīnas. |
| --- | --- |

(466)

Izmeklēšanā šie apgalvojumi netika apstiprināti. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju veiktais savienotājelementu imports no Ķīnas veidoja mazāk nekā 1 % no to kopējā savienotājelementu ražošanas apjoma, bet imports no citām trešām valstīm – mazāk nekā 3 %. Turklāt, kā minēts 458. apsvērumā, imports no citām trešām valstīm bija ar līdzīgu cenu līmeni kā Savienības ražošanas nozarē. Tāpēc Komisija secināja, ka savienotājelementu imports no Ķīnas vai citām trešām valstīm nemazina cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un importu par dempinga cenām no Ķīnas.

| (467) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA atkārtoja 465. apsvērumā izteikto apgalvojumu, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju veiktais savienotājelementu imports no Ķīnas veido 5 % no kopējā importa no Ķīnas apjoma un tāpēc ir uzskatāms par būtisku. EFDA arī apgalvoja, ka 466. apsvērumā izklāstītajos secinājumos nav ietverts imports, ko Savienības ražošanas nozare veic ar izplatītāju starpniecību, bet tikai tiešais imports, un tāpēc Savienības ražošanas nozares patiesais importa apjoms ir daudz lielāks, nekā norādīts minētajā apsvērumā. Lai pamatotu šo argumentu, EFDA kā piemēru min vienu no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kas atbildēs uz anketas jautājumiem ir norādījis, ka tas no Ķīnas iepirka savienotājelementus vai nu tieši, vai ar izplatītāju starpniecību. |
| --- | --- |

(467)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA atkārtoja 465. apsvērumā izteikto apgalvojumu, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju veiktais savienotājelementu imports no Ķīnas veido 5 % no kopējā importa no Ķīnas apjoma un tāpēc ir uzskatāms par būtisku. EFDA arī apgalvoja, ka 466. apsvērumā izklāstītajos secinājumos nav ietverts imports, ko Savienības ražošanas nozare veic ar izplatītāju starpniecību, bet tikai tiešais imports, un tāpēc Savienības ražošanas nozares patiesais importa apjoms ir daudz lielāks, nekā norādīts minētajā apsvērumā. Lai pamatotu šo argumentu, EFDA kā piemēru min vienu no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kas atbildēs uz anketas jautājumiem ir norādījis, ka tas no Ķīnas iepirka savienotājelementus vai nu tieši, vai ar izplatītāju starpniecību.

EFDA

EFDA

EFDA

| (468) | EFDA apgalvojums, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju imports IP laikā veidoja 5 % no kopējā importa no Ķīnas apjoma, ir faktiski nepareizs, un tāpēc tika noraidīts. Komisija savus 466. apsvērumā izklāstītos konstatējumus pamatoja ar pārbaudītu informāciju, ko sniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji, to skaitā tas, uz kuru EFDA atsaucās, kā minēts iepriekšējā apsvērumā. Komisijas pārbaudē tika iekļauti arī Savienības ražotāju piegādātāji, proti, vai pirkumi tika veikti tieši no Ķīnas piegādātāja vai ar izplatītāja starpniecību. Tāpēc EFDA apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti, bet 466. apsvērumā izklāstītie secinājumi – apstiprināti. |
| --- | --- |

(468)

EFDA apgalvojums, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju imports IP laikā veidoja 5 % no kopējā importa no Ķīnas apjoma, ir faktiski nepareizs, un tāpēc tika noraidīts. Komisija savus 466. apsvērumā izklāstītos konstatējumus pamatoja ar pārbaudītu informāciju, ko sniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji, to skaitā tas, uz kuru EFDA atsaucās, kā minēts iepriekšējā apsvērumā. Komisijas pārbaudē tika iekļauti arī Savienības ražotāju piegādātāji, proti, vai pirkumi tika veikti tieši no Ķīnas piegādātāja vai ar izplatītāja starpniecību. Tāpēc EFDA apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti, bet 466. apsvērumā izklāstītie secinājumi – apstiprināti.

EFDA

EFDA

EFDA

5.2.5.   Ķīnas ražotāju eksportētāju konkurences priekšrocības

Ķīnas ražotāju eksportētāju konkurences priekšrocības

| (469) | Viens no izlasē iekļautajiem importētājiem apgalvoja, ka Ķīnas ražotājiem ir konkurences priekšrocības, piemēram, pieeja zemākām izejvielu cenām, zemākas darbaspēka izmaksas, mazāk stingras juridiskās prasības vides jomā un eksporta subsīdijas. |
| --- | --- |

(469)

Viens no izlasē iekļautajiem importētājiem apgalvoja, ka Ķīnas ražotājiem ir konkurences priekšrocības, piemēram, pieeja zemākām izejvielu cenām, zemākas darbaspēka izmaksas, mazāk stingras juridiskās prasības vides jomā un eksporta subsīdijas.

| (470) | Kā konstatēts 187. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, apgalvotās konkurences priekšrocības patiesībā ir nozīmīgi kropļojumi Ķīnas tirgū attiecībā uz iekšzemes cenām un izmaksām, tāpēc normālā vērtība izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Šo kropļojumu pastāvēšanu Ķīnā nevar uzskatīt par faktoru, kas mazinātu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Šie elementi drīzāk apstiprina, ka šie kropļojumi izraisa mākslīgi zemas eksporta cenas un dempingu. Tāpēc šajā sakarā izteiktie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(470)

Kā konstatēts 187. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, apgalvotās konkurences priekšrocības patiesībā ir nozīmīgi kropļojumi Ķīnas tirgū attiecībā uz iekšzemes cenām un izmaksām, tāpēc normālā vērtība izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Šo kropļojumu pastāvēšanu Ķīnā nevar uzskatīt par faktoru, kas mazinātu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Šie elementi drīzāk apstiprina, ka šie kropļojumi izraisa mākslīgi zemas eksporta cenas un dempingu. Tāpēc šajā sakarā izteiktie apgalvojumi tika noraidīti.

5.2.6.   Covid-19 pandēmija

Covid-19 pandēmija

| (471) | EFDA apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir izraisījusi Covid-19 pandēmija, kas sākās 2020. gada pirmajā pusē. |
| --- | --- |

(471)

EFDA apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir izraisījusi Covid-19 pandēmija, kas sākās 2020. gada pirmajā pusē.

EFDA

| (472) | Kā redzams 2. tabulā, patēriņš Savienībā sāka samazināties jau 2019. gadā, proti, pirms Covid-19 pandēmijas. Šis samazinājums turpinājās izmeklēšanas periodā, kas aptvēra 2020. gada pirmo pusi. Tomēr, kā minēts 462. apsvērumā, tajā pašā laikposmā imports no Ķīnas pieauga gan absolūtā izteiksmē, gan tirgus daļas ziņā, iekļūstot Savienības tirgū par dempinga cenām, kas bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tas ir pretstatā importam no citām trešām valstīm, kuru izcelsmes importa apjomi absolūtā izteiksmē samazinājās un kuru importa cenas kopumā vidēji bija tādā pašā diapazonā kā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(472)

Kā redzams 2. tabulā, patēriņš Savienībā sāka samazināties jau 2019. gadā, proti, pirms Covid-19 pandēmijas. Šis samazinājums turpinājās izmeklēšanas periodā, kas aptvēra 2020. gada pirmo pusi. Tomēr, kā minēts 462. apsvērumā, tajā pašā laikposmā imports no Ķīnas pieauga gan absolūtā izteiksmē, gan tirgus daļas ziņā, iekļūstot Savienības tirgū par dempinga cenām, kas bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tas ir pretstatā importam no citām trešām valstīm, kuru izcelsmes importa apjomi absolūtā izteiksmē samazinājās un kuru importa cenas kopumā vidēji bija tādā pašā diapazonā kā Savienības ražošanas nozares cenas.

| (473) | Kā redzams 3. tabulā, imports no Ķīnas par dempinga cenām jau laikposmā no 2017. gada līdz 2019. gadam bija nepārtraukti audzis, izraisot pieaugumu par 54 % līdz 2019. gadam, proti, līdz Covid-19 pandēmijas sākumam. Citiem vārdiem sakot, būtiskais kaitējums, ko Savienības ražošanas nozarei nodarīja imports par dempinga cenām, jau bija noticis, par ko liecina lielākās daļas makroekonomisko un mikroekonomisko rādītāju negatīvā dinamika laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam, kad parādījās Covid-19. |
| --- | --- |

(473)

Kā redzams 3. tabulā, imports no Ķīnas par dempinga cenām jau laikposmā no 2017. gada līdz 2019. gadam bija nepārtraukti audzis, izraisot pieaugumu par 54 % līdz 2019. gadam, proti, līdz Covid-19 pandēmijas sākumam. Citiem vārdiem sakot, būtiskais kaitējums, ko Savienības ražošanas nozarei nodarīja imports par dempinga cenām, jau bija noticis, par ko liecina lielākās daļas makroekonomisko un mikroekonomisko rādītāju negatīvā dinamika laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam, kad parādījās Covid-19.

| (474) | Šajā saistībā nevar noliegt, ka Covid-19 pandēmija un tai sekojošais patēriņa samazinājums vēl vairāk pasliktināja jau tā pasliktināto Savienības ražošanas nozares situāciju. Tomēr šis pavērsiens nemazina cēloņsakarību starp konstatēto būtisko kaitējumu un importu no Ķīnas par dempinga cenām. Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisīja imports no Ķīnas par dempinga cenām, kurš trīs gados pirms pandēmijas uzliesmojuma pieauga par 54 %, tāpēc ir skaidrs, ka būtisks kaitējums radās neatkarīgi no pandēmijas. |
| --- | --- |

(474)

Šajā saistībā nevar noliegt, ka Covid-19 pandēmija un tai sekojošais patēriņa samazinājums vēl vairāk pasliktināja jau tā pasliktināto Savienības ražošanas nozares situāciju. Tomēr šis pavērsiens nemazina cēloņsakarību starp konstatēto būtisko kaitējumu un importu no Ķīnas par dempinga cenām. Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisīja imports no Ķīnas par dempinga cenām, kurš trīs gados pirms pandēmijas uzliesmojuma pieauga par 54 %, tāpēc ir skaidrs, ka būtisks kaitējums radās neatkarīgi no pandēmijas.

| (475) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA atkārtoja apgalvojumu, ka Covid-19 pandēmija bija galvenais Savienības ražošanas nozarei IP laikā nodarītā būtiskā kaitējuma iemesls, apgalvojot, ka galvenie kaitējuma rādītāji pasliktinājās galvenokārt laikā no 2019. gada līdz IP vienlaikus ar Covid-19 pandēmiju, savukārt imports no Ķīnas palika nemainīgs, un tā tirgus daļa laikā no 2019. gada līdz IP palielinājās tikai par vienu procentpunktu. Šīs personas atsaucās arī uz viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja deklarāciju, kura iekļauta anketas atbilžu publiski pieejamajā versijā un kurā norādīts, ka Covid-19 pandēmija ietekmēja tā darījumdarbību, kā arī uz EIFI paziņojumu sarakstē ar Komisiju, ka dažas ražošanas un pārdošanas apjoma izmaiņas varētu būt saistītas ar Covid-19 pandēmiju. |
| --- | --- |

(475)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas CCCME un EFDA atkārtoja apgalvojumu, ka Covid-19 pandēmija bija galvenais Savienības ražošanas nozarei IP laikā nodarītā būtiskā kaitējuma iemesls, apgalvojot, ka galvenie kaitējuma rādītāji pasliktinājās galvenokārt laikā no 2019. gada līdz IP vienlaikus ar Covid-19 pandēmiju, savukārt imports no Ķīnas palika nemainīgs, un tā tirgus daļa laikā no 2019. gada līdz IP palielinājās tikai par vienu procentpunktu. Šīs personas atsaucās arī uz viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja deklarāciju, kura iekļauta anketas atbilžu publiski pieejamajā versijā un kurā norādīts, ka Covid-19 pandēmija ietekmēja tā darījumdarbību, kā arī uz EIFI paziņojumu sarakstē ar Komisiju, ka dažas ražošanas un pārdošanas apjoma izmaiņas varētu būt saistītas ar Covid-19 pandēmiju.

CCCME

EFDA

EIFI

| (476) | Neviens no argumentiem, kas tika sniegti pēc galīgās informācijas izpaušanas, nebija pretrunā 472.–474. apsvērumā izklāstītajiem secinājumiem, īpaši par to, ka Covid-19 pandēmija un tai sekojošais patēriņa samazinājums vēl vairāk pasliktināja jau tā pasliktināto Savienības ražošanas nozares stāvokli, un šos secinājumus neatspēkoja. Komisija arī norāda, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoms pasliktinājās jau no 2018. līdz 2019. gadam, proti, pirms Covid-19 pandēmijas, kad imports no Ķīnas palielinājās par 38 %. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka laikposmā no 2019. gada līdz IP novērotās negatīvās tendences turpināja jau kopš 2017. gada novēroto negatīvo tendenci un ka Covid-19 pandēmija vienīgi saasināja šo nepārprotami esošo tendenci. Tāpēc Komisija apstiprināja 474. apsvērumā paustos secinājumus un noraidīja visus šajā sakarā izteiktos apgalvojumus. |
| --- | --- |

(476)

Neviens no argumentiem, kas tika sniegti pēc galīgās informācijas izpaušanas, nebija pretrunā 472.–474. apsvērumā izklāstītajiem secinājumiem, īpaši par to, ka Covid-19 pandēmija un tai sekojošais patēriņa samazinājums vēl vairāk pasliktināja jau tā pasliktināto Savienības ražošanas nozares stāvokli, un šos secinājumus neatspēkoja. Komisija arī norāda, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoms pasliktinājās jau no 2018. līdz 2019. gadam, proti, pirms Covid-19 pandēmijas, kad imports no Ķīnas palielinājās par 38 %. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka laikposmā no 2019. gada līdz IP novērotās negatīvās tendences turpināja jau kopš 2017. gada novēroto negatīvo tendenci un ka Covid-19 pandēmija vienīgi saasināja šo nepārprotami esošo tendenci. Tāpēc Komisija apstiprināja 474. apsvērumā paustos secinājumus un noraidīja visus šajā sakarā izteiktos apgalvojumus.

5.2.7.   Savienības ražošanas nozares nepareiza pārvaldība

Savienības ražošanas nozares nepareiza pārvaldība

| (477) | Viens no izlasē iekļautajiem importētājiem apgalvoja, ka Savienības ražotājiem, kas arī ražo un pārdod standarta savienotājelementus, nodarīto kaitējumu bija izraisījuši nepareizi darījumdarbības un investīciju lēmumi un iekšējās strukturālās grūtības, un to nevar attiecināt uz Ķīnas savienotājelementu eksportu. |
| --- | --- |

(477)

Viens no izlasē iekļautajiem importētājiem apgalvoja, ka Savienības ražotājiem, kas arī ražo un pārdod standarta savienotājelementus, nodarīto kaitējumu bija izraisījuši nepareizi darījumdarbības un investīciju lēmumi un iekšējās strukturālās grūtības, un to nevar attiecināt uz Ķīnas savienotājelementu eksportu.

| (478) | Šis apgalvojums tika izteikts ļoti vispārīgi, nesniedzot sīkāku informāciju un neminot nekādus pierādījumus, kas to pamatotu. Tāpēc to noraidīja. |
| --- | --- |

(478)

Šis apgalvojums tika izteikts ļoti vispārīgi, nesniedzot sīkāku informāciju un neminot nekādus pierādījumus, kas to pamatotu. Tāpēc to noraidīja.

5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

Secinājums par cēloņsakarību

| (479) | Importa no Ķīnas par dempinga cenām pieaugums sakrita ar Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos. Imports no Ķīnas ieguva ievērojamu tirgus daļu patēriņa samazināšanās apstākļos uz Savienības ražošanas nozares rēķina, tai zaudējot pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Runājot par cenām, importa no Ķīnas pieaugošā tirgus daļa nozīmēja, ka importa cenas pastāvīgi bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū, un tas radīja ievērojamu cenu spiedienu, kā arī neļāva Savienības ražošanas nozarei paaugstināt tirgus cenas līdz ilgtspējīgam līmenim, kas bija nepieciešams, lai panāktu samērīgu peļņas procentu. |
| --- | --- |

(479)

Importa no Ķīnas par dempinga cenām pieaugums sakrita ar Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos. Imports no Ķīnas ieguva ievērojamu tirgus daļu patēriņa samazināšanās apstākļos uz Savienības ražošanas nozares rēķina, tai zaudējot pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Runājot par cenām, importa no Ķīnas pieaugošā tirgus daļa nozīmēja, ka importa cenas pastāvīgi bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū, un tas radīja ievērojamu cenu spiedienu, kā arī neļāva Savienības ražošanas nozarei paaugstināt tirgus cenas līdz ilgtspējīgam līmenim, kas bija nepieciešams, lai panāktu samērīgu peļņas procentu.

| (480) | Tika pārbaudīti arī citi iespējamie faktori, taču neviens no tiem nevarēja mazināt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Komisija nošķīra un nodalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no tā kaitējuma, kuru izraisījis imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(480)

Tika pārbaudīti arī citi iespējamie faktori, taču neviens no tiem nevarēja mazināt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Komisija nošķīra un nodalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no tā kaitējuma, kuru izraisījis imports par dempinga cenām.

| (481) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija secināja, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un pārējie faktori, izvērtēti atsevišķi vai kopā, nemazina cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu. Ir jo īpaši skaidri redzams kaitējums ražošanas apjoma, jaudas izmantojuma, pārdošanas apjoma Savienības tirgū, tirgus daļas, ražīguma, rentabilitātes un ienākuma no ieguldījumiem dinamikā. |
| --- | --- |

(481)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija secināja, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un pārējie faktori, izvērtēti atsevišķi vai kopā, nemazina cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu. Ir jo īpaši skaidri redzams kaitējums ražošanas apjoma, jaudas izmantojuma, pārdošanas apjoma Savienības tirgū, tirgus daļas, ražīguma, rentabilitātes un ienākuma no ieguldījumiem dinamikā.

6.   PASĀKUMU LĪMENIS

PASĀKUMU LĪMENIS

| (482) | Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka galīgie pasākumi, kas nepieciešami, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(482)

Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka galīgie pasākumi, kas nepieciešami, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports par dempinga cenām.

| (483) | Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija izvērtēja, vai par dempinga starpību mazāks maksājums būtu pietiekams, lai likvidētu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei ir radījis imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(483)

Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija izvērtēja, vai par dempinga starpību mazāks maksājums būtu pietiekams, lai likvidētu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei ir radījis imports par dempinga cenām.

6.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

| (484) | Komisija vispirms noteica maksājuma apmēru, kas nepieciešams, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šajā gadījumā kaitējums būtu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt savas ražošanas izmaksas, ieskaitot izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuros Savienība ir līgumslēdzēja puse, un SDO konvencijām, kas uzskaitītas pamatregulas Ia pielikumā, un gūt samērīgu peļņu (“mērķa peļņu”), veicot pārdošanu par mērķa cenu pamatregulas 7. panta 2.c un 2.d punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(484)

Komisija vispirms noteica maksājuma apmēru, kas nepieciešams, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šajā gadījumā kaitējums būtu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt savas ražošanas izmaksas, ieskaitot izmaksas, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuros Savienība ir līgumslēdzēja puse, un SDO konvencijām, kas uzskaitītas pamatregulas Ia pielikumā, un gūt samērīgu peļņu (“mērķa peļņu”), veicot pārdošanu par mērķa cenu pamatregulas 7. panta 2.c un 2.d punkta nozīmē.

| (485) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu, lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā rentabilitātes līmeni pirms importa pieauguma no attiecīgās valsts un rentabilitātes līmeni, kas sagaidāms normālos konkurences apstākļos. Šādam peļņas procentam nevajadzētu būt zem 6 %. |
| --- | --- |

(485)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu, lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā rentabilitātes līmeni pirms importa pieauguma no attiecīgās valsts un rentabilitātes līmeni, kas sagaidāms normālos konkurences apstākļos. Šādam peļņas procentam nevajadzētu būt zem 6 %.

| (486) | Komisija noteica pamata peļņu, kas normālos konkurences apstākļos sedz visas izmaksas. Komisija ņēma vērā izlasē iekļauto Savienības ražotāju gūto peļņu pirms importa no Ķīnas pieauguma. Tika noteikts, ka šāds peļņas procents ir 5,9 %, kas atbilst Savienības ražošanas nozares 2017. gadā gūtajai peļņai. Tā kā tā bija mazāka par pamatregulas 7. panta 2.c punktā noteiktajiem 6 %, šo peļņas procentu aizstāja ar 6 %. |
| --- | --- |

(486)

Komisija noteica pamata peļņu, kas normālos konkurences apstākļos sedz visas izmaksas. Komisija ņēma vērā izlasē iekļauto Savienības ražotāju gūto peļņu pirms importa no Ķīnas pieauguma. Tika noteikts, ka šāds peļņas procents ir 5,9 %, kas atbilst Savienības ražošanas nozares 2017. gadā gūtajai peļņai. Tā kā tā bija mazāka par pamatregulas 7. panta 2.c punktā noteiktajiem 6 %, šo peļņas procentu aizstāja ar 6 %.

| (487) | Netika izvirzīti apgalvojumi, ka normālos konkurences apstākļos Savienības ražošanas nozares ieguldījumu, pētniecības, izstrādes un inovācijas līmenis attiecīgajā periodā būtu bijis augstāks. |
| --- | --- |

(487)

Netika izvirzīti apgalvojumi, ka normālos konkurences apstākļos Savienības ražošanas nozares ieguldījumu, pētniecības, izstrādes un inovācijas līmenis attiecīgajā periodā būtu bijis augstāks.

| (488) | Tāpat netika izvirzīti apgalvojumi saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.d punktu attiecībā uz nākotnes izmaksām, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuros Savienība ir līgumslēdzēja puse, un kas Savienības ražošanas nozarei radīsies 11. panta 2. punktā noteiktajā pasākuma piemērošanas periodā. |
| --- | --- |

(488)

Tāpat netika izvirzīti apgalvojumi saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.d punktu attiecībā uz nākotnes izmaksām, kas izriet no daudzpusējiem vides nolīgumiem un to protokoliem, kuros Savienība ir līgumslēdzēja puse, un kas Savienības ražošanas nozarei radīsies 11. panta 2. punktā noteiktajā pasākuma piemērošanas periodā.

| (489) | Pamatojoties uz to, Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja kaitējumu neizraisošu līdzīgā ražojuma cenu, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā piemērojot mērķa peļņas procentu 6 %. |
| --- | --- |

(489)

Pamatojoties uz to, Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja kaitējumu neizraisošu līdzīgā ražojuma cenu, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā piemērojot mērķa peļņas procentu 6 %.

| (490) | Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, izlasē iekļautā attiecīgās valsts ražotāja eksportētāja katra veida vidējo svērto importa cenu, kura noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības brīvajā tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūtā starpība tika izteikta procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. |
| --- | --- |

(490)

Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, izlasē iekļautā attiecīgās valsts ražotāja eksportētāja katra veida vidējo svērto importa cenu, kura noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības brīvajā tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūtā starpība tika izteikta procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības.

CIF

| (491) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apstrīdēja mērķa cenas aprēķinu. Tie apgalvoja, ka dažus ražojuma veidus Savienības ražošanas nozare pārdod ļoti mazos daudzumos un ka tāpēc šo ražojumu vidējā cena nav reprezentatīva. Viens no šiem eksportētājiem turklāt apgalvoja, ka daži Savienības ražošanas nozares pārdotie ražojuma veidi nav salīdzināmi ar to eksportētajiem ražojuma veidiem. Tas pats ražotājs eksportētājs norādīja, ka Komisijai bija jāatklāj korekcijas, kas veiktas saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.d punktu, un to aprēķināšanas metodika. |
| --- | --- |

(491)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apstrīdēja mērķa cenas aprēķinu. Tie apgalvoja, ka dažus ražojuma veidus Savienības ražošanas nozare pārdod ļoti mazos daudzumos un ka tāpēc šo ražojumu vidējā cena nav reprezentatīva. Viens no šiem eksportētājiem turklāt apgalvoja, ka daži Savienības ražošanas nozares pārdotie ražojuma veidi nav salīdzināmi ar to eksportētajiem ražojuma veidiem. Tas pats ražotājs eksportētājs norādīja, ka Komisijai bija jāatklāj korekcijas, kas veiktas saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.d punktu, un to aprēķināšanas metodika.

| (492) | Lai gan attiecīgo ražojuma veidu pārdotie daudzumi patiešām bija nelieli, Komisija konstatēja, ka arī attiecīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja eksportētie daudzumi ar to pašu RKN ir nelieli un lietas materiālos nav elementu, kas ļautu secināt, ka šīs cenas nav reprezentatīvas. Jebkurā gadījumā, pat ja Komisija būtu izslēgusi šos pārdošanas darījumus no mērķa cenas samazinājuma aprēķiniem, tam būtu bijusi tikai neliela ietekme, un mērķa cenas samazinājuma starpības joprojām būtu ievērojami pārsniegušas dempinga starpības šiem ražotājiem eksportētājiem. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(492)

Lai gan attiecīgo ražojuma veidu pārdotie daudzumi patiešām bija nelieli, Komisija konstatēja, ka arī attiecīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja eksportētie daudzumi ar to pašu RKN ir nelieli un lietas materiālos nav elementu, kas ļautu secināt, ka šīs cenas nav reprezentatīvas. Jebkurā gadījumā, pat ja Komisija būtu izslēgusi šos pārdošanas darījumus no mērķa cenas samazinājuma aprēķiniem, tam būtu bijusi tikai neliela ietekme, un mērķa cenas samazinājuma starpības joprojām būtu ievērojami pārsniegušas dempinga starpības šiem ražotājiem eksportētājiem. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (493) | Attiecībā uz korekcijām, kas tika veiktas saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.d punktu, vispārējās informācijas izpaušanas dokumentā bija kļūda – tajā bija nepatiesi norādīts, ka šādas korekcijas ir veiktas, lai gan, kā norādīts 488. apsvērumā, šādu korekciju pieprasījumi netika saņemti. Tāpēc nebija vajadzības sniegt papildu informāciju. |
| --- | --- |

(493)

Attiecībā uz korekcijām, kas tika veiktas saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.d punktu, vispārējās informācijas izpaušanas dokumentā bija kļūda – tajā bija nepatiesi norādīts, ka šādas korekcijas ir veiktas, lai gan, kā norādīts 488. apsvērumā, šādu korekciju pieprasījumi netika saņemti. Tāpēc nebija vajadzības sniegt papildu informāciju.

| (494) | Kaitējuma novēršanas līmenis “citiem uzņēmumiem, kas sadarbojās” un “visiem pārējiem uzņēmumiem” ir noteikts tādā pašā veidā kā dempinga starpība minētajiem uzņēmumiem.







  Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība | Galīgā kaitējuma starpība |
| --- | --- | --- | --- |
| Jiangsu Yongyi Fastener Co., Ltd. | 22,1  % | 79,0  % |
| Ningbo Jinding Fastening Piece Co., Ltd. | 46,1  % | 85,3  % |
| Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd. | 48,8  % | 125,0  % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 39,6  % | 94,0  % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 86,5  % | 196,9  % |

(494)

Kaitējuma novēršanas līmenis “citiem uzņēmumiem, kas sadarbojās” un “visiem pārējiem uzņēmumiem” ir noteikts tādā pašā veidā kā dempinga starpība minētajiem uzņēmumiem.

Uzņēmums

Galīgā dempinga starpība

Galīgā kaitējuma starpība

Jiangsu Yongyi Fastener Co., Ltd.

22,1  %

79,0  %

Ningbo Jinding Fastening Piece Co., Ltd.

46,1  %

85,3  %

Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd.

48,8  %

125,0  %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

39,6  %

94,0  %

Visi pārējie uzņēmumi

86,5  %

196,9  %

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (495) | Komisija pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 21. pantu var nepārprotami secināt, ka šajā lietā Savienības interesēs nav pieņemt pasākumus, lai gan ir konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju, “dari pats” (“DIY”) nozares mazumtirgotāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(495)

Komisija pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 21. pantu var nepārprotami secināt, ka šajā lietā Savienības interesēs nav pieņemt pasākumus, lai gan ir konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju, “dari pats” (“DIY”) nozares mazumtirgotāju un lietotāju intereses.

DIY

7.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (496) | Pasākumu noteikšana uzlabos tirgus apstākļus Savienības ražotājiem, kuri varēs uzlabot savu konkurētspēju tirgū un atgūt zaudēto pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Tā kā negodīga importa radītais cenu spiediens tiks atcelts, Savienības ražošanas nozare varēs paaugstināt pārdošanas cenas un sasniegt ilgtspējīgu rentabilitāti. |
| --- | --- |

(496)

Pasākumu noteikšana uzlabos tirgus apstākļus Savienības ražotājiem, kuri varēs uzlabot savu konkurētspēju tirgū un atgūt zaudēto pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Tā kā negodīga importa radītais cenu spiediens tiks atcelts, Savienības ražošanas nozare varēs paaugstināt pārdošanas cenas un sasniegt ilgtspējīgu rentabilitāti.

| (497) | Ja pasākumi netiks īstenoti, būs būtiska negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozari, jo importa apjoms turpinās palielināties, izraisot turpmāku cenu samazināšanos Savienībā, kas negatīvi ietekmēs Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomu, kā arī tirgus daļu. Tas savukārt negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozares finanšu rādītājus un jo īpaši vēl vairāk pasliktinātu jau tā zaudējumus radošo situāciju, negatīvi ietekmējot ieguldījumus un nodarbinātību Savienībā. |
| --- | --- |

(497)

Ja pasākumi netiks īstenoti, būs būtiska negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozari, jo importa apjoms turpinās palielināties, izraisot turpmāku cenu samazināšanos Savienībā, kas negatīvi ietekmēs Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomu, kā arī tirgus daļu. Tas savukārt negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozares finanšu rādītājus un jo īpaši vēl vairāk pasliktinātu jau tā zaudējumus radošo situāciju, negatīvi ietekmējot ieguldījumus un nodarbinātību Savienībā.

| (498) | Tāpēc pasākumu noteikšana nepārprotami būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(498)

Tāpēc pasākumu noteikšana nepārprotami būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

| (499) | EFDA un citas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nevarēs gūt labumu no antidempinga maksājumu noteikšanas un ka galu galā trešo valstu ražotāji palielinās eksporta apjomu uz Savienību un tādējādi gūs labumu no antidempinga pasākumiem, kas vērsti pret Ķīnu, Savienības ražošanas nozares vietā. |
| --- | --- |

(499)

EFDA un citas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nevarēs gūt labumu no antidempinga maksājumu noteikšanas un ka galu galā trešo valstu ražotāji palielinās eksporta apjomu uz Savienību un tādējādi gūs labumu no antidempinga pasākumiem, kas vērsti pret Ķīnu, Savienības ražošanas nozares vietā.

EFDA

| (500) | Komisija uzskatīja, ka šis apgalvojums ir spekulatīvs, jo tas nebija pamatots ar pierādījumiem. Tas vien, ka antidempinga pasākumu rezultātā var palielināties importa apjoms no citām trešām valstīm, nav pierādījums tam, ka Savienības ražošanas nozare negūst labumu no šādiem pasākumiem. Šajā ziņā pašreizējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka importa apjomi no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā nepalielinājās, bet gan būtiski samazinājās un ka arī importa cenas no šiem avotiem kopumā nebija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Pamatojoties uz to, lietas materiālos esošā informācija liecināja, ka arī šo importu, iespējams, negatīvi ietekmēja importa no Ķīnas radītais cenu spiediens Savienības tirgū, jo importa no Ķīnas dempinga cenas vidēji bija zemākas arī par citu trešo valstu importa cenām, turklāt šis imports no Ķīnas palielinājās, bet trešo valstu importa apjomi samazinājās. Jāatgādina, ka antidempinga pasākumu mērķis ir tikai atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības tirgū, nevis ierobežot importu taisnīgos tirgus apstākļos. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(500)

Komisija uzskatīja, ka šis apgalvojums ir spekulatīvs, jo tas nebija pamatots ar pierādījumiem. Tas vien, ka antidempinga pasākumu rezultātā var palielināties importa apjoms no citām trešām valstīm, nav pierādījums tam, ka Savienības ražošanas nozare negūst labumu no šādiem pasākumiem. Šajā ziņā pašreizējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka importa apjomi no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā nepalielinājās, bet gan būtiski samazinājās un ka arī importa cenas no šiem avotiem kopumā nebija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Pamatojoties uz to, lietas materiālos esošā informācija liecināja, ka arī šo importu, iespējams, negatīvi ietekmēja importa no Ķīnas radītais cenu spiediens Savienības tirgū, jo importa no Ķīnas dempinga cenas vidēji bija zemākas arī par citu trešo valstu importa cenām, turklāt šis imports no Ķīnas palielinājās, bet trešo valstu importa apjomi samazinājās. Jāatgādina, ka antidempinga pasākumu mērķis ir tikai atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības tirgū, nevis ierobežot importu taisnīgos tirgus apstākļos. Tāpēc Komisija šo apgalvojumu noraidīja.

| (501) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs CELO Suzhou apgalvoja, ka Komisijas lēmums atteikt tā atsevišķu pārbaudi, visticamāk, radīs kaitējumu tā saistītajiem ražotājiem Savienībā, kuri importē konkrētus ražojuma veidus no saistītā uzņēmuma Ķīnā. Tāpēc pasākums nebūtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(501)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs CELO Suzhou apgalvoja, ka Komisijas lēmums atteikt tā atsevišķu pārbaudi, visticamāk, radīs kaitējumu tā saistītajiem ražotājiem Savienībā, kuri importē konkrētus ražojuma veidus no saistītā uzņēmuma Ķīnā. Tāpēc pasākums nebūtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

CELO Suzhou

| (502) | Savienības ražošanas nozares intereses ir balstītas uz apkopotiem datiem par Savienības ražošanas nozari kopumā. Tāpēc nevar ņemt vērā atsevišķu Savienības ražotāju stāvokli kā tādu, ja tas nav reprezentatīvs attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozari. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(502)

Savienības ražošanas nozares intereses ir balstītas uz apkopotiem datiem par Savienības ražošanas nozari kopumā. Tāpēc nevar ņemt vērā atsevišķu Savienības ražotāju stāvokli kā tādu, ja tas nav reprezentatīvs attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozari. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

7.2.   Importētāju intereses

Importētāju intereses

| (503) | Kā minēts 58. apsvērumā, izmeklēšanā sadarbojās divdesmit astoņi importētāji, kuri sniedza informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu atlases vajadzībām. Tie pārstāvēja 18 % no kopējā importa no Ķīnas apjoma IP laikā. Šie importētāji importēja 46 % savienotājelementu no Ķīnas, bet 54 % – no citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(503)

Kā minēts 58. apsvērumā, izmeklēšanā sadarbojās divdesmit astoņi importētāji, kuri sniedza informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu atlases vajadzībām. Tie pārstāvēja 18 % no kopējā importa no Ķīnas apjoma IP laikā. Šie importētāji importēja 46 % savienotājelementu no Ķīnas, bet 54 % – no citām trešām valstīm.

| (504) | Komisija atlasīja piecus importētājus, kas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Izlasē iekļauto uzņēmumu imports no Ķīnas veidoja aptuveni 10–50 % no to kopējā savienotājelementu importa apjoma. Tikai viens no izlasē iekļautajiem importētājiem iepirka vairāk nekā 90 % no Ķīnas. Tie visi, izņemot vienu, bija rentabli IP laikā ar peļņas procentu no [2 %–5 %] līdz [4 %–9 %]. Viens no importētājiem IP laikā bija nedaudz zem peļņas un zaudējumu sliekšņa. |
| --- | --- |

(504)

Komisija atlasīja piecus importētājus, kas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Izlasē iekļauto uzņēmumu imports no Ķīnas veidoja aptuveni 10–50 % no to kopējā savienotājelementu importa apjoma. Tikai viens no izlasē iekļautajiem importētājiem iepirka vairāk nekā 90 % no Ķīnas. Tie visi, izņemot vienu, bija rentabli IP laikā ar peļņas procentu no [2 %–5 %] līdz [4 %–9 %]. Viens no importētājiem IP laikā bija nedaudz zem peļņas un zaudējumu sliekšņa.

| (505) | Komisija novērtēja antidempinga maksājumu ietekmi uz izlasē iekļauto importētāju rentabilitāti. Pieņemot, ka maksājumi tiks pilnībā absorbēti, tika konstatēts, ka tie importētāji, kuri IP laikā uzrādīja peļņas procentu, saglabā rentabilitāti, neraugoties uz maksājumiem. Šā novērtējuma pamatā bija sliktākais scenārijs, proti, tajā netika ņemts vērā, ka cenu pieaugums, visticamāk, tiks pilnībā vai vismaz daļēji pārnests uz klientiem, jo īpaši ņemot vērā 520. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos izklāstītos konstatējumus, ka kopumā savienotājelementu izmaksas veido tikai nelielu daļu no lietotāju kopējām ražošanas izmaksām. Tas attiecas arī uz importētāju, kas IP laikā jau bija zem peļņas un zaudējumu sliekšņa, proti, arī šis importētājs spēs jebkuru cenu pieaugumu lielā mērā novirzīt saviem klientiem. Tāpēc nav sagaidāms, ka maksājumi kā tādi būtiski negatīvi ietekmēs šo uzņēmumu un tādējādi pasliktinās tā stāvokli. |
| --- | --- |

(505)

Komisija novērtēja antidempinga maksājumu ietekmi uz izlasē iekļauto importētāju rentabilitāti. Pieņemot, ka maksājumi tiks pilnībā absorbēti, tika konstatēts, ka tie importētāji, kuri IP laikā uzrādīja peļņas procentu, saglabā rentabilitāti, neraugoties uz maksājumiem. Šā novērtējuma pamatā bija sliktākais scenārijs, proti, tajā netika ņemts vērā, ka cenu pieaugums, visticamāk, tiks pilnībā vai vismaz daļēji pārnests uz klientiem, jo īpaši ņemot vērā 520. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos izklāstītos konstatējumus, ka kopumā savienotājelementu izmaksas veido tikai nelielu daļu no lietotāju kopējām ražošanas izmaksām. Tas attiecas arī uz importētāju, kas IP laikā jau bija zem peļņas un zaudējumu sliekšņa, proti, arī šis importētājs spēs jebkuru cenu pieaugumu lielā mērā novirzīt saviem klientiem. Tāpēc nav sagaidāms, ka maksājumi kā tādi būtiski negatīvi ietekmēs šo uzņēmumu un tādējādi pasliktinās tā stāvokli.

| (506) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka antidempinga maksājumu noteikšana izraisītu ievērojamu cenu pieaugumu importētājiem. Tās arī apgalvoja, ka agrāk antidempinga pasākumu piemērošana importētājiem bija radījusi lielus zaudējumus, kas būtu jāņem vērā pašreizējā analīzē. Viens importētājs apgalvoja, ka vismaz īstermiņā nebūtu iespējams novirzīt cenas pieaugumu tā klientiem. |
| --- | --- |

(506)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka antidempinga maksājumu noteikšana izraisītu ievērojamu cenu pieaugumu importētājiem. Tās arī apgalvoja, ka agrāk antidempinga pasākumu piemērošana importētājiem bija radījusi lielus zaudējumus, kas būtu jāņem vērā pašreizējā analīzē. Viens importētājs apgalvoja, ka vismaz īstermiņā nebūtu iespējams novirzīt cenas pieaugumu tā klientiem.

| (507) | Kā izklāstīts 505. apsvērumā, paredzamajam cenu pieaugumam nebūtu nopietnas negatīvas ietekmes uz importētāju stāvokli, jo kopumā tie joprojām būtu rentabli. Apgalvojumu, ka importētāji iepriekšējo pasākumu dēļ cietuši zaudējumus, nevarēja pārbaudīt, un arī netika iesniegti pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu. Visbeidzot, arī apgalvojums, ka importētāji nespētu novirzīt cenu pieaugumu saviem klientiem, netika pamatots ar pierādījumiem. Izmeklēšanā atklājās, ka, ņemot vērā to, ka savienotājelementu daļa lietotāju kopējās izmaksās kopumā ir ļoti maza, ir paredzams, ka importētāju cenu pieaugums vismaz daļēji tiks pārnests galapatērētājam. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(507)

Kā izklāstīts 505. apsvērumā, paredzamajam cenu pieaugumam nebūtu nopietnas negatīvas ietekmes uz importētāju stāvokli, jo kopumā tie joprojām būtu rentabli. Apgalvojumu, ka importētāji iepriekšējo pasākumu dēļ cietuši zaudējumus, nevarēja pārbaudīt, un arī netika iesniegti pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu. Visbeidzot, arī apgalvojums, ka importētāji nespētu novirzīt cenu pieaugumu saviem klientiem, netika pamatots ar pierādījumiem. Izmeklēšanā atklājās, ka, ņemot vērā to, ka savienotājelementu daļa lietotāju kopējās izmaksās kopumā ir ļoti maza, ir paredzams, ka importētāju cenu pieaugums vismaz daļēji tiks pārnests galapatērētājam. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (508) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA atkārtoti norādīja, ka maksājumu noteikšana būtiski ietekmētu importētāju rentabilitāti un radītu ievērojamus zaudējumus. Tā apstrīdēja Komisijas izmantoto metodiku, pēc kuras tika novērtēta ietekme uz rentabilitāti kopumā, un apgalvoja, ka šāds novērtējums būtu jāveic individuāli katram izlasē iekļautajam importētājam un tikai attiecībā uz attiecīgā ražojuma importa no Ķīnas apgrozījumu un peļņu. Turklāt EFDA apgalvoja, ka būtu vajadzējis novērtēt arī maksājumu ietekmi uz naudas plūsmu. Visbeidzot, tā apstrīdēja, ka maksājumu var novirzīt galapatērētājam. |
| --- | --- |

(508)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA atkārtoti norādīja, ka maksājumu noteikšana būtiski ietekmētu importētāju rentabilitāti un radītu ievērojamus zaudējumus. Tā apstrīdēja Komisijas izmantoto metodiku, pēc kuras tika novērtēta ietekme uz rentabilitāti kopumā, un apgalvoja, ka šāds novērtējums būtu jāveic individuāli katram izlasē iekļautajam importētājam un tikai attiecībā uz attiecīgā ražojuma importa no Ķīnas apgrozījumu un peļņu. Turklāt EFDA apgalvoja, ka būtu vajadzējis novērtēt arī maksājumu ietekmi uz naudas plūsmu. Visbeidzot, tā apstrīdēja, ka maksājumu var novirzīt galapatērētājam.

EFDA

EFDA

| (509) | Komisija importētāju rentabilitāti novērtēja apkopojuma veidā, līdzīgi kā tas tika darīts Savienības ražotāju līmenī. Šāda pieeja tika uzskatīta par piemērotu, jo tika analizēts importētāju stāvoklis Savienībā kopumā, nevis atsevišķu uzņēmumu stāvoklis. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(509)

Komisija importētāju rentabilitāti novērtēja apkopojuma veidā, līdzīgi kā tas tika darīts Savienības ražotāju līmenī. Šāda pieeja tika uzskatīta par piemērotu, jo tika analizēts importētāju stāvoklis Savienībā kopumā, nevis atsevišķu uzņēmumu stāvoklis. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

| (510) | Komisijas novērtējuma pamatā bija faktiskie dati par konkrētiem uzņēmumiem, ko sniedza paši izlasē iekļautie importētāji. Turpretī EFDA savus vispārīgos apgalvojumus nepamatoja ar faktiem, tāpēc tos nevarēja pārbaudīt. Turklāt Komisija uzskatīja, ka maksājuma ietekmes novērtējums attiecībā uz katru uzņēmumu bija piemērotāks globālā uzņēmumu līmenī, jo tas labāk atbilda ekonomiskajai realitātei. Šajā sakarā Komisija norāda, ka importētāji izvēlējās dažādus piegādes avotus, un, tā kā maksājumi ietekmē tikai vienu no šiem avotiem (Ķīnu), ne visi importētāji tiek ietekmēti vienādi. Šajā sakarā analīze par tikai daļu no darbības neļautu nonākt pie pārliecinošiem secinājumiem. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(510)

Komisijas novērtējuma pamatā bija faktiskie dati par konkrētiem uzņēmumiem, ko sniedza paši izlasē iekļautie importētāji. Turpretī EFDA savus vispārīgos apgalvojumus nepamatoja ar faktiem, tāpēc tos nevarēja pārbaudīt. Turklāt Komisija uzskatīja, ka maksājuma ietekmes novērtējums attiecībā uz katru uzņēmumu bija piemērotāks globālā uzņēmumu līmenī, jo tas labāk atbilda ekonomiskajai realitātei. Šajā sakarā Komisija norāda, ka importētāji izvēlējās dažādus piegādes avotus, un, tā kā maksājumi ietekmē tikai vienu no šiem avotiem (Ķīnu), ne visi importētāji tiek ietekmēti vienādi. Šajā sakarā analīze par tikai daļu no darbības neļautu nonākt pie pārliecinošiem secinājumiem. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

EFDA

| (511) | Kas attiecas uz apgalvojumu, ka Komisijai bija jāanalizē maksājumu ietekme uz importētāju naudas plūsmu, šis apgalvojums netika pamatots ar faktiem. Izlasē iekļautie importētāji arī nesniedza Komisijai nekādu informāciju par naudas plūsmu, un lietā nebija pierādījumu par to, ka importētājiem būtu jāpalielina krājumu apjomi, ņemot vērā ilgo piegādes laiku, kas ietekmētu naudas plūsmu, kā tika apgalvots. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(511)

Kas attiecas uz apgalvojumu, ka Komisijai bija jāanalizē maksājumu ietekme uz importētāju naudas plūsmu, šis apgalvojums netika pamatots ar faktiem. Izlasē iekļautie importētāji arī nesniedza Komisijai nekādu informāciju par naudas plūsmu, un lietā nebija pierādījumu par to, ka importētājiem būtu jāpalielina krājumu apjomi, ņemot vērā ilgo piegādes laiku, kas ietekmētu naudas plūsmu, kā tika apgalvots. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (512) | EFDA arī apgalvoja, ka importētāji nevarētu novirzīt izmaksu pieaugumu uz saviem klientiem. Tomēr EFDA nesniedza nekādus papildu paskaidrojumus vai pierādījumus, lai apstrīdētu 520. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, ka savienotājelementu izmaksas lietotājiem kopumā ir ļoti zemas, kas liecina par savienotājelementu pieprasījuma cenu ierobežotu elastību. Turklāt 505. apsvērumā sniegtais novērtējums ir balstīts uz pieņēmumu, ka importētāji pilnībā absorbēs maksājumus, proti, ka tie pat daļēji nenovirzīs sev paaugstinātās izmaksas, kas ir ļoti maz ticams. Kā minēts tajā pašā apsvērumā, pat saskaņā ar šo pieņēmumu, pamatojoties uz izlasē iekļauto importētāju sniegto informāciju, tika prognozēts, ka ietekme uz importētājiem nebūs būtiski negatīva. |
| --- | --- |

(512)

EFDA arī apgalvoja, ka importētāji nevarētu novirzīt izmaksu pieaugumu uz saviem klientiem. Tomēr EFDA nesniedza nekādus papildu paskaidrojumus vai pierādījumus, lai apstrīdētu 520. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, ka savienotājelementu izmaksas lietotājiem kopumā ir ļoti zemas, kas liecina par savienotājelementu pieprasījuma cenu ierobežotu elastību. Turklāt 505. apsvērumā sniegtais novērtējums ir balstīts uz pieņēmumu, ka importētāji pilnībā absorbēs maksājumus, proti, ka tie pat daļēji nenovirzīs sev paaugstinātās izmaksas, kas ir ļoti maz ticams. Kā minēts tajā pašā apsvērumā, pat saskaņā ar šo pieņēmumu, pamatojoties uz izlasē iekļauto importētāju sniegto informāciju, tika prognozēts, ka ietekme uz importētājiem nebūs būtiski negatīva.

EFDA

EFDA

| (513) | Visbeidzot, EFDA atzīmēja, ka Komisija nav pievērsusies apgalvojumam, ka, ņemot vērā lielo atšķirību starp maksājuma likmēm, palielināsies antidempinga pasākumu apiešanas risks. Tā kā šādas apiešanas prakses rezultātā visvairāk ciestu importētāji, antidempinga pasākumi būtu pretrunā importētāju interesēm. |
| --- | --- |

(513)

Visbeidzot, EFDA atzīmēja, ka Komisija nav pievērsusies apgalvojumam, ka, ņemot vērā lielo atšķirību starp maksājuma likmēm, palielināsies antidempinga pasākumu apiešanas risks. Tā kā šādas apiešanas prakses rezultātā visvairāk ciestu importētāji, antidempinga pasākumi būtu pretrunā importētāju interesēm.

EFDA

| (514) | Komisija 606. un turpmākajos apsvērumos pievērsās pasākumu apiešanas riskam, ieviešot īpašu uzraudzības klauzulu, kas ļauj novērot tirdzniecības modeļus un savlaicīgi veikt pretpasākumus, ja apstiprinātos pasākumu apiešanas prakse. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(514)

Komisija 606. un turpmākajos apsvērumos pievērsās pasākumu apiešanas riskam, ieviešot īpašu uzraudzības klauzulu, kas ļauj novērot tirdzniecības modeļus un savlaicīgi veikt pretpasākumus, ja apstiprinātos pasākumu apiešanas prakse. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (515) | Viens importētājs apgalvoja, ka antidempinga pasākumi būtu pretrunā Eiropas Komisijas veiktajiem pasākumiem, kuru mērķis ir atbalstīt Covid-19 pandēmijas skartos uzņēmumus, un piebilda, ka Komisijai būtu jāņem vērā ārkārtas apstākļi, kurus izraisīja pandēmija, un tiešā negatīvā ietekme uz importētājiem. |
| --- | --- |

(515)

Viens importētājs apgalvoja, ka antidempinga pasākumi būtu pretrunā Eiropas Komisijas veiktajiem pasākumiem, kuru mērķis ir atbalstīt Covid-19 pandēmijas skartos uzņēmumus, un piebilda, ka Komisijai būtu jāņem vērā ārkārtas apstākļi, kurus izraisīja pandēmija, un tiešā negatīvā ietekme uz importētājiem.

| (516) | Šī ieinteresētā persona tikai ļoti vispārīgi atsaucās uz pasākumiem, kas veikti pēc Covid-19 pandēmijas, nesniedzot sīkāku informāciju un nepaskaidrojot, cik lielā mērā antidempinga pasākumi būtu pretrunā šiem pasākumiem. Jebkurā gadījumā Komisija uzskatīja, ka neviens no šiem pasākumiem pats par sevi neizslēdz, ka saskaņā ar pamatregulu tiek veikti atbilstoši pasākumi, lai neitralizētu kaitējumu radošu dempingu. Kā izklāstīts 471. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, izmeklēšanā arī atklājās, ka Covid-19 pandēmija neietekmēja importa apjomus no Ķīnas, kas visā attiecīgajā periodā turpināja pieaugt dempinga līmenī ar cenām, kas ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(516)

Šī ieinteresētā persona tikai ļoti vispārīgi atsaucās uz pasākumiem, kas veikti pēc Covid-19 pandēmijas, nesniedzot sīkāku informāciju un nepaskaidrojot, cik lielā mērā antidempinga pasākumi būtu pretrunā šiem pasākumiem. Jebkurā gadījumā Komisija uzskatīja, ka neviens no šiem pasākumiem pats par sevi neizslēdz, ka saskaņā ar pamatregulu tiek veikti atbilstoši pasākumi, lai neitralizētu kaitējumu radošu dempingu. Kā izklāstīts 471. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, izmeklēšanā arī atklājās, ka Covid-19 pandēmija neietekmēja importa apjomus no Ķīnas, kas visā attiecīgajā periodā turpināja pieaugt dempinga līmenī ar cenām, kas ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

7.3.   Mazumtirgotāju intereses – “dari pats” (“
  DIY
  ”) nozare

Mazumtirgotāju intereses – “dari pats” (“
  DIY

| (517) | EDRA apgalvoja, ka pasākumi radītu ievērojamu negatīvu ietekmi uz DIY nozari. Tā apgalvoja, ka DIY nozare galvenokārt iepērk zemas klases standarta savienotājelementus, ko Savienības ražošanas nozare neražo. Tā arī paskaidroja, ka DIY nozarē savienotājelementi tiek pārdoti nelielos (patērētājam draudzīgos) iepakojumos, kas veido lielu daļu no pārdošanas cenas. Tā kā iepakošanas izmaksas Savienībā ir daudz augstākas nekā Āzijā, Savienības ražošanas nozarei nebūtu izdevīgi ražot ražojumus DIY nozarei. EFDA atbalstīja šos apgalvojumus un turklāt apgalvoja, ka cenu palielinājums kaitētu arī DIY mazumtirgotāju starptautiskajai konkurētspējai, jo tie vairs nevarētu pārdot savus marķējumus citās trešās valstīs. |
| --- | --- |

(517)

EDRA apgalvoja, ka pasākumi radītu ievērojamu negatīvu ietekmi uz DIY nozari. Tā apgalvoja, ka DIY nozare galvenokārt iepērk zemas klases standarta savienotājelementus, ko Savienības ražošanas nozare neražo. Tā arī paskaidroja, ka DIY nozarē savienotājelementi tiek pārdoti nelielos (patērētājam draudzīgos) iepakojumos, kas veido lielu daļu no pārdošanas cenas. Tā kā iepakošanas izmaksas Savienībā ir daudz augstākas nekā Āzijā, Savienības ražošanas nozarei nebūtu izdevīgi ražot ražojumus DIY nozarei. EFDA atbalstīja šos apgalvojumus un turklāt apgalvoja, ka cenu palielinājums kaitētu arī DIY mazumtirgotāju starptautiskajai konkurētspējai, jo tie vairs nevarētu pārdot savus marķējumus citās trešās valstīs.

EDRA

DIY

DIY

DIY

DIY

EFDA

DIY

| (518) | Kā minēts 142. apsvērumā, viens no galvenokārt mājsaimniecībām paredzēto metālizstrādājumu komplektu ražotājiem eksportētājiem arī apgalvoja, ka šāda veida ražojumu Savienības ražošanas nozare neražotu un ka to izplata, izmantojot citus pārdošanas kanālus, proti, mazumtirgotājus, savukārt Savienības ražošanas nozares ražotos rūpnieciskai izmantošanai paredzētos savienotājelementus pārdod, izmantojot izplatītājus. |
| --- | --- |

(518)

Kā minēts 142. apsvērumā, viens no galvenokārt mājsaimniecībām paredzēto metālizstrādājumu komplektu ražotājiem eksportētājiem arī apgalvoja, ka šāda veida ražojumu Savienības ražošanas nozare neražotu un ka to izplata, izmantojot citus pārdošanas kanālus, proti, mazumtirgotājus, savukārt Savienības ražošanas nozares ražotos rūpnieciskai izmantošanai paredzētos savienotājelementus pārdod, izmantojot izplatītājus.

| (519) | Neviens no minētajiem apgalvojumiem netika pamatots ar pierādījumiem. Neviens no DIY nozares mazumtirgotājiem nesadarbojās izmeklēšanā, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem vai citu informāciju par cenām un izmaksām vai rentabilitāti un piegādātājiem. Tāpēc Komisija nevarēja konkrēti analizēt pasākumu ietekmi uz šo nozari. Turpretī izmeklēšanā atklājās, ka Savienības ražošanas nozarei ir ievērojama neizmantotā jauda, tāpēc tā varētu ievērojami palielināt ražošanas apjomu. Savienības ražošanas nozari veido dažādu veidu savienotājelementu, tajā skaitā standarta savienotājelementu, ražotāji, un tā spēj ražot visu veidu savienotājelementus, arī savienotājelementus DIY nozarei. Savienības ražošanas nozare apstiprināja, ka ir vairāki Savienības ražotāji un izplatītāji ar savām liela apjoma automātiskajām iepakošanas līnijām un ka Savienības tirgū ir arī vidēja vai maza apjoma pakalpojumu sniedzēji. Apgalvojums, ka daži ražojumi tiek izplatīti, izmantojot atšķirīgus pārdošanas kanālus, tika uzskatīts par nebūtisku attiecībā uz jautājumu, vai Savienības ražošanas nozare spēs piegādāt konkrētu veidu savienotājelementus. Tāpēc visi šajā saistībā minētie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(519)

Neviens no minētajiem apgalvojumiem netika pamatots ar pierādījumiem. Neviens no DIY nozares mazumtirgotājiem nesadarbojās izmeklēšanā, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem vai citu informāciju par cenām un izmaksām vai rentabilitāti un piegādātājiem. Tāpēc Komisija nevarēja konkrēti analizēt pasākumu ietekmi uz šo nozari. Turpretī izmeklēšanā atklājās, ka Savienības ražošanas nozarei ir ievērojama neizmantotā jauda, tāpēc tā varētu ievērojami palielināt ražošanas apjomu. Savienības ražošanas nozari veido dažādu veidu savienotājelementu, tajā skaitā standarta savienotājelementu, ražotāji, un tā spēj ražot visu veidu savienotājelementus, arī savienotājelementus DIY nozarei. Savienības ražošanas nozare apstiprināja, ka ir vairāki Savienības ražotāji un izplatītāji ar savām liela apjoma automātiskajām iepakošanas līnijām un ka Savienības tirgū ir arī vidēja vai maza apjoma pakalpojumu sniedzēji. Apgalvojums, ka daži ražojumi tiek izplatīti, izmantojot atšķirīgus pārdošanas kanālus, tika uzskatīts par nebūtisku attiecībā uz jautājumu, vai Savienības ražošanas nozare spēs piegādāt konkrētu veidu savienotājelementus. Tāpēc visi šajā saistībā minētie apgalvojumi tika noraidīti.

DIY

DIY

7.4.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (520) | Izmeklēšanā pieteicās un atbildes uz anketas jautājumiem sniedza divi lietotāji. Abi ražo enkurskrūves, savos ražošanas procesos izmantojot savienotājelementus. Abu lietotāju atbildes bija ļoti nepilnīgas, un neviens no uzņēmumiem neatbildēja uz Komisijas pieprasījumu sniegt papildu informāciju. Rezultātā Komisija vispār nevarēja novērtēt antidempinga maksājumu ietekmi uz vienu no lietotājiem, savukārt attiecībā uz otru lietotāju, neraugoties uz informācijas trūkumu, Komisija konstatēja, ka šis uzņēmums ir ziņojis, ka tā kopējās izmaksās savienotājelementu izmaksas veido mazāk nekā 1 %. Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka maksājumiem nebūs būtiskas ietekmes. |
| --- | --- |

(520)

Izmeklēšanā pieteicās un atbildes uz anketas jautājumiem sniedza divi lietotāji. Abi ražo enkurskrūves, savos ražošanas procesos izmantojot savienotājelementus. Abu lietotāju atbildes bija ļoti nepilnīgas, un neviens no uzņēmumiem neatbildēja uz Komisijas pieprasījumu sniegt papildu informāciju. Rezultātā Komisija vispār nevarēja novērtēt antidempinga maksājumu ietekmi uz vienu no lietotājiem, savukārt attiecībā uz otru lietotāju, neraugoties uz informācijas trūkumu, Komisija konstatēja, ka šis uzņēmums ir ziņojis, ka tā kopējās izmaksās savienotājelementu izmaksas veido mazāk nekā 1 %. Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka maksājumiem nebūs būtiskas ietekmes.

| (521) | ECAP un Eiropas metāla un plastmasas enkuru ražotājus pārstāvošā asociācija Construction Fixing Europe (“CFE”), ko atbalstīja EFDA, apgalvoja, ka maksājumi negatīvi ietekmēs metāla un plastmasas enkuru ražotājus un to konkurētspēju Savienībā un pasaulē. Enkuru ražotāji importē standarta savienotājelementus un izmanto tos kā pusfabrikātus ražošanas procesā. CFE apgalvoja, ka šādi standarta savienotājelementi Savienībā netiek ražoti. |
| --- | --- |

(521)

ECAP un Eiropas metāla un plastmasas enkuru ražotājus pārstāvošā asociācija Construction Fixing Europe (“CFE”), ko atbalstīja EFDA, apgalvoja, ka maksājumi negatīvi ietekmēs metāla un plastmasas enkuru ražotājus un to konkurētspēju Savienībā un pasaulē. Enkuru ražotāji importē standarta savienotājelementus un izmanto tos kā pusfabrikātus ražošanas procesā. CFE apgalvoja, ka šādi standarta savienotājelementi Savienībā netiek ražoti.

ECAP

Construction Fixing Europe

CFE

EFDA

CFE

| (522) | Neviens no enkuru ražotājiem šajā izmeklēšanā nesadarbojās, un neviens no tiem neatbildēja uz lietotājiem paredzētu anketu. Tāpēc lietā nebija pierādījumu vai citas informācijas par savienotājelementu izmaksām enkuru ražošanas procesā, enkuru ražotāju un to piegādātāju rentabilitāti un/vai maksājumu ietekmi uz to rentabilitāti. Tas attiecas arī uz apgalvojumu par enkuru ražotāju konkurētspēju Savienībā un pasaulē. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(522)

Neviens no enkuru ražotājiem šajā izmeklēšanā nesadarbojās, un neviens no tiem neatbildēja uz lietotājiem paredzētu anketu. Tāpēc lietā nebija pierādījumu vai citas informācijas par savienotājelementu izmaksām enkuru ražošanas procesā, enkuru ražotāju un to piegādātāju rentabilitāti un/vai maksājumu ietekmi uz to rentabilitāti. Tas attiecas arī uz apgalvojumu par enkuru ražotāju konkurētspēju Savienībā un pasaulē. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (523) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozare neražo šāda veida standarta savienotājelementus, Komisija norāda, ka Savienības ražošanas nozare ražo standarta savienotājelementus un tai ir ievērojama neizmantotā jauda visu veidu savienotājelementu ražošanai. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(523)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozare neražo šāda veida standarta savienotājelementus, Komisija norāda, ka Savienības ražošanas nozare ražo standarta savienotājelementus un tai ir ievērojama neizmantotā jauda visu veidu savienotājelementu ražošanai. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (524) | EFDA arī apgalvoja, ka maksājumi negatīvi ietekmētu tādas rūpniecības nozares kā būvniecība, dzelzceļš un atjaunojamie energoresursi, kā arī graudu tvertņu ražotājus lauksaimniecības nozarē. Tā izteica dažus apgalvojumus par savienotājelementu īpatsvaru šo nozaru kopējās izmaksās un apgalvoja, ka tie negatīvi ietekmēs nozares uzņēmumu ekonomisko stāvokli un to konkurētspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(524)

EFDA arī apgalvoja, ka maksājumi negatīvi ietekmētu tādas rūpniecības nozares kā būvniecība, dzelzceļš un atjaunojamie energoresursi, kā arī graudu tvertņu ražotājus lauksaimniecības nozarē. Tā izteica dažus apgalvojumus par savienotājelementu īpatsvaru šo nozaru kopējās izmaksās un apgalvoja, ka tie negatīvi ietekmēs nozares uzņēmumu ekonomisko stāvokli un to konkurētspēju Savienībā.

EFDA

| (525) | Neviens no šiem apgalvojumiem netika pamatots ar pierādījumiem. Turklāt nepieteicās un izmeklēšanā nesadarbojās neviena ieinteresētā persona, kas pārstāvētu kādu no šīm nozarēm. Komisija arī konstatēja, ka, pamatojoties uz EFDA apgalvojumiem, savienotājelementu izmaksas šo nozaru gala ražojumos ir no 3 % līdz ne vairāk kā 12 %. Lai gan šie apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem vai citādi pamatoti, tas liecina par maksājumu ierobežotu ietekmi, jo īpaši ņemot vērā to, ka netika pierādīts, cik lielā mērā šīs konkrētās nozares izmanto no Ķīnas importētos savienotājelementus. Tāpēc EFDA apgalvojumus šajā sakarā nevarēja pieņemt. |
| --- | --- |

(525)

Neviens no šiem apgalvojumiem netika pamatots ar pierādījumiem. Turklāt nepieteicās un izmeklēšanā nesadarbojās neviena ieinteresētā persona, kas pārstāvētu kādu no šīm nozarēm. Komisija arī konstatēja, ka, pamatojoties uz EFDA apgalvojumiem, savienotājelementu izmaksas šo nozaru gala ražojumos ir no 3 % līdz ne vairāk kā 12 %. Lai gan šie apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem vai citādi pamatoti, tas liecina par maksājumu ierobežotu ietekmi, jo īpaši ņemot vērā to, ka netika pierādīts, cik lielā mērā šīs konkrētās nozares izmanto no Ķīnas importētos savienotājelementus. Tāpēc EFDA apgalvojumus šajā sakarā nevarēja pieņemt.

EFDA

EFDA

| (526) | Visbeidzot, viens no rūpniecisko akumulatoru bateriju starpelementu savienotāju ražotājiem, ko atbalstīja EFDA, uzsvēra ražošanas procesā izmantoto savienotājelementu (polu skrūvju) specifiku un to, ka Savienības ražošanas nozare tos neražo. Tas arī apgalvoja, ka maksājumi negatīvi ietekmētu tā konkurētspēju salīdzinājumā ar trešo valstu rūpniecisko bateriju starpelementu savienotāju ražotājiem. Šis uzņēmums apgalvoja, ka polu skrūves nebūtu jāiekļauj ražojuma tvērumā. |
| --- | --- |

(526)

Visbeidzot, viens no rūpniecisko akumulatoru bateriju starpelementu savienotāju ražotājiem, ko atbalstīja EFDA, uzsvēra ražošanas procesā izmantoto savienotājelementu (polu skrūvju) specifiku un to, ka Savienības ražošanas nozare tos neražo. Tas arī apgalvoja, ka maksājumi negatīvi ietekmētu tā konkurētspēju salīdzinājumā ar trešo valstu rūpniecisko bateriju starpelementu savienotāju ražotājiem. Šis uzņēmums apgalvoja, ka polu skrūves nebūtu jāiekļauj ražojuma tvērumā.

EFDA

| (527) | Uz apgalvojumu, ka polu skrūves būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, ir atbildēts 159. apsvērumā. Uzņēmums nesniedza nekādus pierādījumus vai informāciju par pasākumu iespējamo ietekmi uz tā finansiālo stāvokli. Attiecībā uz piegādes trūkumu Savienībā tiek izdarīta atsauce uz 530. un turpmākajos apsvērumos izklāstītajiem secinājumiem. Konkrēti, tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei ir ievērojama neizmantotā jauda speciālo un standarta savienotājelementu ražošanai. Tādēļ šā uzņēmuma iebildumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(527)

Uz apgalvojumu, ka polu skrūves būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, ir atbildēts 159. apsvērumā. Uzņēmums nesniedza nekādus pierādījumus vai informāciju par pasākumu iespējamo ietekmi uz tā finansiālo stāvokli. Attiecībā uz piegādes trūkumu Savienībā tiek izdarīta atsauce uz 530. un turpmākajos apsvērumos izklāstītajiem secinājumiem. Konkrēti, tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei ir ievērojama neizmantotā jauda speciālo un standarta savienotājelementu ražošanai. Tādēļ šā uzņēmuma iebildumi tika noraidīti.

| (528) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas šī persona iebilda pret konstatējumiem, ka Savienības ražošanas nozarei ir pietiekama neizmantotā jauda, lai ražotu polu skrūves; tā apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nespēj ražot polu skrūves. Pamatojot šo apgalvojumu, uzņēmums iesniedza saraksti ar pieciem Savienības ražotājiem, kuri apstiprināja, ka nespēj piegādāt polu skrūves. Šie Savienības ražotāji nebija sūdzības iesniedzēji un nepieteicās izmeklēšanas laikā. Tāpēc Komisijai lietas materiālos nebija pieejama informācija par šo uzņēmumu darbību un ražotajiem ražojumiem. Pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju, divi no šiem pieciem ražotājiem, šķiet, specializējās logu rāmju un mašīnu un iekārtu konstrukciju savienotājelementu ražošanā, tāpēc nebūtu nekas neparasts, ka tie nevarētu piegādāt rūpnieciskajos akumulatoros izmantojamās polu skrūves. Tāpēc sniegto informāciju nevarēja uzskatīt par pārliecinošu vai reprezentatīvu attiecībā uz Savienības ražošanas nozari kopumā. Savukārt Savienības ražošanas nozare, kas izmeklēšanā pārstāvēja Savienības ražotājus, kuri sadarbojās, apstiprināja, ka tiem ir jauda visu veidu savienotājelementu, arī polu skrūvju, ražošanai. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(528)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas šī persona iebilda pret konstatējumiem, ka Savienības ražošanas nozarei ir pietiekama neizmantotā jauda, lai ražotu polu skrūves; tā apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nespēj ražot polu skrūves. Pamatojot šo apgalvojumu, uzņēmums iesniedza saraksti ar pieciem Savienības ražotājiem, kuri apstiprināja, ka nespēj piegādāt polu skrūves. Šie Savienības ražotāji nebija sūdzības iesniedzēji un nepieteicās izmeklēšanas laikā. Tāpēc Komisijai lietas materiālos nebija pieejama informācija par šo uzņēmumu darbību un ražotajiem ražojumiem. Pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju, divi no šiem pieciem ražotājiem, šķiet, specializējās logu rāmju un mašīnu un iekārtu konstrukciju savienotājelementu ražošanā, tāpēc nebūtu nekas neparasts, ka tie nevarētu piegādāt rūpnieciskajos akumulatoros izmantojamās polu skrūves. Tāpēc sniegto informāciju nevarēja uzskatīt par pārliecinošu vai reprezentatīvu attiecībā uz Savienības ražošanas nozari kopumā. Savukārt Savienības ražošanas nozare, kas izmeklēšanā pārstāvēja Savienības ražotājus, kuri sadarbojās, apstiprināja, ka tiem ir jauda visu veidu savienotājelementu, arī polu skrūvju, ražošanai. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (529) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka antidempinga maksājumiem nav būtiskas negatīvas ietekmes uz lietotāju stāvokli Savienībā. |
| --- | --- |

(529)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka antidempinga maksājumiem nav būtiskas negatīvas ietekmes uz lietotāju stāvokli Savienībā.

7.5.   Savienotājelementu piegādes deficīts

Savienotājelementu piegādes deficīts

| (530) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nav pietiekamas standarta savienotājelementu ražošanas jaudas, lai apmierinātu pieprasījumu Savienības tirgū. EFDA un viens no izlasē iekļautajiem importētājiem apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nevar vai nevēlas piegādāt standarta savienotājelementus un ka daudzi lietotāji paļaujas uz importu no Ķīnas. Šīs personas arī apgalvoja, ka piegāde no citām trešām valstīm ir ierobežota, jo ražotājiem eksportētājiem šajās valstīs nav pietiekamas jaudas. Viens ražotājs eksportētājs piebilda, ka Savienības ražošanas nozare nevēlas iesaistīties standarta savienotājelementu masveida ražošanā, jo jāveic ieguldījumi pilnībā automatizētās ražošanas līnijās. |
| --- | --- |

(530)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nav pietiekamas standarta savienotājelementu ražošanas jaudas, lai apmierinātu pieprasījumu Savienības tirgū. EFDA un viens no izlasē iekļautajiem importētājiem apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nevar vai nevēlas piegādāt standarta savienotājelementus un ka daudzi lietotāji paļaujas uz importu no Ķīnas. Šīs personas arī apgalvoja, ka piegāde no citām trešām valstīm ir ierobežota, jo ražotājiem eksportētājiem šajās valstīs nav pietiekamas jaudas. Viens ražotājs eksportētājs piebilda, ka Savienības ražošanas nozare nevēlas iesaistīties standarta savienotājelementu masveida ražošanā, jo jāveic ieguldījumi pilnībā automatizētās ražošanas līnijās.

EFDA

| (531) | Vairākas personas apgalvoja, ka dažus ražojumu veidus (koka konstrukciju skrūves, konfirmātskrūves, karsti kaltus savienotājelementus, polu skrūves, metālizstrādājumu komplektus un savienotājelementus, ko izmanto DIY nozarē) Savienības ražošanas nozare neražo vai ražo tikai ierobežotā daudzumā, un tāpēc, ja pasākumi tiktu noteikti, Savienības tirgū rastos šo ražojumu veidu deficīts. Dažos gadījumos šīs personas apgalvoja, ka nav sagaidāms, ka Savienības ražošanas nozare pārorientēsies uz šo ražojumu ražošanu, un ka arī visā pasaulē pastāv šo ražojumu deficīts, tāpēc tos nevar iegūt arī no citiem piegādātājiem. |
| --- | --- |

(531)

Vairākas personas apgalvoja, ka dažus ražojumu veidus (koka konstrukciju skrūves, konfirmātskrūves, karsti kaltus savienotājelementus, polu skrūves, metālizstrādājumu komplektus un savienotājelementus, ko izmanto DIY nozarē) Savienības ražošanas nozare neražo vai ražo tikai ierobežotā daudzumā, un tāpēc, ja pasākumi tiktu noteikti, Savienības tirgū rastos šo ražojumu veidu deficīts. Dažos gadījumos šīs personas apgalvoja, ka nav sagaidāms, ka Savienības ražošanas nozare pārorientēsies uz šo ražojumu ražošanu, un ka arī visā pasaulē pastāv šo ražojumu deficīts, tāpēc tos nevar iegūt arī no citiem piegādātājiem.

DIY

| (532) | Kopumā EDRA apgalvoja, ka visā pasaulē ir palielinājies pieprasījums savienotājelementu tirgū, bet Covid-19 pandēmijas laikā ražotāji ražoja mazāk, nekā ļāva to jauda. Jebkāda turpmāka tirgus traucēšana, nosakot antidempinga maksājumus, vēl vairāk pasliktinātu mazumtirgotāju situāciju. |
| --- | --- |

(532)

Kopumā EDRA apgalvoja, ka visā pasaulē ir palielinājies pieprasījums savienotājelementu tirgū, bet Covid-19 pandēmijas laikā ražotāji ražoja mazāk, nekā ļāva to jauda. Jebkāda turpmāka tirgus traucēšana, nosakot antidempinga maksājumus, vēl vairāk pasliktinātu mazumtirgotāju situāciju.

EDRA

| (533) | Vairākas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka trūkst kuģošanas konteineru sūtījumiem no Āzijas un ka Covid-19 pandēmijas dēļ no pasūtījuma līdz piegādei paiet pat vairāki mēneši. Pārvadāšanas izmaksas ir vairākkārt palielinājušās, un tās būtu jāpieskaita gaidāmajam cenu pieaugumam antidempinga pasākumu dēļ. Turklāt tika apgalvots, ka visā pasaulē trūkst izejvielu (galvenokārt tērauda), kas ietekmē savienotājelementu ražošanas apjomu visā pasaulē. |
| --- | --- |

(533)

Vairākas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka trūkst kuģošanas konteineru sūtījumiem no Āzijas un ka Covid-19 pandēmijas dēļ no pasūtījuma līdz piegādei paiet pat vairāki mēneši. Pārvadāšanas izmaksas ir vairākkārt palielinājušās, un tās būtu jāpieskaita gaidāmajam cenu pieaugumam antidempinga pasākumu dēļ. Turklāt tika apgalvots, ka visā pasaulē trūkst izejvielu (galvenokārt tērauda), kas ietekmē savienotājelementu ražošanas apjomu visā pasaulē.

| (534) | Izmeklēšanā atklājās, ka Savienības ražošanas nozare ražo gan standarta, gan nestandarta savienotājelementus un ka tai ir pieejama ievērojama neizmantotā jauda, lai apmierinātu pieaugošo pieprasījumu no lietotājiem, kuri nolēmuši mainīt piegādātāju. Tādējādi izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare izmantoja tikai 46 % no savas kopējās jaudas, līdz ar to tā varētu īsā termiņā palielināt ražošanu par vairāk nekā 1 miljonu tonnu. Neizmantotā jauda attiecas uz visu veidu savienotājelementu ražošanu, ieskaitot standarta savienotājelementus. Apgalvojumi, ka Savienības ražošanas nozare nespēj vai nevēlas ražot standarta savienotājelementus, netika pamatoti ar pietiekamiem pierādījumiem. EFDA iesniedza saraksti ar atsevišķiem Savienības ražotājiem, taču to nevarēja uzskatīt par reprezentatīvu visai Savienības ražošanas nozarei. Arī Covid-19 pandēmijas seku dēļ novērotās pagaidu grūtības veikt piegādes jauniem klientiem netika uzskatītas par strukturāla rakstura grūtībām, un tās neatspēkoja konstatējumus, ka Savienības tirgū ir liela pieejamā neizmantotā jauda, kas varētu apmierināt pieprasījumu. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(534)

Izmeklēšanā atklājās, ka Savienības ražošanas nozare ražo gan standarta, gan nestandarta savienotājelementus un ka tai ir pieejama ievērojama neizmantotā jauda, lai apmierinātu pieaugošo pieprasījumu no lietotājiem, kuri nolēmuši mainīt piegādātāju. Tādējādi izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare izmantoja tikai 46 % no savas kopējās jaudas, līdz ar to tā varētu īsā termiņā palielināt ražošanu par vairāk nekā 1 miljonu tonnu. Neizmantotā jauda attiecas uz visu veidu savienotājelementu ražošanu, ieskaitot standarta savienotājelementus. Apgalvojumi, ka Savienības ražošanas nozare nespēj vai nevēlas ražot standarta savienotājelementus, netika pamatoti ar pietiekamiem pierādījumiem. EFDA iesniedza saraksti ar atsevišķiem Savienības ražotājiem, taču to nevarēja uzskatīt par reprezentatīvu visai Savienības ražošanas nozarei. Arī Covid-19 pandēmijas seku dēļ novērotās pagaidu grūtības veikt piegādes jauniem klientiem netika uzskatītas par strukturāla rakstura grūtībām, un tās neatspēkoja konstatējumus, ka Savienības tirgū ir liela pieejamā neizmantotā jauda, kas varētu apmierināt pieprasījumu. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

EFDA

| (535) | Apgalvojumi par dažu konkrētu ražojumu veidu piegādes trūkumu netika pamatoti ar pārbaudāmiem pierādījumiem. Toties, kā norādīts iepriekšējā apsvērumā, Savienībā ir pieejama liela neizmantotā jauda, kas aptver visus ražojumu veidus, arī speciālos savienotājelementus. No Savienības ražotājiem iegūtā informācija lietas materiālos neliecināja, ka Savienības ražošanas nozare nespētu nodrošināt visu veidu savienotājelementus. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(535)

Apgalvojumi par dažu konkrētu ražojumu veidu piegādes trūkumu netika pamatoti ar pārbaudāmiem pierādījumiem. Toties, kā norādīts iepriekšējā apsvērumā, Savienībā ir pieejama liela neizmantotā jauda, kas aptver visus ražojumu veidus, arī speciālos savienotājelementus. No Savienības ražotājiem iegūtā informācija lietas materiālos neliecināja, ka Savienības ražošanas nozare nespētu nodrošināt visu veidu savienotājelementus. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (536) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas karsti kaltu savienotājelementu ražotājs eksportētājs atkārtoti norādīja, ka Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū neražo karsti kaltus savienotājelementus pietiekamā daudzumā. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka to pamato detalizētie cenu samazinājuma aprēķini, kas veikti katram ražojuma veidam un kas apstiprina, ka tikai neliels Savienības ražošanas nozares ražotais un pārdotais daudzums ir ražojumu veidi, ko ražo karstās kalšanas procesā. Turklāt šķiet, ka Savienības ražošanas nozare ražo mazāk ražojuma veidu, kas pats par sevi liecina, ka tā nevar nodrošināt plašu dažādu ražojuma veidu klāstu, tajā skaitā karsti kaltus savienotājelementus. Visbeidzot, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pienākums pierādīt pietiekamu ražošanas jaudu Savienībā gulstas uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(536)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas karsti kaltu savienotājelementu ražotājs eksportētājs atkārtoti norādīja, ka Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū neražo karsti kaltus savienotājelementus pietiekamā daudzumā. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka to pamato detalizētie cenu samazinājuma aprēķini, kas veikti katram ražojuma veidam un kas apstiprina, ka tikai neliels Savienības ražošanas nozares ražotais un pārdotais daudzums ir ražojumu veidi, ko ražo karstās kalšanas procesā. Turklāt šķiet, ka Savienības ražošanas nozare ražo mazāk ražojuma veidu, kas pats par sevi liecina, ka tā nevar nodrošināt plašu dažādu ražojuma veidu klāstu, tajā skaitā karsti kaltus savienotājelementus. Visbeidzot, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pienākums pierādīt pietiekamu ražošanas jaudu Savienībā gulstas uz Savienības ražošanas nozari.

| (537) | Jānorāda, ka, pamatojoties uz Savienības ražotāju izlasi, lai gan tā ir reprezentatīva Savienības ražošanas nozarei, nevar ekstrapolēt precīzu to savienotājelementu ražošanas apjomu, kas ražoti karstās kalšanas procesā. Turklāt Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā neatspoguļo pilnu ražošanas jaudu, jo Savienības ražošanas nozare, saskaroties ar negodīgu importu un zemu cenu līmeni Savienībā, nav pilnībā izmantojusi savu ražošanas jaudu. Attiecībā uz pierādīšanas pienākumu Komisija uzskatīja, ka izmeklēšanā ir pierādīts, ka Savienībā ir pietiekama visu veidu savienotājelementu ražošanas jauda. Šis secinājums tika pamatots ar izmeklēšanā konstatēto lielo neizmantoto jaudu, kā norādīts 5. tabulā, kā arī ar izmeklēšanā iegūto informāciju par makroekonomikas rādītājiem. Tāpēc šis apgalvojums, kā arī apgalvojumi par nepietiekamu ražošanas jaudu Savienībā tika noraidīti. |
| --- | --- |

(537)

Jānorāda, ka, pamatojoties uz Savienības ražotāju izlasi, lai gan tā ir reprezentatīva Savienības ražošanas nozarei, nevar ekstrapolēt precīzu to savienotājelementu ražošanas apjomu, kas ražoti karstās kalšanas procesā. Turklāt Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā neatspoguļo pilnu ražošanas jaudu, jo Savienības ražošanas nozare, saskaroties ar negodīgu importu un zemu cenu līmeni Savienībā, nav pilnībā izmantojusi savu ražošanas jaudu. Attiecībā uz pierādīšanas pienākumu Komisija uzskatīja, ka izmeklēšanā ir pierādīts, ka Savienībā ir pietiekama visu veidu savienotājelementu ražošanas jauda. Šis secinājums tika pamatots ar izmeklēšanā konstatēto lielo neizmantoto jaudu, kā norādīts 5. tabulā, kā arī ar izmeklēšanā iegūto informāciju par makroekonomikas rādītājiem. Tāpēc šis apgalvojums, kā arī apgalvojumi par nepietiekamu ražošanas jaudu Savienībā tika noraidīti.

| (538) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ECAP iesniedza informāciju no dažiem Savienības ražotājiem, kas apstiprināja, ka tie nevar piegādāt koka konstrukciju skrūves. ECAP arī apgalvoja, ka dažiem kokskrūvju veidiem nepieciešama papildu apstrāde (īpaša termiskā apstrāde, pārklāšana), kas Savienībā nav pieejama. Visbeidzot, tas apgalvoja, ka tas, ka viens Savienības importētājs un nestandarta savienotājelementu ražotājs nepārprotami atbalstīja kokskrūvju izslēgšanu, pierāda, ka šo ražojumu imports ir nepieciešams, lai apmierinātu pieprasījumu Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(538)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ECAP iesniedza informāciju no dažiem Savienības ražotājiem, kas apstiprināja, ka tie nevar piegādāt koka konstrukciju skrūves. ECAP arī apgalvoja, ka dažiem kokskrūvju veidiem nepieciešama papildu apstrāde (īpaša termiskā apstrāde, pārklāšana), kas Savienībā nav pieejama. Visbeidzot, tas apgalvoja, ka tas, ka viens Savienības importētājs un nestandarta savienotājelementu ražotājs nepārprotami atbalstīja kokskrūvju izslēgšanu, pierāda, ka šo ražojumu imports ir nepieciešams, lai apmierinātu pieprasījumu Savienības tirgū.

ECAP

ECAP

| (539) | ECAP sniegtā papildu informācija attiecās uz Savienības ražotājiem, kuri nav sūdzības iesniedzēji un izmeklēšanas laikā neiesniedza informāciju. Tāpēc Komisijai lietas materiālos nebija pieejama informācija par šo uzņēmumu darbību un ražotajiem ražojumiem. Pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju, nevarēja izdarīt secinājumus par to, vai tie ražo savienotājelementus būvniecības nozarei. Turklāt šos uzņēmumus nevarēja uzskatīt par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozari kopumā. Turpretī, kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare, kas izmeklēšanā pārstāvēja Savienības ražotājus, kuri sadarbojās, apstiprināja, ka tiem ir jauda visu veidu savienotājelementu ražošanai. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(539)

ECAP sniegtā papildu informācija attiecās uz Savienības ražotājiem, kuri nav sūdzības iesniedzēji un izmeklēšanas laikā neiesniedza informāciju. Tāpēc Komisijai lietas materiālos nebija pieejama informācija par šo uzņēmumu darbību un ražotajiem ražojumiem. Pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju, nevarēja izdarīt secinājumus par to, vai tie ražo savienotājelementus būvniecības nozarei. Turklāt šos uzņēmumus nevarēja uzskatīt par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozari kopumā. Turpretī, kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare, kas izmeklēšanā pārstāvēja Savienības ražotājus, kuri sadarbojās, apstiprināja, ka tiem ir jauda visu veidu savienotājelementu ražošanai. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

ECAP

| (540) | Apgalvojums par to, ka Savienībā nav pieejamas konkrētas pārstrādes darbības, netika izteikts pirms galīgās informācijas izpaušanas un netika pamatots ar pierādījumiem. Tāpēc šo apgalvojumu nevarēja pārbaudīt, un tas tika noraidīts. Visbeidzot, tas, ka viens Savienības importētājs un nestandarta savienotājelementu ražotājs nepārprotami atbalstīja kokskrūvju izslēgšanu, pats par sevi nepierāda, ka Savienības pieprasījuma apmierināšanai ir nepieciešams imports no Ķīnas. Tāpēc arī šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(540)

Apgalvojums par to, ka Savienībā nav pieejamas konkrētas pārstrādes darbības, netika izteikts pirms galīgās informācijas izpaušanas un netika pamatots ar pierādījumiem. Tāpēc šo apgalvojumu nevarēja pārbaudīt, un tas tika noraidīts. Visbeidzot, tas, ka viens Savienības importētājs un nestandarta savienotājelementu ražotājs nepārprotami atbalstīja kokskrūvju izslēgšanu, pats par sevi nepierāda, ka Savienības pieprasījuma apmierināšanai ir nepieciešams imports no Ķīnas. Tāpēc arī šis apgalvojums tika noraidīts.

| (541) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA atkārtoja savu apgalvojumu par standarta savienotājelementu piegādes trūkumu, ja būtu jāuzliek augsti ievedmuitas nodokļi, lai gan daudzām rūpniecības nozarēm būtu svarīgi, lai standarta savienotājelementu piegāde būtu pietiekama, paredzama un savlaicīga. EFDA apgalvoja, ka, tā kā Savienības ražošanas nozare neražo standarta savienotājelementus pietiekamā daudzumā vai arī ir radušās tehniskas grūtības, izplatītāji ir spiesti meklēt citus piegādes avotus, jo īpaši Ķīnā. |
| --- | --- |

(541)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA atkārtoja savu apgalvojumu par standarta savienotājelementu piegādes trūkumu, ja būtu jāuzliek augsti ievedmuitas nodokļi, lai gan daudzām rūpniecības nozarēm būtu svarīgi, lai standarta savienotājelementu piegāde būtu pietiekama, paredzama un savlaicīga. EFDA apgalvoja, ka, tā kā Savienības ražošanas nozare neražo standarta savienotājelementus pietiekamā daudzumā vai arī ir radušās tehniskas grūtības, izplatītāji ir spiesti meklēt citus piegādes avotus, jo īpaši Ķīnā.

EFDA

EFDA

| (542) | EFDA apgalvoja, ka Komisija noraidīja tās sniegtos pierādījumus šajā sakarā, nepietiekami pamatojot šādu atteikumu. Tā apgalvoja, ka informācija, kas sniegta galvenokārt kā vairākas e-pasta vēstules par Savienības ražotāju atteikumiem piegādāt savienotājelementus, bija būtiska un pierādīja Savienības ražošanas nozares nevēlēšanos piegādāt standarta savienotājelementus, un ka tādēļ Komisijai šī informācija būtu jāņem vērā. |
| --- | --- |

(542)

EFDA apgalvoja, ka Komisija noraidīja tās sniegtos pierādījumus šajā sakarā, nepietiekami pamatojot šādu atteikumu. Tā apgalvoja, ka informācija, kas sniegta galvenokārt kā vairākas e-pasta vēstules par Savienības ražotāju atteikumiem piegādāt savienotājelementus, bija būtiska un pierādīja Savienības ražošanas nozares nevēlēšanos piegādāt standarta savienotājelementus, un ka tādēļ Komisijai šī informācija būtu jāņem vērā.

EFDA

| (543) | Kas attiecas uz informāciju, ko EFDA bija iesniegusi, lai pamatotu savu apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozare nespēj vai nevēlas piegādāt standarta savienotājelementus, Komisija norāda, ka šī informācija galvenokārt attiecās uz laikposmu pēc IP, tāpēc to nevarēja ņemt vērā. |
| --- | --- |

(543)

Kas attiecas uz informāciju, ko EFDA bija iesniegusi, lai pamatotu savu apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozare nespēj vai nevēlas piegādāt standarta savienotājelementus, Komisija norāda, ka šī informācija galvenokārt attiecās uz laikposmu pēc IP, tāpēc to nevarēja ņemt vērā.

EFDA

| (544) | EFDA arī atkārtoti norādīja, ka Komisija nav atklājusi precīzu Savienības ražošanas nozares vai izlasē iekļauto Savienības ražotāju standarta un nestandarta savienotājelementu ražošanas apjoma daļu. Komisija norādīja, ka precīza Savienības ražošanas nozares standarta savienotājelementu un nestandarta savienotājelementu ražošanas daļa nav pieejama, jo ne visi Savienības ražotāji sadarbojās izmeklēšanā un šajā sakarā nav pieejami precīzi statistikas dati. Izmeklēšanas laikā tas divpusējā sarakstē tika paziņots arī EFDA. |
| --- | --- |

(544)

EFDA arī atkārtoti norādīja, ka Komisija nav atklājusi precīzu Savienības ražošanas nozares vai izlasē iekļauto Savienības ražotāju standarta un nestandarta savienotājelementu ražošanas apjoma daļu. Komisija norādīja, ka precīza Savienības ražošanas nozares standarta savienotājelementu un nestandarta savienotājelementu ražošanas daļa nav pieejama, jo ne visi Savienības ražotāji sadarbojās izmeklēšanā un šajā sakarā nav pieejami precīzi statistikas dati. Izmeklēšanas laikā tas divpusējā sarakstē tika paziņots arī EFDA.

EFDA

EFDA

| (545) | Turklāt EFDA apgalvoja, ka Komisijai būtu bijis grūti identificēt standarta savienotājelementu ražotājus Savienībā un ka tai bija jāpaplašina sākotnējā Savienības ražotāju izlase, lai iekļautu vēl divus standarta savienotājelementu ražotājus. Jebkurā gadījumā šie divi ražotāji ražo tikai nelielu daudzumu standarta savienotājelementu. Argumenti un apgalvojumi par Savienības ražotāju izlases veidošanu jau tika sīki izklāstīti 26.–56. apsvērumā. Tādējādi, apgalvojot, ka Savienības ražošanas nozares izlase tika mainīta tāpēc, ka tajā netika iekļauts neviens Savienības standarta savienotājelementu ražotājs, tiek ignorēti vairākkārt sniegti paskaidrojumi un precizējumi šajā sakarā, un apgalvojums ir maldinošs. Tāpēc to noraidīja. |
| --- | --- |

(545)

Turklāt EFDA apgalvoja, ka Komisijai būtu bijis grūti identificēt standarta savienotājelementu ražotājus Savienībā un ka tai bija jāpaplašina sākotnējā Savienības ražotāju izlase, lai iekļautu vēl divus standarta savienotājelementu ražotājus. Jebkurā gadījumā šie divi ražotāji ražo tikai nelielu daudzumu standarta savienotājelementu. Argumenti un apgalvojumi par Savienības ražotāju izlases veidošanu jau tika sīki izklāstīti 26.–56. apsvērumā. Tādējādi, apgalvojot, ka Savienības ražošanas nozares izlase tika mainīta tāpēc, ka tajā netika iekļauts neviens Savienības standarta savienotājelementu ražotājs, tiek ignorēti vairākkārt sniegti paskaidrojumi un precizējumi šajā sakarā, un apgalvojums ir maldinošs. Tāpēc to noraidīja.

EFDA

| (546) | Visbeidzot, EFDA atkārtoti norādīja, ka Komisija nav paskaidrojusi, uz kāda pamata tā secināja, ka Savienības ražošanas nozare ražo gan standarta, gan speciālos savienotājelementus. Šis secinājums tika pamatots ar lietas materiālos esošajiem faktiem, kas tika iegūti no sūdzības iesniedzēja un Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, un pienācīgi salīdzināti ar publiski pieejamo informāciju, ja tāda bija pieejama. Šajā sakarā sniegtā informācija bija pieejama arī nekonfidenciālajos lietas materiālos. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(546)

Visbeidzot, EFDA atkārtoti norādīja, ka Komisija nav paskaidrojusi, uz kāda pamata tā secināja, ka Savienības ražošanas nozare ražo gan standarta, gan speciālos savienotājelementus. Šis secinājums tika pamatots ar lietas materiālos esošajiem faktiem, kas tika iegūti no sūdzības iesniedzēja un Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, un pienācīgi salīdzināti ar publiski pieejamo informāciju, ja tāda bija pieejama. Šajā sakarā sniegtā informācija bija pieejama arī nekonfidenciālajos lietas materiālos. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

EFDA

| (547) | EFDA arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nepalielinās standarta savienotājelementu ražošanas apjomu, ja tiks noteikti maksājumi. Šajā sakarā EFDA apgalvoja, ka laikā no 2009. gada, kad iepriekš tika noteikti antidempinga pasākumi savienotājelementu importam no Ķīnas, līdz 2016. gadam, kad šie pasākumi tika atcelti (86), Savienības ražošanas nozare nepalielināja standarta savienotājelementu ražošanas apjomu un tā vietā specializējās nestandarta savienotājelementu ražošanā. Par nevēlēšanos pāriet uz standarta savienotājelementiem liecina arī viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja sniegtā informācija, kurā norādīts, ka tas nespētu ražot standarta savienotājelementus par dominējošo tirgus cenu. |
| --- | --- |

(547)

EFDA arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nepalielinās standarta savienotājelementu ražošanas apjomu, ja tiks noteikti maksājumi. Šajā sakarā EFDA apgalvoja, ka laikā no 2009. gada, kad iepriekš tika noteikti antidempinga pasākumi savienotājelementu importam no Ķīnas, līdz 2016. gadam, kad šie pasākumi tika atcelti (86), Savienības ražošanas nozare nepalielināja standarta savienotājelementu ražošanas apjomu un tā vietā specializējās nestandarta savienotājelementu ražošanā. Par nevēlēšanos pāriet uz standarta savienotājelementiem liecina arī viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja sniegtā informācija, kurā norādīts, ka tas nespētu ražot standarta savienotājelementus par dominējošo tirgus cenu.

EFDA

EFDA

86

| (548) | Arguments, ka Savienības ražošanas nozare laikposmā no 2009. līdz 2016. gadam nepalielināja standarta savienotājelementu ražošanas apjomu un tā vietā specializējās nestandarta savienotājelementu ražošanā, netika pamatots ar pierādījumiem. Izmeklēšanas laikā iegūtie ražošanas un pārdošanas rādītāji attiecas uz attiecīgo periodu, tāpēc tajos nav iekļauti dati par laikposmu no 2009. līdz 2016. gadam. Jebkurā gadījumā šis apgalvojums izmeklēšanā netika apstiprināts. Tas, ka viens no Savienības ražotājiem nevar iesaistīties standarta savienotājelementu ražošanā dominējošajos tirgus apstākļos, drīzāk liecina, ka importa no Ķīnas cenu spiediens neļauj Savienības ražošanas nozarei pilnībā izmantot ražošanas jaudu, un apstiprina, ka šis imports rada būtisku kaitējumu. Tomēr tas nepierāda, ka Savienības ražošanas nozare taisnīgos tirgus apstākļos nebūtu atsākusi palielināt ražošanu, tajā skaitā pārdot standarta savienotājelementus par ilgtspējīgu cenu Savienības tirgū, kā secināts arī 496. apsvērumā. Tāpēc EFDA argumenti šajā sakarā tika noraidīti. |
| --- | --- |

(548)

Arguments, ka Savienības ražošanas nozare laikposmā no 2009. līdz 2016. gadam nepalielināja standarta savienotājelementu ražošanas apjomu un tā vietā specializējās nestandarta savienotājelementu ražošanā, netika pamatots ar pierādījumiem. Izmeklēšanas laikā iegūtie ražošanas un pārdošanas rādītāji attiecas uz attiecīgo periodu, tāpēc tajos nav iekļauti dati par laikposmu no 2009. līdz 2016. gadam. Jebkurā gadījumā šis apgalvojums izmeklēšanā netika apstiprināts. Tas, ka viens no Savienības ražotājiem nevar iesaistīties standarta savienotājelementu ražošanā dominējošajos tirgus apstākļos, drīzāk liecina, ka importa no Ķīnas cenu spiediens neļauj Savienības ražošanas nozarei pilnībā izmantot ražošanas jaudu, un apstiprina, ka šis imports rada būtisku kaitējumu. Tomēr tas nepierāda, ka Savienības ražošanas nozare taisnīgos tirgus apstākļos nebūtu atsākusi palielināt ražošanu, tajā skaitā pārdot standarta savienotājelementus par ilgtspējīgu cenu Savienības tirgū, kā secināts arī 496. apsvērumā. Tāpēc EFDA argumenti šajā sakarā tika noraidīti.

EFDA

| (549) | EFDA arī apgalvoja, ka izplatītāji parasti iepērk nestandarta savienotājelementus no Savienības ražošanas nozares, bet standarta savienotājelementus importē galvenokārt no Ķīnas. Tā apgalvoja, ka arī Savienības ražošanas nozare iepērk standarta savienotājelementus no Savienības izplatītājiem, apzinoties, ka šie ražojumi nāk no Ķīnas, un ka turklāt vairākiem Savienības ražotājiem ir savi tirdzniecības meitasuzņēmumi, kas arī ir EFDA biedri un tādējādi importē standarta savienotājelementus no Ķīnas un izplata tos galalietotājiem. Lai pamatotu šo apgalvojumu, EFDA iesniedza sarakstu ar Savienības ražotājiem, kuri, iespējams, iegādājās standarta savienotājelementus no izplatītāja, kas ir EFDA biedrs, un sarakstu ar citiem Savienības ražotājiem, kuri, iespējams, ir saistīti ar izplatītājiem Savienībā, kas importē standarta savienotājelementus no Ķīnas. EFDA arī apgalvoja, ka, pamatojoties uz nekonfidenciālajos lietas materiālos esošo informāciju, vismaz viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem apstiprināja, ka tas importē savienotājelementus no Ķīnas. |
| --- | --- |

(549)

EFDA arī apgalvoja, ka izplatītāji parasti iepērk nestandarta savienotājelementus no Savienības ražošanas nozares, bet standarta savienotājelementus importē galvenokārt no Ķīnas. Tā apgalvoja, ka arī Savienības ražošanas nozare iepērk standarta savienotājelementus no Savienības izplatītājiem, apzinoties, ka šie ražojumi nāk no Ķīnas, un ka turklāt vairākiem Savienības ražotājiem ir savi tirdzniecības meitasuzņēmumi, kas arī ir EFDA biedri un tādējādi importē standarta savienotājelementus no Ķīnas un izplata tos galalietotājiem. Lai pamatotu šo apgalvojumu, EFDA iesniedza sarakstu ar Savienības ražotājiem, kuri, iespējams, iegādājās standarta savienotājelementus no izplatītāja, kas ir EFDA biedrs, un sarakstu ar citiem Savienības ražotājiem, kuri, iespējams, ir saistīti ar izplatītājiem Savienībā, kas importē standarta savienotājelementus no Ķīnas. EFDA arī apgalvoja, ka, pamatojoties uz nekonfidenciālajos lietas materiālos esošo informāciju, vismaz viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem apstiprināja, ka tas importē savienotājelementus no Ķīnas.

EFDA

EFDA

EFDA

EFDA

EFDA

| (550) | Kā secināts 466. un 468. apsvērumā, pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegto informāciju, to no Ķīnas tieši vai ar izplatītāju starpniecību iepirktie apjomi bija nenozīmīgi salīdzinājumā ar kopējo Savienības ražošanas nozares saražoto un Savienības tirgū pārdoto apjomu un kopējo no Ķīnas importēto savienotājelementu apjomu. EFDA sniegtā informācija šos konstatējumus neatspēkoja, un tāpēc apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti. |
| --- | --- |

(550)

Kā secināts 466. un 468. apsvērumā, pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegto informāciju, to no Ķīnas tieši vai ar izplatītāju starpniecību iepirktie apjomi bija nenozīmīgi salīdzinājumā ar kopējo Savienības ražošanas nozares saražoto un Savienības tirgū pārdoto apjomu un kopējo no Ķīnas importēto savienotājelementu apjomu. EFDA sniegtā informācija šos konstatējumus neatspēkoja, un tāpēc apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti.

EFDA

| (551) | Visbeidzot, EFDA apgalvoja, ka izplatītāji Covid-19 pandēmijas un no tās izrietošo piegādes ķēdes traucējumu laikā ir vērsušies pie Savienības ražošanas nozares ar lūgumu piegādāt standarta savienotājelementus, bet tas tika noraidīts. Pēc EFDA domām, tas pierāda, ka Savienības ražošanas nozare nevēlas piegādāt standarta savienotājelementus lielākos daudzumos un ka Savienībā pieejamā neizmantotā jauda netiks izmantota, lai palielinātu standarta savienotājelementu ražošanas apjomu. Tas tā ir tāpēc, ka Savienības ražotāju pāreja no nestandarta savienotājelementiem uz standarta savienotājelementiem būtu saistīta ar ievērojamiem ieguldījumiem un darījumdarbības modeļa maiņu, un tāpēc nebūtu ekonomiski lietderīgi. To apstiprinātu arī viens no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās. EFDA secināja, ka sūdzības iesniedzējs nav iesniedzis pierādījumus par pretējo. |
| --- | --- |

(551)

Visbeidzot, EFDA apgalvoja, ka izplatītāji Covid-19 pandēmijas un no tās izrietošo piegādes ķēdes traucējumu laikā ir vērsušies pie Savienības ražošanas nozares ar lūgumu piegādāt standarta savienotājelementus, bet tas tika noraidīts. Pēc EFDA domām, tas pierāda, ka Savienības ražošanas nozare nevēlas piegādāt standarta savienotājelementus lielākos daudzumos un ka Savienībā pieejamā neizmantotā jauda netiks izmantota, lai palielinātu standarta savienotājelementu ražošanas apjomu. Tas tā ir tāpēc, ka Savienības ražotāju pāreja no nestandarta savienotājelementiem uz standarta savienotājelementiem būtu saistīta ar ievērojamiem ieguldījumiem un darījumdarbības modeļa maiņu, un tāpēc nebūtu ekonomiski lietderīgi. To apstiprinātu arī viens no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās. EFDA secināja, ka sūdzības iesniedzējs nav iesniedzis pierādījumus par pretējo.

EFDA

EFDA

EFDA

| (552) | Minētais apgalvojums bija balstīts uz pieņēmumiem, kas izmeklēšanā neapstiprinājās. Gluži pretēji, izmeklēšanā atklājās, ka Savienības ražotājiem ir neizmantota jauda standarta savienotājelementu ražošanai. Kā minēts iepriekš, sūdzības iesniedzējs sniedza informāciju, ka ir vairāki Savienības standarta savienotājelementu ražotāji. Iemesls tam, ka daži ražotāji, iespējams, izmeklēšanas periodā vai pēc tam atteicās ražot un pārdot standarta savienotājelementus, ir tas, ka šāda ražošana bija nerentabla vai ekonomiski neizdevīga, ņemot vērā importa no Ķīnas zemo cenu spiedienu uz Savienības tirgu. Citiem vārdiem sakot, Savienības ražotāji nevarēja paplašināt standarta savienotājelementu ražošanu un pārdošanu, jo imports no Ķīnas radīja cenu spiedienu Savienības tirgū. Tas pats par sevi pierāda Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(552)

Minētais apgalvojums bija balstīts uz pieņēmumiem, kas izmeklēšanā neapstiprinājās. Gluži pretēji, izmeklēšanā atklājās, ka Savienības ražotājiem ir neizmantota jauda standarta savienotājelementu ražošanai. Kā minēts iepriekš, sūdzības iesniedzējs sniedza informāciju, ka ir vairāki Savienības standarta savienotājelementu ražotāji. Iemesls tam, ka daži ražotāji, iespējams, izmeklēšanas periodā vai pēc tam atteicās ražot un pārdot standarta savienotājelementus, ir tas, ka šāda ražošana bija nerentabla vai ekonomiski neizdevīga, ņemot vērā importa no Ķīnas zemo cenu spiedienu uz Savienības tirgu. Citiem vārdiem sakot, Savienības ražotāji nevarēja paplašināt standarta savienotājelementu ražošanu un pārdošanu, jo imports no Ķīnas radīja cenu spiedienu Savienības tirgū. Tas pats par sevi pierāda Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (553) | Tādējādi Komisija apstiprināja savus konstatējumus, ka Savienības ražošanas nozare ražo gan standarta, gan nestandarta savienotājelementus un ka tai ir liela neizmantotā jauda, kas ļautu palielināt abu veidu savienotājelementu ražošanu. |
| --- | --- |

(553)

Tādējādi Komisija apstiprināja savus konstatējumus, ka Savienības ražošanas nozare ražo gan standarta, gan nestandarta savienotājelementus un ka tai ir liela neizmantotā jauda, kas ļautu palielināt abu veidu savienotājelementu ražošanu.

| (554) | Komisija arī uzskatīja, ka vairāk nekā puse no savienotājelementiem, ko izmeklēšanas periodā importēja importētāji, kas sadarbojās, bija no citiem avotiem, nevis no Ķīnas; tie bija, piemēram, no Taivānas, Vjetnamas un Turcijas, kā arī no citām trešām valstīm. Šim importam bija ievērojams īpatsvars kopējā importa apjomā uz Savienību visā attiecīgajā periodā. EFDA apgalvoja, ka ražotājiem eksportētājiem šajās trešās valstīs nebūtu pietiekamas jaudas, lai aizstātu importu no Ķīnas vai pat tikai daļēji palielinātu importa apjomus Savienībā. Tomēr šajā sakarā EFDA sniegtā informācija netika uzskatīta par reprezentatīvu un nebija pārbaudāma. Kā minēts iepriekš, tā attiecās uz saraksti ar atsevišķiem uzņēmumiem, kas ne vienmēr atspoguļoja citu šo valstu ražotāju eksportētāju situāciju. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(554)

Komisija arī uzskatīja, ka vairāk nekā puse no savienotājelementiem, ko izmeklēšanas periodā importēja importētāji, kas sadarbojās, bija no citiem avotiem, nevis no Ķīnas; tie bija, piemēram, no Taivānas, Vjetnamas un Turcijas, kā arī no citām trešām valstīm. Šim importam bija ievērojams īpatsvars kopējā importa apjomā uz Savienību visā attiecīgajā periodā. EFDA apgalvoja, ka ražotājiem eksportētājiem šajās trešās valstīs nebūtu pietiekamas jaudas, lai aizstātu importu no Ķīnas vai pat tikai daļēji palielinātu importa apjomus Savienībā. Tomēr šajā sakarā EFDA sniegtā informācija netika uzskatīta par reprezentatīvu un nebija pārbaudāma. Kā minēts iepriekš, tā attiecās uz saraksti ar atsevišķiem uzņēmumiem, kas ne vienmēr atspoguļoja citu šo valstu ražotāju eksportētāju situāciju. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

EFDA

EFDA

| (555) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA atkārtoti uzsvēra, ka savienotājelementu imports no citām trešām valstīm nebūs pietiekams, lai aizstātu importu no Ķīnas. Jo īpaši Komisijas konstatējumi 554. apsvērumā, ka liela daļa savienotājelementu importa ir no citām trešām valstīm, apstiprina, ka šajos tirgos nav pieejama papildu neizmantotā jauda. EFDA arī apgalvoja, ka sakarā ar ASV noteiktajiem importa ierobežojumiem, kas attiecas uz Ķīnas savienotājelementiem un ir spēkā kopš 2018. gada, pircēji ASV arvien biežāk vērsušies pie piegādātājiem citās trešās valstīs, un tāpēc lielākā daļa šīs jaudas tiek novirzīta ASV. To apstiprina arī importa statistika, kas liecina, ka no 2018. gada ievērojami samazinājies imports no citām trešām valstīm Savienībā, bet tajā pašā laikposmā ievērojami palielinājies imports no šīm valstīm ASV. |
| --- | --- |

(555)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas EFDA atkārtoti uzsvēra, ka savienotājelementu imports no citām trešām valstīm nebūs pietiekams, lai aizstātu importu no Ķīnas. Jo īpaši Komisijas konstatējumi 554. apsvērumā, ka liela daļa savienotājelementu importa ir no citām trešām valstīm, apstiprina, ka šajos tirgos nav pieejama papildu neizmantotā jauda. EFDA arī apgalvoja, ka sakarā ar ASV noteiktajiem importa ierobežojumiem, kas attiecas uz Ķīnas savienotājelementiem un ir spēkā kopš 2018. gada, pircēji ASV arvien biežāk vērsušies pie piegādātājiem citās trešās valstīs, un tāpēc lielākā daļa šīs jaudas tiek novirzīta ASV. To apstiprina arī importa statistika, kas liecina, ka no 2018. gada ievērojami samazinājies imports no citām trešām valstīm Savienībā, bet tajā pašā laikposmā ievērojami palielinājies imports no šīm valstīm ASV.

EFDA

EFDA

| (556) | Kā minēts iepriekš, EFDA apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā sniegto informāciju par piegāžu trūkumu no trešām valstīm, nenorādot pietiekamu iemeslu šādam noraidījumam. |
| --- | --- |

(556)

Kā minēts iepriekš, EFDA apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā sniegto informāciju par piegāžu trūkumu no trešām valstīm, nenorādot pietiekamu iemeslu šādam noraidījumam.

EFDA

| (557) | Komisija atsaucas uz 554. apsvērumu, kurā norādīts, ka imports no Ķīnas veidoja mazāk nekā pusi no Savienībā importēto savienotājelementu apjoma. Citiem vārdiem sakot, Savienībā pieejamā neizmantotā jauda, kā arī citu piegādes avotu esība citās trešās valstīs neliecina par iespējamu piegādes trūkumu gadījumā, ja tiktu pieņemti pasākumi pret savienotājelementiem no Ķīnas. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. To, ka attiecīgajā periodā importa apjoms no citām trešām valstīm kopumā samazinājās, nevar uzskatīt par pierādījumu tam, ka šajās valstīs bija nepietiekama neizmantotā jauda. Komisija uzskatīja, ka Ķīnas zemo cenu importa radītais cenu spiediens, izraisot neilgtspējīgi zemu cenu līmeni Savienības tirgū, padarīja citus tirgus pievilcīgākus šim importam; jo īpaši ASV, kur importa apjomi no Ķīnas bija daudz mazāki, un tāpēc Ķīnas negodīga tirdzniecības prakse tos neietekmēja. EFDA sniegtie pierādījumi šajā sakarā, kā izklāstīts 554. apsvērumā, netika uzskatīti par reprezentatīviem un nebija pārbaudāmi. Kā minēts iepriekš, informācija attiecās uz laikposmu pēc IP un galvenokārt norādīja uz piegādes problēmām, kas saistītas ar jūras pārvadājumu krīzi un Covid-19 pandēmiju, nevis uz neizmantotās jaudas trūkumu kā tādu, kā arī neliecināja, vai šīm problēmām bija strukturāls raksturs. |
| --- | --- |

(557)

Komisija atsaucas uz 554. apsvērumu, kurā norādīts, ka imports no Ķīnas veidoja mazāk nekā pusi no Savienībā importēto savienotājelementu apjoma. Citiem vārdiem sakot, Savienībā pieejamā neizmantotā jauda, kā arī citu piegādes avotu esība citās trešās valstīs neliecina par iespējamu piegādes trūkumu gadījumā, ja tiktu pieņemti pasākumi pret savienotājelementiem no Ķīnas. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. To, ka attiecīgajā periodā importa apjoms no citām trešām valstīm kopumā samazinājās, nevar uzskatīt par pierādījumu tam, ka šajās valstīs bija nepietiekama neizmantotā jauda. Komisija uzskatīja, ka Ķīnas zemo cenu importa radītais cenu spiediens, izraisot neilgtspējīgi zemu cenu līmeni Savienības tirgū, padarīja citus tirgus pievilcīgākus šim importam; jo īpaši ASV, kur importa apjomi no Ķīnas bija daudz mazāki, un tāpēc Ķīnas negodīga tirdzniecības prakse tos neietekmēja. EFDA sniegtie pierādījumi šajā sakarā, kā izklāstīts 554. apsvērumā, netika uzskatīti par reprezentatīviem un nebija pārbaudāmi. Kā minēts iepriekš, informācija attiecās uz laikposmu pēc IP un galvenokārt norādīja uz piegādes problēmām, kas saistītas ar jūras pārvadājumu krīzi un Covid-19 pandēmiju, nevis uz neizmantotās jaudas trūkumu kā tādu, kā arī neliecināja, vai šīm problēmām bija strukturāls raksturs.

EFDA

| (558) | EFDA apgalvoja, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu Komisijai bija pienākums skaidri konstatēt, ka “saskaņā ar 21. pantu Savienības interesēs ir nepieciešams iejaukties”, un tāpēc tai bija jānorāda ieinteresētajām personām, kāda veida pierādījumi būtu uzskatāmi par reprezentatīviem un pārbaudāmiem. EFDA apstrīdēja tās pienākumu vākt informāciju un datus par visu Savienības tirgu, un Komisija varēja brīvi pārbaudīt EFDA sniegto informāciju. EFDA arī šajā kontekstā atkārtoja, ka neuzskata izlasē iekļautā Savienības ražotāja sniegto informāciju par pietiekami reprezentatīvu. |
| --- | --- |

(558)

EFDA apgalvoja, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu Komisijai bija pienākums skaidri konstatēt, ka “saskaņā ar 21. pantu Savienības interesēs ir nepieciešams iejaukties”, un tāpēc tai bija jānorāda ieinteresētajām personām, kāda veida pierādījumi būtu uzskatāmi par reprezentatīviem un pārbaudāmiem. EFDA apstrīdēja tās pienākumu vākt informāciju un datus par visu Savienības tirgu, un Komisija varēja brīvi pārbaudīt EFDA sniegto informāciju. EFDA arī šajā kontekstā atkārtoja, ka neuzskata izlasē iekļautā Savienības ražotāja sniegto informāciju par pietiekami reprezentatīvu.

EFDA

EFDA

EFDA

EFDA

| (559) | Paziņojumā par šīs izmeklēšanas sākšanu visas ieinteresētās personas tika aicinātas piedalīties izmeklēšanā un sniegt Komisijai informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tas attiecas arī uz importētājiem un lietotājiem. Lai gan pieteicās divdesmit astoņi importētāji, neviens no lietotājiem nesadarbojās un nesniedza nekādu informāciju. Anketās bija ļoti sīki norādīts, kāda informācija ir nepieciešama un kādi dokumentāri pierādījumi būtu jāiesniedz. Anketām ir būtiska nozīme, lai Komisija varētu savākt vajadzīgo informāciju, un visām ieinteresētajām personām ir dota iespēja sniegt Komisijai šādu informāciju. Komisija savus konstatējumus par importētājiem pamatoja ar pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Netika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem ne par vienu no lietotājiem Savienībā, un konstatējumi attiecībā uz šo ieinteresēto personu grupu bija jāizdara, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Konstatējumi par kaitējuma aspektiem tāpat tika pamatoti ar informāciju, ko pieprasīja un sniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji un sūdzības iesniedzējs. Jo īpaši Komisijai bija tiesības veikt reprezentatīvu Savienības ražotāju atlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Neviena no saņemtajām EFDA piezīmēm par izlasi neatspēkoja secinājumu, ka tā ir reprezentatīva attiecībā uz Savienības ražošanas nozari, kā sīki izklāstīts 26.–56. apsvērumā. |
| --- | --- |

(559)

Paziņojumā par šīs izmeklēšanas sākšanu visas ieinteresētās personas tika aicinātas piedalīties izmeklēšanā un sniegt Komisijai informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tas attiecas arī uz importētājiem un lietotājiem. Lai gan pieteicās divdesmit astoņi importētāji, neviens no lietotājiem nesadarbojās un nesniedza nekādu informāciju. Anketās bija ļoti sīki norādīts, kāda informācija ir nepieciešama un kādi dokumentāri pierādījumi būtu jāiesniedz. Anketām ir būtiska nozīme, lai Komisija varētu savākt vajadzīgo informāciju, un visām ieinteresētajām personām ir dota iespēja sniegt Komisijai šādu informāciju. Komisija savus konstatējumus par importētājiem pamatoja ar pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Netika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem ne par vienu no lietotājiem Savienībā, un konstatējumi attiecībā uz šo ieinteresēto personu grupu bija jāizdara, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Konstatējumi par kaitējuma aspektiem tāpat tika pamatoti ar informāciju, ko pieprasīja un sniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji un sūdzības iesniedzējs. Jo īpaši Komisijai bija tiesības veikt reprezentatīvu Savienības ražotāju atlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Neviena no saņemtajām EFDA piezīmēm par izlasi neatspēkoja secinājumu, ka tā ir reprezentatīva attiecībā uz Savienības ražošanas nozari, kā sīki izklāstīts 26.–56. apsvērumā.

EFDA

| (560) | Ieinteresētajām personām, kuras nevēlas aizpildīt anketu, ir tiesības tomēr sniegt Komisijai visu informāciju, ko tās uzskata par svarīgu. Šajā sakarā Komisija atzīmē, ka paziņojumā par procedūras sākšanu arī norādīts, ka saskaņā ar 21. pantu iesniegtā informācija tiks ņemta vērā tikai tad, ja iesniegšanas brīdī būs pamatota ar faktiem. Pašreizējā izmeklēšanā Komisija pienācīgi analizēja iesniegto informāciju un pierādījumus un tādējādi pienācīgi ņēma vērā visu šajā procedūrā no ieinteresētajām personām ievākto un to sniegto informāciju; Komisija jo īpaši pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses, kā jau izklāstīts 91. apsvērumā, un tāpēc EFDA apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti. |
| --- | --- |

(560)

Ieinteresētajām personām, kuras nevēlas aizpildīt anketu, ir tiesības tomēr sniegt Komisijai visu informāciju, ko tās uzskata par svarīgu. Šajā sakarā Komisija atzīmē, ka paziņojumā par procedūras sākšanu arī norādīts, ka saskaņā ar 21. pantu iesniegtā informācija tiks ņemta vērā tikai tad, ja iesniegšanas brīdī būs pamatota ar faktiem. Pašreizējā izmeklēšanā Komisija pienācīgi analizēja iesniegto informāciju un pierādījumus un tādējādi pienācīgi ņēma vērā visu šajā procedūrā no ieinteresētajām personām ievākto un to sniegto informāciju; Komisija jo īpaši pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses, kā jau izklāstīts 91. apsvērumā, un tāpēc EFDA apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti.

EFDA

| (561) | Attiecībā uz apgalvojumiem par ražošanas samazināšanos visā pasaulē Covid-19 pandēmijas dēļ Komisija norāda, ka pēc izmeklēšanas sākšanas importa apjoms ievērojami palielinājās, kā noteikts reģistrācijas regulā. Eurostat statistikas dati liecina, ka šis pieaugums turpinājās (87). Tāpēc šajā sakarā izteiktie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(561)

Attiecībā uz apgalvojumiem par ražošanas samazināšanos visā pasaulē Covid-19 pandēmijas dēļ Komisija norāda, ka pēc izmeklēšanas sākšanas importa apjoms ievērojami palielinājās, kā noteikts reģistrācijas regulā. Eurostat statistikas dati liecina, ka šis pieaugums turpinājās (87). Tāpēc šajā sakarā izteiktie apgalvojumi tika noraidīti.

Eurostat

87

| (562) | Kas attiecas uz jūras pārvadājumu krīzi un piegādes ķēžu pārtraukumiem, kas novēroti pēc izmeklēšanas perioda, arī izejvielu piegādes ķēdēs, Komisija norāda, ka šī situācija nav strukturāla, bet paredzams, ka tā būs īslaicīga. Tādējādi pēc galīgo pasākumu noteikšanas pašreizējā izmeklēšanā ir gaidāma zināma situācijas uzlabošanās 2022. gadā. Patiešām, kopējā tirdzniecības statistika liecina par strauju kopējo importa pieaugumu 2021. gadā (88), un tas ietver izejvielu importa pieaugumu (33 %) 2021. gada pirmajos astoņos mēnešos salīdzinājumā ar to pašu periodu 2020. gadā. Tāpēc Komisija uzskata, ka pašreizējā jūras pārvadājumu krīze un piegādes ķēžu pārtraukumi nav pietiekams iemesls, lai neuzliktu maksājumus Savienības interesēs. Turklāt maksājumi tiek uzlikti uz pieciem gadiem, bet pašreizējā situācija varētu tikt atvieglota jau 2022. gada otrajā pusē, proti, drīz pēc pasākumu noteikšanas. Attiecīgi šajā sakarā izvirzītie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(562)

Kas attiecas uz jūras pārvadājumu krīzi un piegādes ķēžu pārtraukumiem, kas novēroti pēc izmeklēšanas perioda, arī izejvielu piegādes ķēdēs, Komisija norāda, ka šī situācija nav strukturāla, bet paredzams, ka tā būs īslaicīga. Tādējādi pēc galīgo pasākumu noteikšanas pašreizējā izmeklēšanā ir gaidāma zināma situācijas uzlabošanās 2022. gadā. Patiešām, kopējā tirdzniecības statistika liecina par strauju kopējo importa pieaugumu 2021. gadā (88), un tas ietver izejvielu importa pieaugumu (33 %) 2021. gada pirmajos astoņos mēnešos salīdzinājumā ar to pašu periodu 2020. gadā. Tāpēc Komisija uzskata, ka pašreizējā jūras pārvadājumu krīze un piegādes ķēžu pārtraukumi nav pietiekams iemesls, lai neuzliktu maksājumus Savienības interesēs. Turklāt maksājumi tiek uzlikti uz pieciem gadiem, bet pašreizējā situācija varētu tikt atvieglota jau 2022. gada otrajā pusē, proti, drīz pēc pasākumu noteikšanas. Attiecīgi šajā sakarā izvirzītie apgalvojumi tika noraidīti.

88

| (563) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ECAP uzsvēra, ka jūras pārvadājumu krīzes un jūras transporta izmaksu pieauguma dēļ ir pagarinājušies piegādes termiņi. ECAP arī norādīja uz būvniecības izejvielu piegādes trūkumu Savienībā kopumā un ievērojamo izejvielu izmaksu pieaugumu būvniecības nozarē, kas negatīvi ietekmē būvniecības uzņēmumus. Situācija pasliktinātos, ja tiktu noteikti antidempinga maksājumi, un tas savukārt būtiski negatīvi ietekmētu zaļā kursa mērķu īstenošanu, jo koka konstrukcijās un betona un koka konstrukcijās tiek izmantoti organiski būvmateriāli (koksne), kas tādējādi būtiski veicina oglekļa emisiju samazināšanu. ECAP atzīmēja, ka pieaug koka konstrukciju tirgus, lai panāktu ekoloģiski ilgtspējīgu mājokļu būvniecību, un uzsvēra koka mēbeļu nozares sadarbību ar pētniecības institūtiem nolūkā uzlabot un palielināt ilgtspējīgi ražotas koksnes apjomu. |
| --- | --- |

(563)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ECAP uzsvēra, ka jūras pārvadājumu krīzes un jūras transporta izmaksu pieauguma dēļ ir pagarinājušies piegādes termiņi. ECAP arī norādīja uz būvniecības izejvielu piegādes trūkumu Savienībā kopumā un ievērojamo izejvielu izmaksu pieaugumu būvniecības nozarē, kas negatīvi ietekmē būvniecības uzņēmumus. Situācija pasliktinātos, ja tiktu noteikti antidempinga maksājumi, un tas savukārt būtiski negatīvi ietekmētu zaļā kursa mērķu īstenošanu, jo koka konstrukcijās un betona un koka konstrukcijās tiek izmantoti organiski būvmateriāli (koksne), kas tādējādi būtiski veicina oglekļa emisiju samazināšanu. ECAP atzīmēja, ka pieaug koka konstrukciju tirgus, lai panāktu ekoloģiski ilgtspējīgu mājokļu būvniecību, un uzsvēra koka mēbeļu nozares sadarbību ar pētniecības institūtiem nolūkā uzlabot un palielināt ilgtspējīgi ražotas koksnes apjomu.

ECAP

ECAP

ECAP

| (564) | Kā minēts 562. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka jūras pārvadājumu krīze un piegādes ķēžu pārtraukumi, kas novēroti pēc izmeklēšanas perioda, arī izejvielu piegādes ķēdēs, nav strukturāli, bet paredzams, ka tie būs īslaicīgi. Neviens no ECAP izvirzītajiem argumentiem nevarēja atspēkot šos konstatējumus. Turklāt, kā izklāstīts 525. apsvērumā, paredzamā maksājumu ietekme nav būtiska nevienā no pakārtotajām nozarēm, arī būvniecības nozarē, ņemot vērā to, ka savienotājelementu izmaksas šo nozaru kopējās izmaksās kopumā ir zemas. Neviens no būvniecības nozares lietotājiem izmeklēšanā nesadarbojās, sniedzot informāciju par savām izmaksām kopumā un savienotājelementu īpatsvaru savās izmaksās. ECAP izvirzītie argumenti attiecībā uz būvniecības nozari neaprobežojās tikai ar savienotājelementiem, bet attiecās uz izejvielu piegādi kopumā. Tāpēc ECAP apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti. |
| --- | --- |

(564)

Kā minēts 562. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka jūras pārvadājumu krīze un piegādes ķēžu pārtraukumi, kas novēroti pēc izmeklēšanas perioda, arī izejvielu piegādes ķēdēs, nav strukturāli, bet paredzams, ka tie būs īslaicīgi. Neviens no ECAP izvirzītajiem argumentiem nevarēja atspēkot šos konstatējumus. Turklāt, kā izklāstīts 525. apsvērumā, paredzamā maksājumu ietekme nav būtiska nevienā no pakārtotajām nozarēm, arī būvniecības nozarē, ņemot vērā to, ka savienotājelementu izmaksas šo nozaru kopējās izmaksās kopumā ir zemas. Neviens no būvniecības nozares lietotājiem izmeklēšanā nesadarbojās, sniedzot informāciju par savām izmaksām kopumā un savienotājelementu īpatsvaru savās izmaksās. ECAP izvirzītie argumenti attiecībā uz būvniecības nozari neaprobežojās tikai ar savienotājelementiem, bet attiecās uz izejvielu piegādi kopumā. Tāpēc ECAP apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti.

ECAP

ECAP

ECAP

7.6.   Piegādātāju maiņa

Piegādātāju maiņa

| (565) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka importētāji nevarēs viegli nomainīt piegādātāju, jo Covid-19 pandēmijas dēļ ir noteikti ceļošanas ierobežojumi un vienlaikus ir nepieciešams, lai ražotāju apstiprinātu klients, kas prasa veikt trešās valsts piegādātāja rūpnīcas ražošanas procesu revīziju. Jebkurā gadījumā piegādātāja maiņa būtu dārga. EFDA īpaši norādīja uz dzelzceļa nozarē izmantoto savienotājelementu gadījumu. |
| --- | --- |

(565)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka importētāji nevarēs viegli nomainīt piegādātāju, jo Covid-19 pandēmijas dēļ ir noteikti ceļošanas ierobežojumi un vienlaikus ir nepieciešams, lai ražotāju apstiprinātu klients, kas prasa veikt trešās valsts piegādātāja rūpnīcas ražošanas procesu revīziju. Jebkurā gadījumā piegādātāja maiņa būtu dārga. EFDA īpaši norādīja uz dzelzceļa nozarē izmantoto savienotājelementu gadījumu.

EFDA

| (566) | Šajā sakarā papildu pierādījumi netika iesniegti. Kā minēts iepriekš, vairāk nekā puse no importētāju, kuri sadarbojās, importa apjoma veidoja citu trešo valstu piegādātāji, kas nav Ķīnā. Turklāt apgalvojums, ka Savienības ražošanas nozare nespēja vai nevēlējās piegādāt savienotājelementus jauniem klientiem, izmeklēšanas laikā netika apstiprināts. Visbeidzot, antidempinga pasākumu mērķis nav aizliegt importa no Ķīnas piekļuvi Savienības tirgum, bet gan tikai atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Kā minēts iepriekš, pat ja importētāji pilnībā absorbētu antidempinga maksājumu, to darījumdarbība joprojām būs galvenokārt rentabla. Tāpat ir konstatēts, ka savienotājelementu izmaksas lietotāju kopējās ražošanas izmaksās nav būtiskas un importa cenu pieaugumu var novirzīt uz galapatērētājiem. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(566)

Šajā sakarā papildu pierādījumi netika iesniegti. Kā minēts iepriekš, vairāk nekā puse no importētāju, kuri sadarbojās, importa apjoma veidoja citu trešo valstu piegādātāji, kas nav Ķīnā. Turklāt apgalvojums, ka Savienības ražošanas nozare nespēja vai nevēlējās piegādāt savienotājelementus jauniem klientiem, izmeklēšanas laikā netika apstiprināts. Visbeidzot, antidempinga pasākumu mērķis nav aizliegt importa no Ķīnas piekļuvi Savienības tirgum, bet gan tikai atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Kā minēts iepriekš, pat ja importētāji pilnībā absorbētu antidempinga maksājumu, to darījumdarbība joprojām būs galvenokārt rentabla. Tāpat ir konstatēts, ka savienotājelementu izmaksas lietotāju kopējās ražošanas izmaksās nav būtiskas un importa cenu pieaugumu var novirzīt uz galapatērētājiem. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (567) | Pēc informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas, kas importē koka konstrukcijas skrūves no Ķīnas, atkārtoti norādīja, ka tās nevarēs mainīt piegādātājus, pamatojoties uz laika gaitā izveidotām ciešām saiknēm ar tiem. Šīs personas apgalvoja, ka, tā kā uz pasūtījumiem attiecas ražošanas līgumi, kuros ir precīzas tehniskās specifikācijas, ražotājiem ir vajadzīga īpaša apmācība, kā arī īpašas iekārtas un instrumenti, un, lai saglabātu ražojumu sertifikāciju, ir jāveic revīzija. Tās norādīja, ka koka konstrukciju skrūvju importētāji nav tikai izplatītāji, bet tiem ir specializētas iekšējās produktu izstrādes nodaļas un tie cieši sadarbojas ar kokskrūvju ražotājiem, lai atbilstu tehniskajām specifikācijām, kas nepieciešamas ražojuma sertifikācijai Savienībā. Tāpēc piegādātāju maiņa būtu ļoti sarežģīta un dažos projektos pat neiespējama. |
| --- | --- |

(567)

Pēc informācijas izpaušanas vairākas ieinteresētās personas, kas importē koka konstrukcijas skrūves no Ķīnas, atkārtoti norādīja, ka tās nevarēs mainīt piegādātājus, pamatojoties uz laika gaitā izveidotām ciešām saiknēm ar tiem. Šīs personas apgalvoja, ka, tā kā uz pasūtījumiem attiecas ražošanas līgumi, kuros ir precīzas tehniskās specifikācijas, ražotājiem ir vajadzīga īpaša apmācība, kā arī īpašas iekārtas un instrumenti, un, lai saglabātu ražojumu sertifikāciju, ir jāveic revīzija. Tās norādīja, ka koka konstrukciju skrūvju importētāji nav tikai izplatītāji, bet tiem ir specializētas iekšējās produktu izstrādes nodaļas un tie cieši sadarbojas ar kokskrūvju ražotājiem, lai atbilstu tehniskajām specifikācijām, kas nepieciešamas ražojuma sertifikācijai Savienībā. Tāpēc piegādātāju maiņa būtu ļoti sarežģīta un dažos projektos pat neiespējama.

| (568) | Šīs personas neiesniedza nedz pierādījumus, kas apliecinātu to apgalvotās īpašās attiecības ar piegādātājiem, nedz arī konkrētus līgumus vai ražošanas līgumus. Netika sniegti arī pierādījumi par to, ka uzņēmumiem būtu iekšējas ražojumu izstrādes nodaļas. Kā norādīts 539. apsvērumā, izmeklēšanā neapstiprinājās apgalvojums, ka Savienības ražošanas nozare nespēj vai nevēlas piegādāt šā konkrētā veida ražojumu klientiem Savienībā. Kā minēts arī 566. apsvērumā, antidempinga pasākumu mērķis nav aizliegt importa no Ķīnas piekļuvi Savienības tirgum, bet gan tikai atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Kā konstatēts arī 505. un 529. apsvērumā, nav paredzams, ka antidempinga pasākumu ietekme uz importētāju un lietotāju finansiālo stāvokli būs ievērojama, un ir sagaidāms, ka importa cenu pieaugums vismaz daļēji tiks novirzīts uz galapatērētājiem. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(568)

Šīs personas neiesniedza nedz pierādījumus, kas apliecinātu to apgalvotās īpašās attiecības ar piegādātājiem, nedz arī konkrētus līgumus vai ražošanas līgumus. Netika sniegti arī pierādījumi par to, ka uzņēmumiem būtu iekšējas ražojumu izstrādes nodaļas. Kā norādīts 539. apsvērumā, izmeklēšanā neapstiprinājās apgalvojums, ka Savienības ražošanas nozare nespēj vai nevēlas piegādāt šā konkrētā veida ražojumu klientiem Savienībā. Kā minēts arī 566. apsvērumā, antidempinga pasākumu mērķis nav aizliegt importa no Ķīnas piekļuvi Savienības tirgum, bet gan tikai atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Kā konstatēts arī 505. un 529. apsvērumā, nav paredzams, ka antidempinga pasākumu ietekme uz importētāju un lietotāju finansiālo stāvokli būs ievērojama, un ir sagaidāms, ka importa cenu pieaugums vismaz daļēji tiks novirzīts uz galapatērētājiem. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

7.7.   Citi apsvērumi

Citi apsvērumi

| (569) | EFDA uzsvēra, ka savienotājelementiem ir daudzi dažādi lietojuma veidi. Lai gan atsevišķu lietotāju izmaksu daļa ražošanas procesā ne vienmēr ir nozīmīga, bet ietekme uz atsevišķiem uzņēmumiem ne vienmēr – būtiska, EFDA apgalvoja, ka Komisijai tāpēc būtu jānovērtē maksājumu kopējā ietekme uz Savienības ekonomiku kopumā. Zaudējumi, kas rodas dažādiem uzņēmumiem, kuri savā ražošanas procesā izmanto savienotājelementus, būtu jāskata kopumā. |
| --- | --- |

(569)

EFDA uzsvēra, ka savienotājelementiem ir daudzi dažādi lietojuma veidi. Lai gan atsevišķu lietotāju izmaksu daļa ražošanas procesā ne vienmēr ir nozīmīga, bet ietekme uz atsevišķiem uzņēmumiem ne vienmēr – būtiska, EFDA apgalvoja, ka Komisijai tāpēc būtu jānovērtē maksājumu kopējā ietekme uz Savienības ekonomiku kopumā. Zaudējumi, kas rodas dažādiem uzņēmumiem, kuri savā ražošanas procesā izmanto savienotājelementus, būtu jāskata kopumā.

EFDA

EFDA

| (570) | Izmeklēšanā atklājās, ka nav paredzams, ka maksājumu ietekme uz lietotājiem kopumā būs ievērojama, jo savienotājelementu īpatsvars ražošanas procesā ir ļoti neliels. Šo faktu atzīst arī EFDA. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(570)

Izmeklēšanā atklājās, ka nav paredzams, ka maksājumu ietekme uz lietotājiem kopumā būs ievērojama, jo savienotājelementu īpatsvars ražošanas procesā ir ļoti neliels. Šo faktu atzīst arī EFDA. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

EFDA

| (571) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas 159. un 160. apsvērumā minētais polu skrūvju lietotājs apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā tā apgalvojumu, ka tā ražotie rūpnieciskie akumulatori tiek izmantoti kritiskās infrastruktūras, piemēram, datu centru un slimnīcu, enerģijas uzglabāšanai. Pēc galīgās informācijas izpaušanas šis lietotājs arī apgalvoja, ka patērētāji Savienībā ir ārkārtīgi ieinteresēti paļauties uz slimnīcu un datu centru drošu darbību, izmantojot uzticamu energoapgādi, jo īpaši Covid-19 pandēmijas laikā, kad slimnīcām bija jāpaļaujas arī uz avārijas energoapgādi un kad, pārejot uz mājas biroju, ievērojami pieauga datu plūsma. Šī persona apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā šos aspektus, analizējot Savienības intereses. |
| --- | --- |

(571)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas 159. un 160. apsvērumā minētais polu skrūvju lietotājs apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā tā apgalvojumu, ka tā ražotie rūpnieciskie akumulatori tiek izmantoti kritiskās infrastruktūras, piemēram, datu centru un slimnīcu, enerģijas uzglabāšanai. Pēc galīgās informācijas izpaušanas šis lietotājs arī apgalvoja, ka patērētāji Savienībā ir ārkārtīgi ieinteresēti paļauties uz slimnīcu un datu centru drošu darbību, izmantojot uzticamu energoapgādi, jo īpaši Covid-19 pandēmijas laikā, kad slimnīcām bija jāpaļaujas arī uz avārijas energoapgādi un kad, pārejot uz mājas biroju, ievērojami pieauga datu plūsma. Šī persona apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā šos aspektus, analizējot Savienības intereses.

| (572) | Komisija norāda, ka šis apgalvojums netika izteikts pirms galīgās informācijas izpaušanas, kad attiecīgais lietotājs tikai paskaidroja, kādiem nolūkiem tiek izmantotas polu skrūves un kurās nozarēs tās lieto. Kā minēts iepriekš, izmeklēšanā atklājās, ka nav paredzams, ka maksājumu ietekme uz lietotājiem kopumā būs ievērojama, jo savienotājelementu īpatsvars ražošanas procesā ir ļoti neliels. Polu skrūvju lietotājs nesniedza nekādu informāciju par ražošanas izmaksām, polu skrūvju izmaksu daļu no kopējām izmaksām, rentabilitāti vai paredzamā izmaksu pieauguma ietekmi uz rentabilitāti. Tāpēc nebija pieejami pierādījumi, ka maksājumiem būtu ievērojama negatīva ietekme uz šo lietotāju, un šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(572)

Komisija norāda, ka šis apgalvojums netika izteikts pirms galīgās informācijas izpaušanas, kad attiecīgais lietotājs tikai paskaidroja, kādiem nolūkiem tiek izmantotas polu skrūves un kurās nozarēs tās lieto. Kā minēts iepriekš, izmeklēšanā atklājās, ka nav paredzams, ka maksājumu ietekme uz lietotājiem kopumā būs ievērojama, jo savienotājelementu īpatsvars ražošanas procesā ir ļoti neliels. Polu skrūvju lietotājs nesniedza nekādu informāciju par ražošanas izmaksām, polu skrūvju izmaksu daļu no kopējām izmaksām, rentabilitāti vai paredzamā izmaksu pieauguma ietekmi uz rentabilitāti. Tāpēc nebija pieejami pierādījumi, ka maksājumiem būtu ievērojama negatīva ietekme uz šo lietotāju, un šis apgalvojums tika noraidīts.

| (573) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā apgalvoja, ka pēc antidempinga pasākumu noteikšanas savienotājelementu importam 2009. gadā (89) imports no Ķīnas tika vienīgi aizstāts ar importu no Taivānas un Vjetnamas. Savienības ražošanas nozares struktūra nemainījās, tāpēc Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā secināja, ka maksājumi tajā laikā nedeva labumu Savienības ražošanas nozarei, bet kaitīgi ietekmēja pakārtotās nozares. Neviens no apgalvojumiem nebija pamatots ar pierādījumiem. Lietas materiālos iekļautā informācija arī neapstiprināja šos apgalvojumus, kas tāpēc tika noraidīti. |
| --- | --- |

(573)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā apgalvoja, ka pēc antidempinga pasākumu noteikšanas savienotājelementu importam 2009. gadā (89) imports no Ķīnas tika vienīgi aizstāts ar importu no Taivānas un Vjetnamas. Savienības ražošanas nozares struktūra nemainījās, tāpēc Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā secināja, ka maksājumi tajā laikā nedeva labumu Savienības ražošanas nozarei, bet kaitīgi ietekmēja pakārtotās nozares. Neviens no apgalvojumiem nebija pamatots ar pierādījumiem. Lietas materiālos iekļautā informācija arī neapstiprināja šos apgalvojumus, kas tāpēc tika noraidīti.

89

7.8.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (574) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu uzskatīt, ka Ķīnas izcelsmes savienotājelementiem noteikto pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(574)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu uzskatīt, ka Ķīnas izcelsmes savienotājelementiem noteikto pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs.

7.9.   Cenu saistību piedāvājumi

Cenu saistību piedāvājumi

| (575) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas pamatregulas 8. panta 2. punktā noteiktajā termiņā cenu saistību piedāvājumus iesniedza seši ražotāji eksportētāji:






  — | Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd., |
| --- | --- | --- |

(575)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas pamatregulas 8. panta 2. punktā noteiktajā termiņā cenu saistību piedāvājumus iesniedza seši ražotāji eksportētāji:

—

Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd.,

Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd.

| — | Jiangsu Yongyi Fastener Co. Ltd., |
| --- | --- |

—

Jiangsu Yongyi Fastener Co. Ltd.,

Jiangsu Yongyi Fastener Co. Ltd.

| — | Zhejiang Excellent Industries Co. Ltd (“
  Zhejiang
  ”), |
| --- | --- |

—

Zhejiang Excellent Industries Co. Ltd (“
  Zhejiang
  ”),

Zhejiang Excellent Industries Co. Ltd

Zhejiang

| — | Yuyao Alfirste Hardware Co., Ltd (“
  Yuyao Alfirste
  ”), |
| --- | --- |

—

Yuyao Alfirste Hardware Co., Ltd (“
  Yuyao Alfirste
  ”),

Yuyao Alfirste Hardware Co., Ltd

Yuyao Alfirste

| — | Celo Suzhou Precision Fasteners Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Celo Suzhou Precision Fasteners Co. Ltd,

Celo Suzhou Precision Fasteners Co. Ltd

| — | Shanghai Chaen Chia Fasteners Co., Ltd. (“
  Chaen Chia
  ”). |
| --- | --- |

—

Shanghai Chaen Chia Fasteners Co., Ltd. (“
  Chaen Chia
  ”).

Shanghai Chaen Chia Fasteners Co., Ltd.

Chaen Chia

| (576) | Saskaņā ar antidempinga pamatregulas 8. pantu cenu saistību piedāvājumiem jābūt pienācīgiem, lai novērstu dempinga kaitīgo ietekmi, un to pieņemšana nedrīkst būt uzskatāma par nepraktisku. Komisija novērtēja piedāvājumu, ņemot vērā šos kritērijus, un uzskatīja, ka to pieņemšana būtu nepraktiska turpmāk izklāstīto vispārējo iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(576)

Saskaņā ar antidempinga pamatregulas 8. pantu cenu saistību piedāvājumiem jābūt pienācīgiem, lai novērstu dempinga kaitīgo ietekmi, un to pieņemšana nedrīkst būt uzskatāma par nepraktisku. Komisija novērtēja piedāvājumu, ņemot vērā šos kritērijus, un uzskatīja, ka to pieņemšana būtu nepraktiska turpmāk izklāstīto vispārējo iemeslu dēļ.

| (577) | Pirmkārt, šajā procedūrā ir iesaistīti aptuveni 100 ražotāji eksportētāji. Tika uzskatīts, ka faktiskais un potenciālais ražotāju eksportētāju skaits ir pārāk liels, lai saistības īstenotu praksē, jo tādējādi jebkāda veida cenu saistības būtu ļoti grūti kontrolēt. |
| --- | --- |

(577)

Pirmkārt, šajā procedūrā ir iesaistīti aptuveni 100 ražotāji eksportētāji. Tika uzskatīts, ka faktiskais un potenciālais ražotāju eksportētāju skaits ir pārāk liels, lai saistības īstenotu praksē, jo tādējādi jebkāda veida cenu saistības būtu ļoti grūti kontrolēt.

| (578) | Otrkārt, attiecīgais ražojums pēc būtības ir ļoti daudzveidīgs. Tam atbilst vairāk nekā 100 RKN, un to klasificē ar ne mazāk kā 10 KN kodiem, tādējādi minimālās importa cenas (“MIC”) noteikšana un uzraudzība kopumā nebūtu praktiski iespējama. Uz Savienību eksportētie ražojuma veidi ievērojami atšķiras cenu ziņā, un tos nevar viegli atšķirt, veicot fizisku pārbaudi. Piemēram, elementi, kas būtiski ietekmē cenu, kā stiprība, faktiski nav nošķirami tikai ar fizisku pārbaudi. Bez detalizētas laboratorijas analīzes un destruktīvo metožu izmantošanas muitas dienesti nevarētu noteikt, vai importētais ražojums atbilst deklarētajam, kas mazinātu iespējamo saistību izpildāmību un padarītu tās nepraktiskas pamatregulas 8. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(578)

Otrkārt, attiecīgais ražojums pēc būtības ir ļoti daudzveidīgs. Tam atbilst vairāk nekā 100 RKN, un to klasificē ar ne mazāk kā 10 KN kodiem, tādējādi minimālās importa cenas (“MIC”) noteikšana un uzraudzība kopumā nebūtu praktiski iespējama. Uz Savienību eksportētie ražojuma veidi ievērojami atšķiras cenu ziņā, un tos nevar viegli atšķirt, veicot fizisku pārbaudi. Piemēram, elementi, kas būtiski ietekmē cenu, kā stiprība, faktiski nav nošķirami tikai ar fizisku pārbaudi. Bez detalizētas laboratorijas analīzes un destruktīvo metožu izmantošanas muitas dienesti nevarētu noteikt, vai importētais ražojums atbilst deklarētajam, kas mazinātu iespējamo saistību izpildāmību un padarītu tās nepraktiskas pamatregulas 8. panta nozīmē.

| (579) | Treškārt, lielā ražojuma veidu skaita dēļ rastos liels šķērskompensācijas risks starp dažādiem ražojuma veidiem, kad dārgākus ražojuma veidus nepatiesi deklarētu kā lētākus ražojuma veidus, uz kuriem arī attiektos saistības. Tas padara jebkādas saistības neīstenojamas un tādējādi nepraktiskas pamatregulas 8. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(579)

Treškārt, lielā ražojuma veidu skaita dēļ rastos liels šķērskompensācijas risks starp dažādiem ražojuma veidiem, kad dārgākus ražojuma veidus nepatiesi deklarētu kā lētākus ražojuma veidus, uz kuriem arī attiektos saistības. Tas padara jebkādas saistības neīstenojamas un tādējādi nepraktiskas pamatregulas 8. panta nozīmē.

| (580) | Ceturtkārt, dažiem uzņēmumiem papildus ir vairāki saistīti uzņēmumi, kas tieši iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā vai pārdošanā, un daļa no dažu uzņēmumu apgrozījuma ES ir citi ražojumi, nevis attiecīgais ražojums. Šāda uzņēmumu struktūra un to apgrozījums nozīmē augstu šķērskompensācijas risku. Komisija nevarētu uzraudzīt un nodrošināt saistību izpildi. Tas pats par sevi padarītu piedāvājumus nepraktiskus. Šajā ziņā nav ievērots arī pamatregulas 8. pantā noteiktais standarts. |
| --- | --- |

(580)

Ceturtkārt, dažiem uzņēmumiem papildus ir vairāki saistīti uzņēmumi, kas tieši iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā vai pārdošanā, un daļa no dažu uzņēmumu apgrozījuma ES ir citi ražojumi, nevis attiecīgais ražojums. Šāda uzņēmumu struktūra un to apgrozījums nozīmē augstu šķērskompensācijas risku. Komisija nevarētu uzraudzīt un nodrošināt saistību izpildi. Tas pats par sevi padarītu piedāvājumus nepraktiskus. Šajā ziņā nav ievērots arī pamatregulas 8. pantā noteiktais standarts.

| (581) | Komisija visiem sešiem saistību piedāvātājiem nosūtīja vēstuli, kurā bija izklāstīti iepriekš minētie saistību piedāvājumu noraidīšanas iemesli. Pieci piedāvātāji par to iesniedza piezīmes. Šīs piezīmes ieinteresētajām personām tika darītas pieejamas lietas materiālos. |
| --- | --- |

(581)

Komisija visiem sešiem saistību piedāvātājiem nosūtīja vēstuli, kurā bija izklāstīti iepriekš minētie saistību piedāvājumu noraidīšanas iemesli. Pieci piedāvātāji par to iesniedza piezīmes. Šīs piezīmes ieinteresētajām personām tika darītas pieejamas lietas materiālos.

| (582) | Celo Suzhou atkārtoti pieprasīja Komisijai atkārtoti izskatīt piedāvātās MIC, kā arī to, ka Celo Suzhou piedāvājums nerada kaitējumu. Pirmkārt, tas apgalvoja, ka Komisija nevar noraidīt tā saistību piedāvājumu, pamatojoties uz to, ka pašreizējās procedūras laikā uzņēmums nav ticis izmeklēts, jo antidempinga pamatregulā nekas neliek domāt, ka saistību piedāvājuma pieņemšanai ir nepieciešama atsevišķa pārbaude. Antidempinga pamatregulas 8. pantā noteikts, ka vienīgā prasība, lai saistības tiktu pieņemtas, ir tāda, ka ir jābūt novērstai dempinga kaitīgajai ietekmei, ko Celo Suzhou ir nodrošinājis. Otrkārt, Celo Suzhou apgalvoja, ka Komisija nav pārbaudījusi piedāvātās cenas, kas novērš šķērskompensācijas risku, jo visas piedāvātās MIC nodrošina cenu līmeni, kas nerada kaitējumu, un tās ir EXW līmenī, kas nozīmē, ka šīs cenas būs vēl augstākas pēc ievešanas Savienībā. Treškārt, Celo Suzhou apgalvoja, ka Komisija nav pārbaudījusi Celo Suzhou piedāvātos nosacījumus, lai mazinātu jebkādu šķērskompensācijas risku attiecībā uz saistītajiem uzņēmumiem, kā arī lai samazinātu ar to saistītās uzraudzības izmaksas, jo persona piedāvāja mainīt savu pašreizējo darbības veidu, ņemot vērā Komisijas bažas par uzraudzības izmaksām, šķērskompensāciju un apiešanas risku. Ceturtkārt, Celo Suzhou apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā tā gatavību mainīt un pielāgot saistību noteikumus Komisijas cerībām, kā arī visus pieejamos pierādījumus (pamatojoties uz Komisijai iesniegto EIFI vēstuli), kas liecina, ka Celo Suzhou saistības nevar kaitēt Savienības nozarei. |
| --- | --- |

(582)

Celo Suzhou atkārtoti pieprasīja Komisijai atkārtoti izskatīt piedāvātās MIC, kā arī to, ka Celo Suzhou piedāvājums nerada kaitējumu. Pirmkārt, tas apgalvoja, ka Komisija nevar noraidīt tā saistību piedāvājumu, pamatojoties uz to, ka pašreizējās procedūras laikā uzņēmums nav ticis izmeklēts, jo antidempinga pamatregulā nekas neliek domāt, ka saistību piedāvājuma pieņemšanai ir nepieciešama atsevišķa pārbaude. Antidempinga pamatregulas 8. pantā noteikts, ka vienīgā prasība, lai saistības tiktu pieņemtas, ir tāda, ka ir jābūt novērstai dempinga kaitīgajai ietekmei, ko Celo Suzhou ir nodrošinājis. Otrkārt, Celo Suzhou apgalvoja, ka Komisija nav pārbaudījusi piedāvātās cenas, kas novērš šķērskompensācijas risku, jo visas piedāvātās MIC nodrošina cenu līmeni, kas nerada kaitējumu, un tās ir EXW līmenī, kas nozīmē, ka šīs cenas būs vēl augstākas pēc ievešanas Savienībā. Treškārt, Celo Suzhou apgalvoja, ka Komisija nav pārbaudījusi Celo Suzhou piedāvātos nosacījumus, lai mazinātu jebkādu šķērskompensācijas risku attiecībā uz saistītajiem uzņēmumiem, kā arī lai samazinātu ar to saistītās uzraudzības izmaksas, jo persona piedāvāja mainīt savu pašreizējo darbības veidu, ņemot vērā Komisijas bažas par uzraudzības izmaksām, šķērskompensāciju un apiešanas risku. Ceturtkārt, Celo Suzhou apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā tā gatavību mainīt un pielāgot saistību noteikumus Komisijas cerībām, kā arī visus pieejamos pierādījumus (pamatojoties uz Komisijai iesniegto EIFI vēstuli), kas liecina, ka Celo Suzhou saistības nevar kaitēt Savienības nozarei.

Celo Suzhou

Celo Suzhou

Celo Suzhou

Celo Suzhou

EXW

Celo Suzhou

Celo Suzhou

Celo Suzhou

EIFI

Celo Suzhou

| (583) | Chaen Chia apgalvoja, ka tā saistību piedāvājumā nav liels dažādu ražojuma veidu skaits, jo vienīgā atšķirība starp piedāvātajiem ražojuma veidiem ir garums, kas neietekmē vienības cenas par kilogramu aprēķināšanu un ko var viegli atšķirt, veicot fizisku pārbaudi. Turklāt Chaen Chia apgalvoja, ka tā klienti importu veic ar konkrētiem Taric kodiem, tāpēc nepastāv šķērskompensācijas risks. Turklāt katram Chaen Chia ražojumu iepakojumam, ko eksportē uz Savienību, ir jāuzrāda unikāls Eiropas tehniskā novērtējuma sertifikāts, kas nodrošina produktu būtiskās veiktspējas īpašības, un tādējādi Savienības muitas dienestiem ir viegli pārliecināties, ka nenotiek apiešana vai šķērskompensācija. Visbeidzot, Chaen Chia apgrozījums Savienībā attiecas tikai uz izmeklējamo ražojumu. |
| --- | --- |

(583)

Chaen Chia apgalvoja, ka tā saistību piedāvājumā nav liels dažādu ražojuma veidu skaits, jo vienīgā atšķirība starp piedāvātajiem ražojuma veidiem ir garums, kas neietekmē vienības cenas par kilogramu aprēķināšanu un ko var viegli atšķirt, veicot fizisku pārbaudi. Turklāt Chaen Chia apgalvoja, ka tā klienti importu veic ar konkrētiem Taric kodiem, tāpēc nepastāv šķērskompensācijas risks. Turklāt katram Chaen Chia ražojumu iepakojumam, ko eksportē uz Savienību, ir jāuzrāda unikāls Eiropas tehniskā novērtējuma sertifikāts, kas nodrošina produktu būtiskās veiktspējas īpašības, un tādējādi Savienības muitas dienestiem ir viegli pārliecināties, ka nenotiek apiešana vai šķērskompensācija. Visbeidzot, Chaen Chia apgrozījums Savienībā attiecas tikai uz izmeklējamo ražojumu.

Chaen Chia

Chaen Chia

Taric

Chaen Chia

Chaen Chia

| (584) | Wenzhou nepiekrita Komisijas secinājumam par šķērskompensācijas risku saistību piedāvājumā, jo tas piedāvāja eksportēt tikai dažu veidu ražojumus, kas klasificēti ar mazāk nekā 10 KN kodiem, kuri attiecas uz visu izmeklējamo ražojumu. Turklāt piedāvātajā MIC aprēķinā bija iekļauta izejvielas salīdzināmā cena, ko izmantoja MIC aprēķināšanai par pirmo ceturksni, kas vēl nebija zināma, jo izmeklēšana vēl nebija pabeigta, tāpēc saistību piedāvājumā nebija aprēķināta konkrēta MIC. Turklāt MIC aprēķināšanas metodes pamatā bija normālās vērtības aprēķināšanas metode, kas bija pietiekama, lai novērstu dempinga kaitīgo ietekmi. Wenzhou apgalvoja, ka iemesli attiecībā uz saistītajiem uzņēmumiem un ražojuma, kas nav attiecīgais ražojums, eksportu nepamato saistību piedāvājuma noraidīšanu, jo saistītie uzņēmumi veic apstrādi dažos ražošanas posmos un nepārdod savienotājelementus uz Savienību, turklāt Wenzhou apgrozījums gandrīz neietver cita ražojuma, kas nav izmeklējamais ražojums, pārdošanu. |
| --- | --- |

(584)

Wenzhou nepiekrita Komisijas secinājumam par šķērskompensācijas risku saistību piedāvājumā, jo tas piedāvāja eksportēt tikai dažu veidu ražojumus, kas klasificēti ar mazāk nekā 10 KN kodiem, kuri attiecas uz visu izmeklējamo ražojumu. Turklāt piedāvātajā MIC aprēķinā bija iekļauta izejvielas salīdzināmā cena, ko izmantoja MIC aprēķināšanai par pirmo ceturksni, kas vēl nebija zināma, jo izmeklēšana vēl nebija pabeigta, tāpēc saistību piedāvājumā nebija aprēķināta konkrēta MIC. Turklāt MIC aprēķināšanas metodes pamatā bija normālās vērtības aprēķināšanas metode, kas bija pietiekama, lai novērstu dempinga kaitīgo ietekmi. Wenzhou apgalvoja, ka iemesli attiecībā uz saistītajiem uzņēmumiem un ražojuma, kas nav attiecīgais ražojums, eksportu nepamato saistību piedāvājuma noraidīšanu, jo saistītie uzņēmumi veic apstrādi dažos ražošanas posmos un nepārdod savienotājelementus uz Savienību, turklāt Wenzhou apgrozījums gandrīz neietver cita ražojuma, kas nav izmeklējamais ražojums, pārdošanu.

Wenzhou

Wenzhou

Wenzhou

| (585) | Yuyao Alfirste apgalvoja, ka piedāvātajā MIC aprēķinā tika ierosināts izmantot trīs izlasē iekļauto eksportētāju vidējos svērtos datus, tādējādi tā ir piemērota, lai novērstu dempinga radīto kaitējumu Šī persona iebilda arī pret secinājumu par šķērskompensācijas risku, ko rada dažādi ražojuma veidi, jo ražojumu specifikācijas (piemēram, stiprības klasi) var norādīt eksporta dokumentos (rēķinos, līgumos utt.) un Yuyao Alfirste eksportētie ražojuma veidi nav klasificēti ar visiem KN kodiem, kas attiecas uz izmeklējamo ražojumu. Visbeidzot, iemesli attiecībā uz saistītajiem uzņēmumiem un ražojuma, kas nav attiecīgais ražojums, eksportu nepamato saistību piedāvājuma noraidīšanu, jo Yuyao Alfirste stingri ievēros prasību nepārdot nekāda cita veida ražojumus, ko tas ražo vai tirgo, tam pašam klientam, kuram tas pārdod ražojumu, uz kuru attiecas saistības, un Komisijas saistību uzraudzības mehānisms ir pietiekami efektīvs. |
| --- | --- |

(585)

Yuyao Alfirste apgalvoja, ka piedāvātajā MIC aprēķinā tika ierosināts izmantot trīs izlasē iekļauto eksportētāju vidējos svērtos datus, tādējādi tā ir piemērota, lai novērstu dempinga radīto kaitējumu Šī persona iebilda arī pret secinājumu par šķērskompensācijas risku, ko rada dažādi ražojuma veidi, jo ražojumu specifikācijas (piemēram, stiprības klasi) var norādīt eksporta dokumentos (rēķinos, līgumos utt.) un Yuyao Alfirste eksportētie ražojuma veidi nav klasificēti ar visiem KN kodiem, kas attiecas uz izmeklējamo ražojumu. Visbeidzot, iemesli attiecībā uz saistītajiem uzņēmumiem un ražojuma, kas nav attiecīgais ražojums, eksportu nepamato saistību piedāvājuma noraidīšanu, jo Yuyao Alfirste stingri ievēros prasību nepārdot nekāda cita veida ražojumus, ko tas ražo vai tirgo, tam pašam klientam, kuram tas pārdod ražojumu, uz kuru attiecas saistības, un Komisijas saistību uzraudzības mehānisms ir pietiekami efektīvs.

Yuyao Alfirste

Yuyao Alfirste

Yuyao Alfirste

| (586) | Zhejiang apgalvoja, ka piedāvātajā MIC aprēķinā bija iekļauta izejvielas salīdzināmā cena, ko izmantoja MIC aprēķināšanai par pirmo ceturksni, ka vēl nebija zināma, jo izmeklēšana vēl nebija pabeigta, tāpēc saistību piedāvājumā nebija aprēķināta konkrēta MIC. Turklāt MIC aprēķināšanas metodes pamatā bija normālās vērtības aprēķināšanas metode, kas ir pietiekama, lai novērstu dempinga kaitīgo ietekmi. Šī persona iebilda arī pret secinājumu par šķērskompensācijas risku, ko rada dažādi ražojuma veidi, jo ražojumu specifikācijas (piemēram, stiprības klasi) var norādīt eksporta dokumentos (rēķinos, līgumos utt.) un Zhejiang eksportētie ražojuma veidi nav klasificēti ar visiem KN kodiem, kas attiecas uz izmeklējamo ražojumu. Visbeidzot, iemesli attiecībā uz saistītajiem uzņēmumiem un ražojuma, kas nav attiecīgais ražojums, eksportu nepamato saistību piedāvājuma noraidīšanu, jo Zhejiang nav saistīto uzņēmumu, tas stingri ievēros prasību nepārdot nekāda cita veida ražojumus, ko tas ražo vai tirgo, tam pašam klientam, kuram tas pārdod ražojumu, uz kuru attiecas saistības, un Komisijas saistību uzraudzības mehānisms ir pietiekami efektīvs. |
| --- | --- |

(586)

Zhejiang apgalvoja, ka piedāvātajā MIC aprēķinā bija iekļauta izejvielas salīdzināmā cena, ko izmantoja MIC aprēķināšanai par pirmo ceturksni, ka vēl nebija zināma, jo izmeklēšana vēl nebija pabeigta, tāpēc saistību piedāvājumā nebija aprēķināta konkrēta MIC. Turklāt MIC aprēķināšanas metodes pamatā bija normālās vērtības aprēķināšanas metode, kas ir pietiekama, lai novērstu dempinga kaitīgo ietekmi. Šī persona iebilda arī pret secinājumu par šķērskompensācijas risku, ko rada dažādi ražojuma veidi, jo ražojumu specifikācijas (piemēram, stiprības klasi) var norādīt eksporta dokumentos (rēķinos, līgumos utt.) un Zhejiang eksportētie ražojuma veidi nav klasificēti ar visiem KN kodiem, kas attiecas uz izmeklējamo ražojumu. Visbeidzot, iemesli attiecībā uz saistītajiem uzņēmumiem un ražojuma, kas nav attiecīgais ražojums, eksportu nepamato saistību piedāvājuma noraidīšanu, jo Zhejiang nav saistīto uzņēmumu, tas stingri ievēros prasību nepārdot nekāda cita veida ražojumus, ko tas ražo vai tirgo, tam pašam klientam, kuram tas pārdod ražojumu, uz kuru attiecas saistības, un Komisijas saistību uzraudzības mehānisms ir pietiekami efektīvs.

Zhejiang

Zhejiang

Zhejiang

| (587) | Atbildot uz šiem apgalvojumiem, Komisija norāda, ka, kas attiecas uz ražojumu specifiku, kā izklāstīts iepriekš, to raksturo ievērojams skaits ražojumu veidu ar ievērojami atšķirīgām cenām un dažām īpašībām, kas nav viegli nosakāmas importējot. Pat ja eksporta dokumentos ir norādītas ražojumu specifikācijas vai konkrēti ražojumu veidi tiek importēti ar konkrētiem Taric kodiem, dalībvalsts muitas dienesti, veicot fizisko pārbaudi, nevar viegli atšķirt vienu ražojuma veidu no cita. Lai gan dažas no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka tās ir ierobežojušas to ražojumu veidus, uz kuriem attiecas to saistību piedāvājums, vai ražo tikai ierobežotu skaitu ražojuma veidu, uz kuriem attiecas saistību piedāvājums, tas tomēr nozīmē, ka šīs personas var pārdot vai ar laiku ražot citus ražojuma veidus, uz kuriem attiecas izmeklēšana, nevis tos, kas iekļauti to saistību piedāvājumā. Tāpēc šķērskompensācijas risks starp dažādiem ražojumu veidiem joprojām ir spēkā attiecībā uz visām šīm personām. |
| --- | --- |

(587)

Atbildot uz šiem apgalvojumiem, Komisija norāda, ka, kas attiecas uz ražojumu specifiku, kā izklāstīts iepriekš, to raksturo ievērojams skaits ražojumu veidu ar ievērojami atšķirīgām cenām un dažām īpašībām, kas nav viegli nosakāmas importējot. Pat ja eksporta dokumentos ir norādītas ražojumu specifikācijas vai konkrēti ražojumu veidi tiek importēti ar konkrētiem Taric kodiem, dalībvalsts muitas dienesti, veicot fizisko pārbaudi, nevar viegli atšķirt vienu ražojuma veidu no cita. Lai gan dažas no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka tās ir ierobežojušas to ražojumu veidus, uz kuriem attiecas to saistību piedāvājums, vai ražo tikai ierobežotu skaitu ražojuma veidu, uz kuriem attiecas saistību piedāvājums, tas tomēr nozīmē, ka šīs personas var pārdot vai ar laiku ražot citus ražojuma veidus, uz kuriem attiecas izmeklēšana, nevis tos, kas iekļauti to saistību piedāvājumā. Tāpēc šķērskompensācijas risks starp dažādiem ražojumu veidiem joprojām ir spēkā attiecībā uz visām šīm personām.

Taric

| (588) | Turklāt ražojuma īpašību dažādība praktiski neļauj noteikt tādas minimālās cenas katram ražojuma veidam, kas būtu jēgpilnas un ko Komisija un dalībvalstu muitas dienesti varētu pienācīgi uzraudzīt pēc importēšanas. To apstiprina viena ražotāja eksportētāja saistību piedāvājums, kurā lielākā piedāvātā MIC konkrētam ražojuma veidam bija vairāk nekā simtreiz augstāka par zemāko piedāvāto MIC. Visbeidzot, pat ja piedāvātās MIC būtu pietiekamas, lai novērstu dempinga kaitīgo ietekmi, kā norādīts iepriekšējā apsvērumā, Komisija nevarētu tās pienācīgi uzraudzīt, jo izmeklējamā ražojuma īpašības ir dažādas, kas nozīmē, ka šīs personas var pārdot vai ar laiku ražot citus ražojuma veidus, uz kuriem attiecas izmeklēšana, nevis tos, kas iekļauti to saistību piedāvājumā. |
| --- | --- |

(588)

Turklāt ražojuma īpašību dažādība praktiski neļauj noteikt tādas minimālās cenas katram ražojuma veidam, kas būtu jēgpilnas un ko Komisija un dalībvalstu muitas dienesti varētu pienācīgi uzraudzīt pēc importēšanas. To apstiprina viena ražotāja eksportētāja saistību piedāvājums, kurā lielākā piedāvātā MIC konkrētam ražojuma veidam bija vairāk nekā simtreiz augstāka par zemāko piedāvāto MIC. Visbeidzot, pat ja piedāvātās MIC būtu pietiekamas, lai novērstu dempinga kaitīgo ietekmi, kā norādīts iepriekšējā apsvērumā, Komisija nevarētu tās pienācīgi uzraudzīt, jo izmeklējamā ražojuma īpašības ir dažādas, kas nozīmē, ka šīs personas var pārdot vai ar laiku ražot citus ražojuma veidus, uz kuriem attiecas izmeklēšana, nevis tos, kas iekļauti to saistību piedāvājumā.

| (589) | Šķērskompensācijas risks saglabājas attiecībā uz uzņēmumu struktūru un to apgrozījumu, kas ietver citus ražojumus, kuri nav attiecīgais ražojums, un tas nozīmē augstu šķērskompensācijas risku, pat ja puses apņemas ievērot saistību piedāvājuma prasības vai pielāgot savus pārdošanas modeļus vienam saistītam uzņēmumam. Komisija nevarētu uzraudzīt un nodrošināt saistību ievērošanu attiecībā uz tā ražojuma pārdošanu, uz kuru neattiecas šīs saistības. Tas pats arguments attiecas uz iespējamu šķērskompensāciju uzņēmumu grupā. Tas nozīmē, ka neviens no saistību piedāvājumiem nav praktiski īstenojams. |
| --- | --- |

(589)

Šķērskompensācijas risks saglabājas attiecībā uz uzņēmumu struktūru un to apgrozījumu, kas ietver citus ražojumus, kuri nav attiecīgais ražojums, un tas nozīmē augstu šķērskompensācijas risku, pat ja puses apņemas ievērot saistību piedāvājuma prasības vai pielāgot savus pārdošanas modeļus vienam saistītam uzņēmumam. Komisija nevarētu uzraudzīt un nodrošināt saistību ievērošanu attiecībā uz tā ražojuma pārdošanu, uz kuru neattiecas šīs saistības. Tas pats arguments attiecas uz iespējamu šķērskompensāciju uzņēmumu grupā. Tas nozīmē, ka neviens no saistību piedāvājumiem nav praktiski īstenojams.

| (590) | Pamatojoties uz minēto, Komisija uzskatīja, ka saistību piedāvājumi nav īstenojami un tādējādi ir nepraktiski pamatregulas 8. panta nozīmē, tāpēc tos visus noraidīja. |
| --- | --- |

(590)

Pamatojoties uz minēto, Komisija uzskatīja, ka saistību piedāvājumi nav īstenojami un tādējādi ir nepraktiski pamatregulas 8. panta nozīmē, tāpēc tos visus noraidīja.

8.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMU NOTEIKŠANA AR ATPAKAĻEJOŠU SPĒKU

ANTIDEMPINGA PASĀKUMU NOTEIKŠANA AR ATPAKAĻEJOŠU SPĒKU

| (591) | Kā norādīts 3. apsvērumā, Komisija ar reģistrācijas regulu uz Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu attiecināja reģistrāciju, ņemot vērā antidempinga pasākumu iespējamo piemērošanu ar atpakaļejošu spēku atbilstīgi pamatregulas 14. panta 5. punktam. |
| --- | --- |

(591)

Kā norādīts 3. apsvērumā, Komisija ar reģistrācijas regulu uz Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu attiecināja reģistrāciju, ņemot vērā antidempinga pasākumu iespējamo piemērošanu ar atpakaļejošu spēku atbilstīgi pamatregulas 14. panta 5. punktam.

| (592) | Saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu maksājumus var piemērot ar atpakaļejošu spēku “izstrādājumiem, kas nonākuši patēriņā ne agrāk kā 90 dienas pirms pagaidu pasākumu piemērošanas datuma”. Komisija atzīmē, ka šajā gadījumā pagaidu pasākumi netika noteikti. |
| --- | --- |

(592)

Saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu maksājumus var piemērot ar atpakaļejošu spēku “izstrādājumiem, kas nonākuši patēriņā ne agrāk kā 90 dienas pirms pagaidu pasākumu piemērošanas datuma”. Komisija atzīmē, ka šajā gadījumā pagaidu pasākumi netika noteikti.

| (593) | Tādējādi Komisija uzskata, ka viens no pamatregulas 10. panta 4. punkta juridiskajiem nosacījumiem nav izpildīts, tādēļ attiecībā uz reģistrēto importu maksājumi ar atpakaļejošu spēku nav jāiekasē. Tādējādi importa reģistrācija būtu jāizbeidz. |
| --- | --- |

(593)

Tādējādi Komisija uzskata, ka viens no pamatregulas 10. panta 4. punkta juridiskajiem nosacījumiem nav izpildīts, tādēļ attiecībā uz reģistrēto importu maksājumi ar atpakaļejošu spēku nav jāiekasē. Tādējādi importa reģistrācija būtu jāizbeidz.

| (594) | EIFI iebilda pret to, ka pagaidu pasākumu noteikšana būtu juridisks nosacījums, lai saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu noteiktu maksājumus ar atpakaļejošu spēku, un apgalvoja, ka minētajā punktā šāds nosacījums nav īpaši norādīts. EIFI arī atsaucās uz Vispārējās tiesas (T-749/16 Stemcor) un PTO Strīdu izšķiršanas padomes (US – Hot-Rolled Steel) judikatūru, kas apstiprina tā viedokli. Tāpēc EIFI pieprasīja, lai galīgie antidempinga pasākumi tiktu noteikti ar atpakaļejošu spēku uz 9 mēnešiem. EFDA un divi importētāji nepiekrita šim viedoklim un apgalvoja, ka nav izpildīti juridiskie nosacījumi maksājumu noteikšanai ar atpakaļejošu spēku, ņemot vērā to, ka nav tikuši noteikti pagaidu pasākumi. Viens importētājs norādīja, ka maksājumus nedrīkst uzlikt ar atpakaļejošu spēku, jo tas būtu pretrunā tiesiskās paļāvības principam. |
| --- | --- |

(594)

EIFI iebilda pret to, ka pagaidu pasākumu noteikšana būtu juridisks nosacījums, lai saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu noteiktu maksājumus ar atpakaļejošu spēku, un apgalvoja, ka minētajā punktā šāds nosacījums nav īpaši norādīts. EIFI arī atsaucās uz Vispārējās tiesas (T-749/16 Stemcor) un PTO Strīdu izšķiršanas padomes (US – Hot-Rolled Steel) judikatūru, kas apstiprina tā viedokli. Tāpēc EIFI pieprasīja, lai galīgie antidempinga pasākumi tiktu noteikti ar atpakaļejošu spēku uz 9 mēnešiem. EFDA un divi importētāji nepiekrita šim viedoklim un apgalvoja, ka nav izpildīti juridiskie nosacījumi maksājumu noteikšanai ar atpakaļejošu spēku, ņemot vērā to, ka nav tikuši noteikti pagaidu pasākumi. Viens importētājs norādīja, ka maksājumus nedrīkst uzlikt ar atpakaļejošu spēku, jo tas būtu pretrunā tiesiskās paļāvības principam.

EIFI

EIFI

Stemcor

US – Hot-Rolled Steel

EIFI

EFDA

| (595) | Vispārējā tiesa un PTO judikatūra, uz kuru atsaucas EIFI, neatbalsta tā interpretāciju, ka pagaidu pasākumu noteikšana nav nosacījums maksājumu iekasēšanai ar atpakaļejošu spēku. Abās lietās ir interpretēti tikai pamatregulas 10. panta 4. punktā un PTO Antidempinga nolīguma 10.6. pantā paredzētie nosacījumi, kas vajadzīgi, lai iekasētu maksājumus ar atpakaļejošu spēku. Abās lietās atšķiras arī to pamatā esošā faktiskā situācija, jo atšķirībā no pašreizējās izmeklēšanas tika noteikti pagaidu maksājumi, un tāpēc jautājums par pagaidu pasākumu nenoteikšanu netika risināts. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(595)

Vispārējā tiesa un PTO judikatūra, uz kuru atsaucas EIFI, neatbalsta tā interpretāciju, ka pagaidu pasākumu noteikšana nav nosacījums maksājumu iekasēšanai ar atpakaļejošu spēku. Abās lietās ir interpretēti tikai pamatregulas 10. panta 4. punktā un PTO Antidempinga nolīguma 10.6. pantā paredzētie nosacījumi, kas vajadzīgi, lai iekasētu maksājumus ar atpakaļejošu spēku. Abās lietās atšķiras arī to pamatā esošā faktiskā situācija, jo atšķirībā no pašreizējās izmeklēšanas tika noteikti pagaidu maksājumi, un tāpēc jautājums par pagaidu pasākumu nenoteikšanu netika risināts. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

EIFI

| (596) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas EIFI atkārtoja savu prasību par to, ka maksājumi būtu jānosaka ar atpakaļejošu spēku, un apgalvoja, ka ir izpildīti visi juridiskie nosacījumi saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu un ka saskaņā ar šo pašu pantu pagaidu pasākumu noteikšana nav kritērijs. Netika sniegti papildu argumenti, kas pamatotu šo apgalvojumu, tāpēc 595. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ tas tika noraidīts. |
| --- | --- |

(596)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas EIFI atkārtoja savu prasību par to, ka maksājumi būtu jānosaka ar atpakaļejošu spēku, un apgalvoja, ka ir izpildīti visi juridiskie nosacījumi saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu un ka saskaņā ar šo pašu pantu pagaidu pasākumu noteikšana nav kritērijs. Netika sniegti papildu argumenti, kas pamatotu šo apgalvojumu, tāpēc 595. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ tas tika noraidīts.

EIFI

9.   GALĪGIE PASĀKUMI

GALĪGIE PASĀKUMI

| (597) | Ķīnas izcelsmes savienotājelementu importam būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu pamatregulas 9. panta 4. punktā. Maksājuma summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. |
| --- | --- |

(597)

Ķīnas izcelsmes savienotājelementu importam būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu pamatregulas 9. panta 4. punktā. Maksājuma summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

| (598) | Tādējādi galīgā antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas kā CIF cena ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām.








  Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma starpība | Galīgais antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jiangsu Yongyi Fastener Co., Ltd. | 22,1  % | 79,0  % | 22,1  % |
| Ningbo Jinding Fastening Piece Co., Ltd. | 46,1  % | 85,3  % | 46,1  % |
| Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd. | 48,8  % | 125,0  % | 48,8  % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un ir norādīti pielikumā | 39,6  % | 94,0  % | 39,6  % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 86,5  % | 196,9  % | 86,5  % |

(598)

Tādējādi galīgā antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas kā CIF cena ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām.

CIF

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma starpība

Galīgais antidempinga maksājums

Jiangsu Yongyi Fastener Co., Ltd.

22,1  %

79,0  %

22,1  %

Ningbo Jinding Fastening Piece Co., Ltd.

46,1  %

85,3  %

46,1  %

Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd.

48,8  %

125,0  %

48,8  %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un ir norādīti pielikumā

39,6  %

94,0  %

39,6  %

Visi pārējie uzņēmumi

86,5  %

196,9  %

86,5  %

| (599) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes ir piemērojamas tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojuši nosauktie tiesību subjekti. Uz tāda attiecīgā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits uzņēmums, kas šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti nav minēts, tajā skaitā subjekti, kas saistīti ar konkrēti minētajiem tiesību subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz tiem nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(599)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes ir piemērojamas tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojuši nosauktie tiesību subjekti. Uz tāda attiecīgā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits uzņēmums, kas šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti nav minēts, tajā skaitā subjekti, kas saistīti ar konkrēti minētajiem tiesību subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz tiem nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (600) | Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums jāadresē Komisijai. Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, tad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēta regula par nosaukuma maiņu. |
| --- | --- |

(600)

Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums jāadresē Komisijai. Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, tad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēta regula par nosaukuma maiņu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (601) | Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja, lai tam tiktu piešķirts jauna eksportētāja statuss un lai pret to neizturētos citādi kā pret uzņēmumiem, kas sadarbojās izmeklēšanā. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, lai gan tas neeksportēja attiecīgo ražojumu izmeklēšanas periodā, tas sāka to eksportēt neilgi pēc tam, proti, 2020. gada jūlijā. |
| --- | --- |

(601)

Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja, lai tam tiktu piešķirts jauna eksportētāja statuss un lai pret to neizturētos citādi kā pret uzņēmumiem, kas sadarbojās izmeklēšanā. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, lai gan tas neeksportēja attiecīgo ražojumu izmeklēšanas periodā, tas sāka to eksportēt neilgi pēc tam, proti, 2020. gada jūlijā.

| (602) | Tā kā šīs regulas 2. pantā ir skaidri paredzēts juridiskais pamats un procedūra, kas jāievēro, lai jaunus ražotājus eksportētājus no Ķīnas Tautas Republikas pievienotu šīs regulas pielikumam, šis pieprasījums tika noraidīts kā pāragrs. |
| --- | --- |

(602)

Tā kā šīs regulas 2. pantā ir skaidri paredzēts juridiskais pamats un procedūra, kas jāievēro, lai jaunus ražotājus eksportētājus no Ķīnas Tautas Republikas pievienotu šīs regulas pielikumam, šis pieprasījums tika noraidīts kā pāragrs.

| (603) | Ja uzņēmumam, kam noteiktas zemākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko izraisījusi pasākumu noteikšana, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(603)

Ja uzņēmumam, kam noteiktas zemākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko izraisījusi pasākumu noteikšana, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu.

| (604) | Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, būtu jāpiemēro ne tikai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī attiecībā uz ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(604)

Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, būtu jāpiemēro ne tikai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī attiecībā uz ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību.

| (605) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem eksportētājiem un šīs regulas pielikumā minētajiem uzņēmumiem, kas izmeklēšanas periodā sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, būtu jāiekļauj noteikums, ka minētajiem uzņēmumiem noteiktais vidējais svērtais maksājums jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, jo pretējā gadījumā tiem saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu būtu tiesības uz pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(605)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem eksportētājiem un šīs regulas pielikumā minētajiem uzņēmumiem, kas izmeklēšanas periodā sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, būtu jāiekļauj noteikums, ka minētajiem uzņēmumiem noteiktais vidējais svērtais maksājums jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, jo pretējā gadījumā tiem saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu būtu tiesības uz pārskatīšanu.

9.1.   Īpašais uzraudzības noteikums

Īpašais uzraudzības noteikums

| (606) | Lai līdz minimumam samazinātu pasākumu apiešanas risku, kas saistīts ar maksājuma likmju lielo atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, ir jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(606)

Lai līdz minimumam samazinātu pasākumu apiešanas risku, kas saistīts ar maksājuma likmju lielo atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, ir jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (607) | Kaut arī uzrādīt šo rēķinu dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīgs, lai importam piemērotu antidempinga maksājuma individuālās likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem ir jāņem vērā. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāpilda ierastās pārbaudes, un tiem, tāpat kā citos gadījumos, var būt vajadzīgi papildu dokumenti (nosūtīšanas dokumenti utt.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka vēlāka zemākas maksājuma likmes piemērošana ir pamatota. |
| --- | --- |

(607)

Kaut arī uzrādīt šo rēķinu dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīgs, lai importam piemērotu antidempinga maksājuma individuālās likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem ir jāņem vērā. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāpilda ierastās pārbaudes, un tiem, tāpat kā citos gadījumos, var būt vajadzīgi papildu dokumenti (nosūtīšanas dokumenti utt.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka vēlāka zemākas maksājuma likmes piemērošana ir pamatota.

| (608) | Ja uzņēmumam, kam noteiktas zemākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko izraisījusi pasākumu noteikšana, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(608)

Ja uzņēmumam, kam noteiktas zemākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko izraisījusi pasākumu noteikšana, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu.

| (609) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas EIFI apgalvoja, ka pasākumu uzraudzība būtu jāattiecina uz visu ražotāju eksportētāju veikto importu. Uzraudzībai būtu jāaptver ne tikai importa apjomi un cenas, bet arī uz Savienību eksportētie ražojumi. EIFI, pamatojot savu apgalvojumu, atsaucās uz iepriekšējo apiešanas praksi un plašajiem maksājumiem, kas piemērojami importam no Ķīnas. |
| --- | --- |

(609)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas EIFI apgalvoja, ka pasākumu uzraudzība būtu jāattiecina uz visu ražotāju eksportētāju veikto importu. Uzraudzībai būtu jāaptver ne tikai importa apjomi un cenas, bet arī uz Savienību eksportētie ražojumi. EIFI, pamatojot savu apgalvojumu, atsaucās uz iepriekšējo apiešanas praksi un plašajiem maksājumiem, kas piemērojami importam no Ķīnas.

EIFI

EIFI

| (610) | EIFI sīkāk nepamatoja savu apgalvojumu. Komisija uzskata, ka uzraudzības sistēma, kā aprakstīts 608. apsvērumā, pietiekami garantē, ka apiešanas prakse tiks atklāta laikus, lai vajadzības gadījumā to varētu novērst. Tāpēc apgalvojums par šo jautājumu tika noraidīts. |
| --- | --- |

(610)

EIFI sīkāk nepamatoja savu apgalvojumu. Komisija uzskata, ka uzraudzības sistēma, kā aprakstīts 608. apsvērumā, pietiekami garantē, ka apiešanas prakse tiks atklāta laikus, lai vajadzības gadījumā to varētu novērst. Tāpēc apgalvojums par šo jautājumu tika noraidīts.

EIFI

10.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (611) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (90) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(611)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (90) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

90

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (612) | Komisija 2021. gada 16. novembrī informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plāno noteikt galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam (“galīgās informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par galīgās informācijas izpaušanu. Komisija saņēma piezīmes no vairākiem ražotājiem eksportētājiem, Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecības Eiropas Savienībā, CCCME, EFDA, EIFI, diviem importētājiem un viena koka konstrukciju savienojumu ražotāja Savienībā. |
| --- | --- |

(612)

Komisija 2021. gada 16. novembrī informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plāno noteikt galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam (“galīgās informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par galīgās informācijas izpaušanu. Komisija saņēma piezīmes no vairākiem ražotājiem eksportētājiem, Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecības Eiropas Savienībā, CCCME, EFDA, EIFI, diviem importētājiem un viena koka konstrukciju savienojumu ražotāja Savienībā.

CCCME

EFDA

EIFI

| (613) | Komisija 2021. gada 14. decembrī izpauda ieinteresētajām personām papildu galīgo informāciju par to, uz kāda pamata tā plāno noteikt galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam. Visām personām tika noteikts termiņš, kurā tās varēja iesniegt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes no EFDA. |
| --- | --- |

(613)

Komisija 2021. gada 14. decembrī izpauda ieinteresētajām personām papildu galīgo informāciju par to, uz kāda pamata tā plāno noteikt galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam. Visām personām tika noteikts termiņš, kurā tās varēja iesniegt piezīmes. Komisija saņēma piezīmes no EFDA.

EFDA

| (614) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas un papildu galīgās informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām tika dota iespēja tikt uzklausītām saskaņā ar paziņojuma par procedūras sākšanu 5.7. punkta noteikumiem. Tika uzklausīti vairāki ražotāji eksportētāji, EFDA, CCCME, Ķīnas pārstāvniecība Eiropas Savienībā, divi importētāji un viens Savienības ražotājs, kas ražo koka konstrukciju savienojumus, kā arī EIFI. Turklāt notika trīs uzklausīšanas pie uzklausīšanas amatpersonas – ar izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju Jiangsu Yongyi Fastener Co., Ltd. (“Jiangsu”), ar CCCME un ar EIFI. |
| --- | --- |

(614)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas un papildu galīgās informācijas izpaušanas ieinteresētajām personām tika dota iespēja tikt uzklausītām saskaņā ar paziņojuma par procedūras sākšanu 5.7. punkta noteikumiem. Tika uzklausīti vairāki ražotāji eksportētāji, EFDA, CCCME, Ķīnas pārstāvniecība Eiropas Savienībā, divi importētāji un viens Savienības ražotājs, kas ražo koka konstrukciju savienojumus, kā arī EIFI. Turklāt notika trīs uzklausīšanas pie uzklausīšanas amatpersonas – ar izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju Jiangsu Yongyi Fastener Co., Ltd. (“Jiangsu”), ar CCCME un ar EIFI.

EFDA

CCCME

EIFI

Jiangsu Yongyi Fastener Co., Ltd.

Jiangsu

CCCME

EIFI

| (615) | Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu, |
| --- | --- |

(615)

Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda, izņemot nerūsējošā tērauda, savienotājelementu, t. i., kokskrūvju (izņemot kokskrūves ar prizmatisku galvu), pašvītņgriezes skrūvju, citādu skrūvju un bultskrūvju ar galvu (ar saviem uzgriežņiem vai paplākšņiem vai bez tiem, bet izņemot skrūves un bultskrūves, kas paredzētas dzelzceļa sliežu ceļa konstrukcijas elementu nostiprināšanai) un paplākšņu, importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 58, 7318 15 68, 7318 15 82, 7318 15 88, ex 7318 15 95 (Taric kodi 7318159519 un 7318159589), ex 7318 21 00 (Taric kodi 7318210031, 7318210039, 7318210095 un 7318210098) un ex 7318 22 00 (Taric kodi 7318220031, 7318220039, 7318220095 un 7318220098).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas turpmāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

| Uzņēmums | Galīgā antidempinga maksājuma likme (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Jiangsu Yongyi Fastener Co., Ltd. | 22,1 | C856 |
| Ningbo Jinding Fastening Piece Co., Ltd. | 46,1 | C857 |
| Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd. | 48,8 | C858 |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un ir norādīti pielikumā | 39,6 | |
| Visi pārējie uzņēmumi | 86,5 | C999 |

Uzņēmums

Galīgā antidempinga maksājuma likme (%)

Taric papildu kods

Jiangsu Yongyi Fastener Co., Ltd.

22,1

C856

Ningbo Jinding Fastening Piece Co., Ltd.

46,1

C857

Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd.

48,8

C858

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un ir norādīti pielikumā

39,6

Visi pārējie uzņēmumi

86,5

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kurā ir šāda deklarācija, ko datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kur norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto (attiecīgā ražojuma) (apjomu), kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) [attiecīgajā valstī]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šīs regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, lai pievienotu jaunus ražotājus eksportētājus no Ķīnas Tautas Republikas un tiem piemērotu atbilstošu vidējo svērto antidempinga maksājuma likmi izlasē neiekļautiem uzņēmumiem, kas sadarbojas.

Jauns ražotājs eksportētājs sniedz pierādījumus, ka:

| a) | izmeklēšanas periodā (no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam) tas nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes preces; |
| --- | --- |

a)

izmeklēšanas periodā (no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam) tas nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes preces;

| b) | tas nav saistīts ne ar vienu eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un |
| --- | --- |

b)

tas nav saistīts ne ar vienu eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un

| c) | pēc izmeklēšanas perioda beigām tas ir vai nu faktiski eksportējis attiecīgo ražojumu, vai arī uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu tā daudzumu. |
| --- | --- |

c)

pēc izmeklēšanas perioda beigām tas ir vai nu faktiski eksportējis attiecīgo ražojumu, vai arī uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu tā daudzumu.

3. pants

1.   Muitas dienestiem ar šo tiek dots rīkojums pārtraukt reģistrēt importu, kā paredzēts 1. pantā Īstenošanas regulā (ES) 2021/970, kura ar šo tiek atcelta.

2.   Attiecībā uz reģistrēto importu galīgo antidempinga maksājumu neiekasē ar atpakaļejošu spēku.

3.   Datus, kas savākti saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2021/970 1. pantu, neturpina glabāt.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 16. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  
  OV C 442, 21.12.2020., 6. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/970 (2021. gada 16. jūnijs), ar ko uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importu attiecina reģistrāciju (OV L 214, 17.6.2021., 53. lpp.).

3

(4)  Sk. PTO ekspertu grupas ziņojumu lietā European Communities – Definitive Anti-Dumping Measures on Certain Iron or Steel Fasteners from China, WT/DS397/AB/R, 2010. gada 3. decembris, 7.453. punkts.

4

European Communities – Definitive Anti-Dumping Measures on Certain Iron or Steel Fasteners from China

(5)  579. punkts.

5

(6)  Šī anketa, kā arī Savienības ražotājiem, importētājiem un lietotājiem paredzētās anketas ir pieejamas vietnē http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2504&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down.

6

(7)  Padomes Regula (EK) Nr. 91/2009 (2009. gada 26. janvāris), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam (OV L 29, 31.1. 2009., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Regula (EK) Nr. 1050/2002 (2002. gada 13. jūnijs), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš uzlikts par Taivānas izcelsmes ierakstāmu kompaktdisku importu (OV L 160, 18.6.2002., 2. lpp.), un Komisijas Regula (EK) Nr. 1412/2002 (2002. gada 29. jūlijs), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes teksturētu poliestera pavedienu (TPP) importam (OV L 205, 2.8.2002., 50. lpp.).

8

(9)  
  Turpat.

9

Turpat.

(10)  Paziņojums par COVID-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (OV C 86, 16.3.2020., 6. lpp.).

10

(11)  Viens no šiem importētājiem bija arī koka konstrukciju skrūvju ražotājs Savienībā.

11

(12)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 964/2010 (2010. gada 25. oktobris), ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija riteņu veidu importam (OV L 282, 28.10.2010., 1. lpp.).

12

(13)  Patlaban klasificētas ar KN kodu 7318 12 90. KN kodi ir norādīti tikai informācijai.

13

(14)  END 130118-01-0603. END ir saskaņota tehniskā specifikācija, ko izstrādājusi Eiropas Tehnisko apstiprinājumu organizācija (EOTA) kā pamatu Eiropas tehniskajam novērtējumam (ETN).

14

EOTA

(15)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 602/2011 (2011. gada 20. jūnijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (OV L 163, 23.6.2011., 8. lpp.).

15

(16)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 924/2012 (2012. gada 4. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 91/2009, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam (OV L 275, 10.10.2012., 1. lpp.).

16

(17)  
  Dun & Bradstreet, https://globalfinancials.com/index-admin.html.

17

Dun & Bradstreet

(18)  Ķīnas Tautas Republikas valdībai paredzētā anketa par nozīmīgiem kropļojumiem Regulas (ES) 2016/1036 2. panta 6.a punkta nozīmē.

18

(19)  Saražoto savienotājelementu kilogramu skaits uz vienu darbinieku.

19

(20)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/635 (2021. gada 16. aprīlis), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Baltkrievijas, Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas izcelsmes metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importam (OV L 132, 19.4.2021., 145. lpp.), un Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2020/508 (2020. gada 7. aprīlis), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Indonēzijas, Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu importam (OV L 110, 8.4.2020., 3. lpp.).

20

(21)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 149. un 150. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 158. un 159. apsvērumu.

21

(22)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 115.–118. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 122.–127. apsvērumu.

22

(23)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 119.–122. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 128.–132. apsvērumu: Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata valsts īpašumā esošu uzņēmumu augstākā līmeņa vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības, turklāt Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, pa kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā) un uzņēmuma pienākums ir nodrošināt partijas organizācijas darbībai vajadzīgos apstākļus. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gada ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, lai tie priekšplānā izvirzītu “patriotismu” un ievērotu partijas disciplīnu. Ir saņemta informācija, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošo uzņēmumu un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos. Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, ieskaitot dzelzs vai tērauda savienotājelementu ražotājus un to izejresursu piegādātājus.

23

(24)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 123.–129. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 133.–138. apsvērumu.

24

(25)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 130.–133. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 139.–142. apsvērumu.

25

(26)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 134. un 135. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 143. un 144. apsvērumu.

26

(27)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 136.–145. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 145.–154. apsvērumu.

27

(28)  Komisijas dienestu darba dokuments “
  Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations
  ”, 2017. gada 20. decembris, SWD(2017) 483 final/2.

28

Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations

(29)  
  TISCO, “Uzņēmuma profils”: http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (pēdējo reizi skatīts 2020. gada 2. martā).

29

TISCO

(30)  
  Baowu, “Uzņēmuma profils”: http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 6. maijā).

30

Baowu

(31)  Ziņojums, 14. nodaļa, 358. lpp. 51 % privātu uzņēmumu un 49 % valsts īpašumā esošu uzņēmumu ražošanas apjoma ziņā, 44 % valsts īpašumā esošo uzņēmumu un 56 % privāto uzņēmumu – jaudas ziņā.

31

(32)  Pieejams vietnēs

32

www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 6. maijā); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 6. maijā) un

www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 6. maijā).

(33)  Pieejamas vietnēs http://www.xinhuanet.com/english/2019--04/23/c_138001574.htm (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 6. maijā) un http://www.jjckb.cn/2019--04/23/c_137999653.htm (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 6. maijā).

33

(34)  Piem., privātā uzņēmuma Rizhao un valsts īpašumā esošā uzņēmuma Shandong Iron and Steel apvienošanās 2009. gadā. Sk. “
  Beijing steel report
  ”, 58. lpp., un 2019. gada jūnijā China Baowu Steel Group iegūto Magang Steel vairākuma daļu: https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 6. maijā).

34

Rizhao

Shandong Iron and Steel

Beijing steel report

China Baowu Steel Group

Magang Steel

(35)  http://www.fastener-cn.net/reception/association/constitution.jsp

35

(36)  http://www.fastener-cn.net/reception/association/constitution.jsp

36

(37)  http://www.afastener.com/news/detail-1795.html

37

(38)  https://www.cnjxol.com/54/202006/t20200616_631931.shtml

38

(39)  Sk. https://www.miit.gov.cn/cms_files/filemanager/oldfile/miit/n973401/n5082759/n5084605/c7592204/part/7592209.pdf, 55. lpp., kur uzskaitīti augstas stiprības savienotājelementi.

39

(40)  Sk. http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf, 29. lpp.

40

(41)  http://www.haiyan.gov.cn/art/2019/12/6/art_1512856_40973400.html

41

(42)  http://www.jgjzh.com/html/news/xxdt/2020/0426/625.html

42

(43)  Ziņojums, III daļa, 14. nodaļa, 346. lpp. un nākamās lpp.

43

(44)  Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas plāna ievads.

44

(45)  Ziņojums, 14. nodaļa, 347. lpp.

45

(46)  Ķīnas Tautas Republikas ekonomikas un sociālās attīstības 13. piecgades plāns (2016–2020), pieejams vietnē

46

https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 6. maijā).

(47)  Ziņojums, 14. nodaļa, 349. lpp.

47

(48)  Ziņojums, 14. nodaļa, 352. lpp.

48

(49)  Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogs (2011. gada redakcija) (2013. gada grozījumi), kas izdots 2011. gada 27. martā ar Valsts attīstības un reformu komisijas Rīkojumu Nr. 9 un grozīts saskaņā ar Valsts attīstības un reformu komisijas lēmumu par attiecīgo noteikumu grozījumiem Rūpniecības pārstrukturēšanas ievirzes katalogā (2011. gada redakcija), kurš izdots 2013. gada 16. februārī ar Valsts attīstības un reformu komisijas Rīkojumu Nr. 21.

49

(50)  http://www.haiyan.gov.cn/art/2019/12/6/art_1512856_40973400.html

50

(51)  http://www.jgjzh.com/html/news/xxdt/2020/0426/625.html

51

(52)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 134. un 135. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 143. un 144. apsvērumu.

52

(53)  Komisijas dienestu darba dokuments SWD(2020) 242 final, 22.10.2020., pieejams vietnē https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2020/october/tradoc_158997.pdf.

53

(54)  
  World Bank Open Data – Upper Middle Income: https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

54

World Bank Open Data – Upper Middle Income

(55)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/755 (2015. gada 29. aprīlis) par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.).

55

(56)  https://disclosure.bursamalaysia.com/FileAccess/apbursaweb/download?id=203916&name=EA_DS_ATTACHMENTS, 2020. gada pārskats, ziņojums par finanšu pārskatu revīziju, 54. lpp.

56

(57)  https://disclosure.bursamalaysia.com/FileAccess/apbursaweb/download?id=203916&name=EA_DS_ATTACHMENTS, 2020. gada pārskats, ziņojums par finanšu pārskatu revīziju, 10. lpp.

57

(58)  Atsauce uz dokumentu Nr. t21.003886, 17.5.2021.

58

(59)  
  Bangkok Fastenings Co. Ltd., Topy Fasteners (Thailand) Ltd, Thai Sin Metal Industries Co. Ltd., S.J Screwthai Co. Ltd., Sangthong Salakphan Co. Ltd.

59

Bangkok Fastenings Co. Ltd.

Topy Fasteners (Thailand) Ltd

Thai Sin Metal Industries Co. Ltd.

S.J Screwthai Co. Ltd.

Sangthong Salakphan Co. Ltd.

(60)  Atkarīgs no uzņēmuma un attiecīgās patēriņa likmes augsta pieprasījuma un zema pieprasījuma periodos.

60

(61)  Pamatregulas 2. panta 7. punktā paredzēts, ka normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot iekšzemes cenas šajās valstīs.

61

(62)  http://www.nso.go.th/sites/2014en/Pages/Statistical%20Themes/Population-Society/Labour/Labour-Force.aspx

62

(63)  https://home.kpmg/xx/en/home/insights/2011/12/thailand-other-taxes-levies.html

63

(64)  http://www.mea.or.th/en/profile/109/114

64

(65)  https://www.bot.or.th/English/MonetaryPolicy/MonetPolicyComittee/MPR/Monetary%20Policy%20Report/MPR_EN_March2020.pdf, 19. lpp.

65

(66)  http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static

66

(67)  https://www.convert-me.com/en/convert/energy/mcmsgas/mcmsgas-to-toe.html?u=toe&v=8452000

67

(68)  https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price

68

(69)  Iesniegtais dokuments Nr. t21.000687.

69

(70)  
  Ningbo Jinding
  2021. gada 6. aprīlī sniegtā informācija, dokuments Nr. t21.003137.

70

Ningbo Jinding

(71)  
  Orbis datubāze, ko nodrošina Bureau Van Dijk (https://orbis.bvdinfo.com).

71

Orbis

Bureau Van Dijk

(72)  http://www.topy.co.th/product_Washers.php

72

(73)  1919. gada Konvencijas par darba laiku rūpniecībā (Nr. 1) 2. pants.

73

(74)  http://www.mea.or.th/en/profile/109/114

74

(75)  Regula (EK) Nr. 91/2009.

75

(76)  PTO ekspertu grupas ziņojums lietā US – Anti-Dumping and Countervailing Duties (Korea), 7.36. punkts, un PTO ekspertu grupas ziņojums lietā Canada – Welded Pipe, 7.132.–7.144. punkts.

76

US – Anti-Dumping and Countervailing Duties (Korea)

Canada – Welded Pipe

(77)  Paziņojums lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām, par ražotāju eksportētāju izlasi Ķīnas Tautas Republikā, t21.000202.

77

(78)  Ražošanas daļas apstiprināšanas process (“
  PPAP
  ”) un ražošanas procesa un ražošanas apstiprinājuma (“
  PPA
  ”) 3. vai augstāks līmenis, ko izmanto autobūves nozarē.

78

PPAP

PPA

(79)  Apelācijas institūcijas ziņojums lietā US – Hot-Rolled Steel, 204. punkts.

79

US – Hot-Rolled Steel

(80)  Apelācijas institūcijas ziņojums lietā China – HP-SSST, 5.211. punkts.

80

China – HP-SSST

(81)  
  2021. gada 19. maija spriedums lietā T-254/18 CCCME/Komisija, ECLI:EU:T:2021:278, 377. punkts. Sk. arī 2004. gada 28. oktobra spriedumu lietā T-35/01 Shanghai Teraoka Electronic/Padome, EU:T:2004:317, un 2019. gada 24. septembra spriedumu lietā T-500/17 Hubei Xinyegang Special Tube/Komisija, EU:T:2019:691.

81

CCCME

Shanghai Teraoka Electronic

Hubei Xinyegang Special Tube

(82)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/278 (2016. gada 26. februāris), ar ko atceļ galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam un attiecināts arī uz dažu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importu, ko veic, tos nosūtot no Malaizijas un deklarējot vai nedeklarējot kā Malaizijas izcelsmes ražojumus (OV L 52, 27.2.2016., 24. lpp.).

82

(83)  https://www.schraubenverband.de/downloads. Sadaļa “
  Vormaterial
  ”: publiski pieejamā statistika par stiepļu stienīšu cenu attīstību no 2008. līdz 2021. gadam (sk. diagrammu) un pēdējo 12 mēnešu laikā (sk. tabulu zem diagrammas).

83

Vormaterial

(84)  Regula (EK) Nr. 91/2009.

84

(85)  
  HIS Markit Inc (https://ihsmarkit.com/index.html) un A2Mac1 (https://portal.a2mac1.com/).

85

HIS Markit Inc

A2Mac1

(86)  Īstenošanas regula (ES) 2016/278.

86

(87)  Dati pieejami par laikposmu līdz 2021. gada jūlijam.

87

(88)  Avots: Eurostat: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2013/december/tradoc_151969.pdf.

88

Eurostat

(89)  Regula (EK) Nr. 91/2009.

89

(90)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

90

---

PIELIKUMS

Izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

| Valsts | Nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Anhui Goodlink Fastener Co., Ltd | C859 |
| Ķīnas Tautas Republika | Beijing Jinzhaobo High Strength Fastener Co., Ltd. | C767 |
| Ķīnas Tautas Republika | LIAOCHENG BSC
  METAL | C768 |
| Ķīnas Tautas Republika | Celo Suzhou Precision Fasteners Co. Ltd | C769 |
| Ķīnas Tautas Republika | Changshu City Standard Parts Factory Co., Ltd. | C770 |
| Ķīnas Tautas Republika | CHENGLONG TECHNOLOGY (JIAXING) CO., LTD. | C771 |
| Ķīnas Tautas Republika | EC International (Nantong) Co., Ltd. | C772 |
| Ķīnas Tautas Republika | FASTWELL METAL PRODUCTS CO.,LTD | C773 |
| Ķīnas Tautas Republika | Finework (Hunan) New Energy Technology Co.,Ltd | C774 |
| Ķīnas Tautas Republika | FRÖTEK Plastic Technology(Wuxi) CO., LTD | C775 |
| Ķīnas Tautas Republika | Haining Hisener Trade Co., Ltd | C776 |
| Ķīnas Tautas Republika | HAINING JINJIE METAL CO.,LTD | C778 |
| Ķīnas Tautas Republika | HAIYAN BOOMING FASTENER CO.,LTD. | C779 |
| Ķīnas Tautas Republika | Haiyan C&F Fittings Co.,LTD | C780 |
| Ķīnas Tautas Republika | HAIYAN GUANGDA HARDWARE CO., LTD. | C781 |
| Ķīnas Tautas Republika | Haiyan Jiamei Hardware Manufacturing And Tech. Co., Ltd | C782 |
| Ķīnas Tautas Republika | Haiyan Shangxin Standarf Parts Co., Ltd | C783 |
| Ķīnas Tautas Republika | HAIYAN TIANQI STANDARD PARTS CO., LTD. | C784 |
| Ķīnas Tautas Republika | Haiyan Wancheng Fasteners Co., Ltd. | C785 |
| Ķīnas Tautas Republika | HAIYAN XINGLONG FASTENER CO., LTD | C786 |
| Ķīnas Tautas Republika | HAIYAN YIHUI HARDWARE TECHNOLOGY CO.,LTD | C787 |
| Ķīnas Tautas Republika | HAIYAN YOUSUN ENTERPRISE CO., LTD | C788 |
| Ķīnas Tautas Republika | HANDAN HAOSHENG FASTENER CO., LTD. | C789 |
| Ķīnas Tautas Republika | HILTI (CHINA) LTD | C790 |
| Ķīnas Tautas Republika | Jia Xing Tai Cheng Aoto Parts Co., Ltd | C791 |
| Ķīnas Tautas Republika | Jiashan Chaoyi Fastener Co.,Ltd | C792 |
| Ķīnas Tautas Republika | JIASHAN GIANT IMP.&EXP.TRADE CO.,LTD | C793 |
| Ķīnas Tautas Republika | Jiashan Sanxin Fastener Company Limited | C794 |
| Ķīnas Tautas Republika | Jiashan United Oasis Fastener Co.,Ltd | C795 |
| Ķīnas Tautas Republika | JIASHAN WEIYUE FASTENER CO.,LTD | C796 |
| Ķīnas Tautas Republika | Jiashan Xiaohai Metal Products Factory | C797 |
| Ķīnas Tautas Republika | JIASHAN YONGXIN FASTENER CO., LTD | C798 |
| Ķīnas Tautas Republika | JIAXING CHENGFENG METAL PRODUCTS CO.,LTD | C799 |
| Ķīnas Tautas Republika | JIAXING H.J TECH INDUSTRY LIMITED | C800 |
| Ķīnas Tautas Republika | Jiaxing Huanhuan Tong Plastic Industry Co., LTD | C801 |
| Ķīnas Tautas Republika | JIAXING KINFAST HARDWARE CO., LTD. | C802 |
| Ķīnas Tautas Republika | JIAXING LONGSHENG HARDWARE CO.,LTD | C803 |
| Ķīnas Tautas Republika | Jiaxing Shangxiang Import and Export Co., LTD | C804 |
| Ķīnas Tautas Republika | JIAXING SULATER AUTO PARTS CO.,LTD. | C805 |
| Ķīnas Tautas Republika | JIAXING TAIXIN AUTO PARTS MANUFACTURING CO.,LTD | C806 |
| Ķīnas Tautas Republika | Jiaxing Victor Screw Co.,Ltd | C807 |
| Ķīnas Tautas Republika | JIAXING ZHENGYING HARDWARE CO.,LTD | C808 |
| Ķīnas Tautas Republika | Jinan Huayang Fastener Co., Ltd | C809 |
| Ķīnas Tautas Republika | JINAN STAR FASTENER CO., LTD | C810 |
| Ķīnas Tautas Republika | Lianyungang Suli Hardware Technology Co., Ltd. | C811 |
| Ķīnas Tautas Republika | NEDSCHROEF FASTENERS (KUNSHAN) CO., LTD. | C812 |
| Ķīnas Tautas Republika | NEW STARWDH INDUSTRIAL CO.,LTD | C813 |
| Ķīnas Tautas Republika | Ningbo Dongxin High-Strength Nut Co., Ltd. | C814 |
| Ķīnas Tautas Republika | Ningbo Economic & Technical Development Zone Yonggang Fasteners Co., Ltd. | C815 |
| Ķīnas Tautas Republika | Ningbo Haixin Hardware Co., Ltd. | C816 |
| Ķīnas Tautas Republika | NINGBO LEMNA PRODUCT TECHNOLOGY CO.,LTD. | C817 |
| Ķīnas Tautas Republika | Ningbo Minda Machinery & Electronics Co., Ltd. | C818 |
| Ķīnas Tautas Republika | Ningbo Nanjubaoge Fastener Manufacturing Co. Ltd | C819 |
| Ķīnas Tautas Republika | Ningbo Ningli High-Strength Fastener Co., Ltd | C820 |
| Ķīnas Tautas Republika | Ningbo Shengtai Fastener Technology Co., Ltd | C821 |
| Ķīnas Tautas Republika | Ningbo Taida Hezhong Fastener Manufacture Co., Ltd. | C822 |
| Ķīnas Tautas Republika | Ningbo Zhenghai Yongding Fastener Co., Ltd. | C823 |
| Ķīnas Tautas Republika | NINGBO ZHONGBIN FASTENER MFG. CO., LTD | C824 |
| Ķīnas Tautas Republika | Ningbo Zhongjiang High Strength Bolts Co., Ltd. | C825 |
| Ķīnas Tautas Republika | OK TECH CO., LTD | C826 |
| Ķīnas Tautas Republika | PINGHU OTEBAY HARDWARE PRODUCT CO.LTD | C827 |
| Ķīnas Tautas Republika | Pinghu Sanjiaozhou Lubricant Co., Ltd. | C828 |
| Ķīnas Tautas Republika | Pol Shin Fastener (Zhejiang) Co., Ltd | C829 |
| Ķīnas Tautas Republika | QIFENG PRECISION INDUSTRY SCI-TECH CORP. | C830 |
| Ķīnas Tautas Republika | Shanghai Autocraft Co.,Ltd. | C831 |
| Ķīnas Tautas Republika | SHANGHAI CHAEN CHIA FASTENERS CO.,LTD. | C832 |
| Ķīnas Tautas Republika | SHANGHAI EAST BEST FOREIGN TRADE CO.,LTD. | C833 |
| Ķīnas Tautas Republika | Shanghai Chunri New Energy Technology Co., Ltd., | C777 |
| Ķīnas Tautas Republika | Shanghai Rongdun Industry Co., Ltd. | C834 |
| Ķīnas Tautas Republika | Shanghai Galgem Hardware Company Limited | C835 |
| Ķīnas Tautas Republika | Shanghai High-Strength Bolts Plant | C836 |
| Ķīnas Tautas Republika | SHANGHAI MOREGOOD HARDWARE CO., LTD. | C837 |
| Ķīnas Tautas Republika | Shanghai Yueda Nails Co., Ltd. | C838 |
| Ķīnas Tautas Republika | SSF INDUSTRIAL CO., LIMITED | C839 |
| Ķīnas Tautas Republika | Suzhou Escort Hardware Manufacturing Co. Ltd | C840 |
| Ķīnas Tautas Republika | Suzhou Hongly Hardware Co., Ltd | C841 |
| Ķīnas Tautas Republika | Suzhou Litto Fastener Co., Ltd | C842 |
| Ķīnas Tautas Republika | Suzhou YNK Fastener Co., Ltd. | C843 |
| Ķīnas Tautas Republika | Yantai Agrati Fasteners Ltd. | C844 |
| Ķīnas Tautas Republika | YUYAO ALFIRSTE HARDWARE CO.,LTD | C845 |
| Ķīnas Tautas Republika | Yuyao Zhenrui Metal Co., Ltd | C846 |
| Ķīnas Tautas Republika | ZHE JIANG WORLD WIN FASTENER CO., LTD | C847 |
| Ķīnas Tautas Republika | Zhejiang Channov Auto Parts Co., Ltd | C848 |
| Ķīnas Tautas Republika | ZHEJIANG CHAOBOER HARDWARE CO., LTD | C849 |
| Ķīnas Tautas Republika | ZHEJIANG DONGHE MACHINERY TECHNOLOGY CORPORATION LIMITED | C850 |
| Ķīnas Tautas Republika | Zhejiang Excellent Industries Co. Ltd | C851 |
| Ķīnas Tautas Republika | ZHEJIANG MS TECHNOLOGY CO.,LTD. | C852 |
| Ķīnas Tautas Republika | ZHEJIANG NEW SHENGDA FASTENER CO., LTD. | C853 |
| Ķīnas Tautas Republika | ZheJiang RuiZhao Technology Co.,Ltd. | C854 |
| Ķīnas Tautas Republika | Zhejiang Tianyuan Metal Products Co.,Ltd | C855 |

Valsts

Nosaukums

Taric papildu kods

Ķīnas Tautas Republika

Anhui Goodlink Fastener Co., Ltd

C859

Ķīnas Tautas Republika

Beijing Jinzhaobo High Strength Fastener Co., Ltd.

C767

Ķīnas Tautas Republika

LIAOCHENG BSC

METAL

C768

Ķīnas Tautas Republika

Celo Suzhou Precision Fasteners Co. Ltd

C769

Ķīnas Tautas Republika

Changshu City Standard Parts Factory Co., Ltd.

C770

Ķīnas Tautas Republika

CHENGLONG TECHNOLOGY (JIAXING) CO., LTD.

C771

Ķīnas Tautas Republika

EC International (Nantong) Co., Ltd.

C772

Ķīnas Tautas Republika

FASTWELL METAL PRODUCTS CO.,LTD

C773

Ķīnas Tautas Republika

Finework (Hunan) New Energy Technology Co.,Ltd

C774

Ķīnas Tautas Republika

FRÖTEK Plastic Technology(Wuxi) CO., LTD

C775

Ķīnas Tautas Republika

Haining Hisener Trade Co., Ltd

C776

Ķīnas Tautas Republika

HAINING JINJIE METAL CO.,LTD

C778

Ķīnas Tautas Republika

HAIYAN BOOMING FASTENER CO.,LTD.

C779

Ķīnas Tautas Republika

Haiyan C&F Fittings Co.,LTD

C780

Ķīnas Tautas Republika

HAIYAN GUANGDA HARDWARE CO., LTD.

C781

Ķīnas Tautas Republika

Haiyan Jiamei Hardware Manufacturing And Tech. Co., Ltd

C782

Ķīnas Tautas Republika

Haiyan Shangxin Standarf Parts Co., Ltd

C783

Ķīnas Tautas Republika

HAIYAN TIANQI STANDARD PARTS CO., LTD.

C784

Ķīnas Tautas Republika

Haiyan Wancheng Fasteners Co., Ltd.

C785

Ķīnas Tautas Republika

HAIYAN XINGLONG FASTENER CO., LTD

C786

Ķīnas Tautas Republika

HAIYAN YIHUI HARDWARE TECHNOLOGY CO.,LTD

C787

Ķīnas Tautas Republika

HAIYAN YOUSUN ENTERPRISE CO., LTD

C788

Ķīnas Tautas Republika

HANDAN HAOSHENG FASTENER CO., LTD.

C789

Ķīnas Tautas Republika

HILTI (CHINA) LTD

C790

Ķīnas Tautas Republika

Jia Xing Tai Cheng Aoto Parts Co., Ltd

C791

Ķīnas Tautas Republika

Jiashan Chaoyi Fastener Co.,Ltd

C792

Ķīnas Tautas Republika

JIASHAN GIANT IMP.&EXP.TRADE CO.,LTD

C793

Ķīnas Tautas Republika

Jiashan Sanxin Fastener Company Limited

C794

Ķīnas Tautas Republika

Jiashan United Oasis Fastener Co.,Ltd

C795

Ķīnas Tautas Republika

JIASHAN WEIYUE FASTENER CO.,LTD

C796

Ķīnas Tautas Republika

Jiashan Xiaohai Metal Products Factory

C797

Ķīnas Tautas Republika

JIASHAN YONGXIN FASTENER CO., LTD

C798

Ķīnas Tautas Republika

JIAXING CHENGFENG METAL PRODUCTS CO.,LTD

C799

Ķīnas Tautas Republika

JIAXING H.J TECH INDUSTRY LIMITED

C800

Ķīnas Tautas Republika

Jiaxing Huanhuan Tong Plastic Industry Co., LTD

C801

Ķīnas Tautas Republika

JIAXING KINFAST HARDWARE CO., LTD.

C802

Ķīnas Tautas Republika

JIAXING LONGSHENG HARDWARE CO.,LTD

C803

Ķīnas Tautas Republika

Jiaxing Shangxiang Import and Export Co., LTD

C804

Ķīnas Tautas Republika

JIAXING SULATER AUTO PARTS CO.,LTD.

C805

Ķīnas Tautas Republika

JIAXING TAIXIN AUTO PARTS MANUFACTURING CO.,LTD

C806

Ķīnas Tautas Republika

Jiaxing Victor Screw Co.,Ltd

C807

Ķīnas Tautas Republika

JIAXING ZHENGYING HARDWARE CO.,LTD

C808

Ķīnas Tautas Republika

Jinan Huayang Fastener Co., Ltd

C809

Ķīnas Tautas Republika

JINAN STAR FASTENER CO., LTD

C810

Ķīnas Tautas Republika

Lianyungang Suli Hardware Technology Co., Ltd.

C811

Ķīnas Tautas Republika

NEDSCHROEF FASTENERS (KUNSHAN) CO., LTD.

C812

Ķīnas Tautas Republika

NEW STARWDH INDUSTRIAL CO.,LTD

C813

Ķīnas Tautas Republika

Ningbo Dongxin High-Strength Nut Co., Ltd.

C814

Ķīnas Tautas Republika

Ningbo Economic & Technical Development Zone Yonggang Fasteners Co., Ltd.

C815

Ķīnas Tautas Republika

Ningbo Haixin Hardware Co., Ltd.

C816

Ķīnas Tautas Republika

NINGBO LEMNA PRODUCT TECHNOLOGY CO.,LTD.

C817

Ķīnas Tautas Republika

Ningbo Minda Machinery & Electronics Co., Ltd.

C818

Ķīnas Tautas Republika

Ningbo Nanjubaoge Fastener Manufacturing Co. Ltd

C819

Ķīnas Tautas Republika

Ningbo Ningli High-Strength Fastener Co., Ltd

C820

Ķīnas Tautas Republika

Ningbo Shengtai Fastener Technology Co., Ltd

C821

Ķīnas Tautas Republika

Ningbo Taida Hezhong Fastener Manufacture Co., Ltd.

C822

Ķīnas Tautas Republika

Ningbo Zhenghai Yongding Fastener Co., Ltd.

C823

Ķīnas Tautas Republika

NINGBO ZHONGBIN FASTENER MFG. CO., LTD

C824

Ķīnas Tautas Republika

Ningbo Zhongjiang High Strength Bolts Co., Ltd.

C825

Ķīnas Tautas Republika

OK TECH CO., LTD

C826

Ķīnas Tautas Republika

PINGHU OTEBAY HARDWARE PRODUCT CO.LTD

C827

Ķīnas Tautas Republika

Pinghu Sanjiaozhou Lubricant Co., Ltd.

C828

Ķīnas Tautas Republika

Pol Shin Fastener (Zhejiang) Co., Ltd

C829

Ķīnas Tautas Republika

QIFENG PRECISION INDUSTRY SCI-TECH CORP.

C830

Ķīnas Tautas Republika

Shanghai Autocraft Co.,Ltd.

C831

Ķīnas Tautas Republika

SHANGHAI CHAEN CHIA FASTENERS CO.,LTD.

C832

Ķīnas Tautas Republika

SHANGHAI EAST BEST FOREIGN TRADE CO.,LTD.

C833

Ķīnas Tautas Republika

Shanghai Chunri New Energy Technology Co., Ltd.,

C777

Ķīnas Tautas Republika

Shanghai Rongdun Industry Co., Ltd.

C834

Ķīnas Tautas Republika

Shanghai Galgem Hardware Company Limited

C835

Ķīnas Tautas Republika

Shanghai High-Strength Bolts Plant

C836

Ķīnas Tautas Republika

SHANGHAI MOREGOOD HARDWARE CO., LTD.

C837

Ķīnas Tautas Republika

Shanghai Yueda Nails Co., Ltd.

C838

Ķīnas Tautas Republika

SSF INDUSTRIAL CO., LIMITED

C839

Ķīnas Tautas Republika

Suzhou Escort Hardware Manufacturing Co. Ltd

C840

Ķīnas Tautas Republika

Suzhou Hongly Hardware Co., Ltd

C841

Ķīnas Tautas Republika

Suzhou Litto Fastener Co., Ltd

C842

Ķīnas Tautas Republika

Suzhou YNK Fastener Co., Ltd.

C843

Ķīnas Tautas Republika

Yantai Agrati Fasteners Ltd.

C844

Ķīnas Tautas Republika

YUYAO ALFIRSTE HARDWARE CO.,LTD

C845

Ķīnas Tautas Republika

Yuyao Zhenrui Metal Co., Ltd

C846

Ķīnas Tautas Republika

ZHE JIANG WORLD WIN FASTENER CO., LTD

C847

Ķīnas Tautas Republika

Zhejiang Channov Auto Parts Co., Ltd

C848

Ķīnas Tautas Republika

ZHEJIANG CHAOBOER HARDWARE CO., LTD

C849

Ķīnas Tautas Republika

ZHEJIANG DONGHE MACHINERY TECHNOLOGY CORPORATION LIMITED

C850

Ķīnas Tautas Republika

Zhejiang Excellent Industries Co. Ltd

C851

Ķīnas Tautas Republika

ZHEJIANG MS TECHNOLOGY CO.,LTD.

C852

Ķīnas Tautas Republika

ZHEJIANG NEW SHENGDA FASTENER CO., LTD.

C853

Ķīnas Tautas Republika

ZheJiang RuiZhao Technology Co.,Ltd.

C854

Ķīnas Tautas Republika

Zhejiang Tianyuan Metal Products Co.,Ltd

C855

---