# Euroopa Liidu L 90/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 90 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik18. märts 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 90

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik18. märts 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/439, 20. oktoober 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega hindamismetoodika kohta, mida pädevad asutused peavad järgima, kui nad hindavad krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastavust sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/440, 16. märts 2022, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/605 (milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed) I lisa (
  1
  ) | 67 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/441, 17. märts 2022, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Ühendkuningriiki ja Ameerika Ühendriike käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi (
  1
  ) | 105 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/442, 21. veebruar 2022, millega antakse luba alustada läbirääkimisi Islandi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga, et sõlmida Euroopa Liidu ja nimetatud riikide vahel lepingud, mis käsitlevad täiendavaid reegleid seoses Integreeritud Piirihalduse Fondi osaks oleva piirihalduse ja viisapoliitika rahastuga | 116 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/443, 3. märts 2022, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu IV lisa Energeetika muutmise suhtes (hoonete energiatõhususe direktiiv) (
  1
  ) | 118 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2022/444, 28. juuni 2021, riigiabi kava SA.49414 (2020/C) (ex 2019/NN) kohta, mida Prantsusmaa rakendas maagaasihoidlate käitajate suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 4494 all)

   (
  1
  ) | 122 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2022/445, 15. märts 2022, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi vahelise rahaküsimusi käsitleva lepingu lisa | 163 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2022/446, 15. märts 2022, millega muudetakse Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahelise rahanduskokkuleppe lisa | 180 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2022/447, 8. märts 2022, millega muudetakse otsust 2011/15/EL kontode kohta, mis avatakse liikmesriikidele, mille rahaühik on euro, antud EFSF laenudega seotud maksete töötlemiseks (EKP/2022/10) | 197 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/439, 20. oktoober 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega hindamismetoodika kohta, mida pädevad asutused peavad järgima, kui nad hindavad krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastavust sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/440, 16. märts 2022, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/605 (milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed) I lisa (
  1
  )

1

67

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/441, 17. märts 2022, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Ühendkuningriiki ja Ameerika Ühendriike käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi (
  1
  )

1

105

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/442, 21. veebruar 2022, millega antakse luba alustada läbirääkimisi Islandi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga, et sõlmida Euroopa Liidu ja nimetatud riikide vahel lepingud, mis käsitlevad täiendavaid reegleid seoses Integreeritud Piirihalduse Fondi osaks oleva piirihalduse ja viisapoliitika rahastuga

116

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/443, 3. märts 2022, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu IV lisa Energeetika muutmise suhtes (hoonete energiatõhususe direktiiv) (
  1
  )

1

118

*

Komisjoni otsus (EL) 2022/444, 28. juuni 2021, riigiabi kava SA.49414 (2020/C) (ex 2019/NN) kohta, mida Prantsusmaa rakendas maagaasihoidlate käitajate suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 4494 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 4494 all)

1

122

*

Komisjoni otsus (EL) 2022/445, 15. märts 2022, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi vahelise rahaküsimusi käsitleva lepingu lisa

163

*

Komisjoni otsus (EL) 2022/446, 15. märts 2022, millega muudetakse Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahelise rahanduskokkuleppe lisa

180

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2022/447, 8. märts 2022, millega muudetakse otsust 2011/15/EL kontode kohta, mis avatakse liikmesriikidele, mille rahaühik on euro, antud EFSF laenudega seotud maksete töötlemiseks (EKP/2022/10)

197

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 18.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 90/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 90/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/439,

20. oktoober 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega hindamismetoodika kohta, mida pädevad asutused peavad järgima, kui nad hindavad krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastavust sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 144 lõike 2 kolmandat lõiku, artikli 173 lõike 3 kolmandat lõiku ja artikli 180 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud nõue, mille kohaselt pädevad asutused hindavad krediidiasutuse või investeerimisühingu vastavust sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele, puudutab kõiki sisereitingute meetodi kasutamise nõudeid olenemata nende olulisuse astmest ja kõnealuste nõuete täitmist igal ajal. Seega ei puuduta hindamise nõue mitte ainult krediidiasutuse või investeerimisühingu esmast loataotlust omavahendite nõuete arvutamise eesmärgil reitingusüsteemide kasutamiseks, vaid ka krediidiasutuse või investeerimisühingu võimalikke täiendavaid loataotlusi reitingusüsteemide kasutamiseks vastavalt sisereitingute meetodi järkjärgulise rakendamise heakskiidetud kavale; kõnealuse määruse artikli 143 lõike 3 ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 529/2014 (2) kohast taotlust oluliste muudatuste tegemiseks sisemeetodites, mille kasutamiseks krediidiasutus või investeerimisühing on saanud loa; sisereitingute meetodi muudatusi, millest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 143 lõikele 4 ja delegeeritud määrusele (EL) nr 529/2014 tuleb teatada; Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (3) artikli 101 lõike 1 kohaselt selle sisereitingute meetodi pidevat läbivaatamist, mille kasutamiseks krediidiasutus või investeerimisühing on saanud loa; ning määruse (EL) nr 575/2013 artikli 149 kohaseid loataotlusi lihtsamate meetodite kasutamise juurde tagasipöördumiseks. Pädevad asutused peaksid sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele vastavuse hindamise kõigi eelnimetatud aspektide puhul kohaldama samu kriteeriume. Seepärast tuleks kõigil neil juhtudel kohaldada kõnealust hindamismetoodikat sätestavaid eeskirju, et tagada pädevate asutuste hindamismetoodika ühtlus ja vältida regulatiivse arbitraaži ohtu. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud nõue, mille kohaselt pädevad asutused hindavad krediidiasutuse või investeerimisühingu vastavust sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele, puudutab kõiki sisereitingute meetodi kasutamise nõudeid olenemata nende olulisuse astmest ja kõnealuste nõuete täitmist igal ajal. Seega ei puuduta hindamise nõue mitte ainult krediidiasutuse või investeerimisühingu esmast loataotlust omavahendite nõuete arvutamise eesmärgil reitingusüsteemide kasutamiseks, vaid ka krediidiasutuse või investeerimisühingu võimalikke täiendavaid loataotlusi reitingusüsteemide kasutamiseks vastavalt sisereitingute meetodi järkjärgulise rakendamise heakskiidetud kavale; kõnealuse määruse artikli 143 lõike 3 ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 529/2014 (2) kohast taotlust oluliste muudatuste tegemiseks sisemeetodites, mille kasutamiseks krediidiasutus või investeerimisühing on saanud loa; sisereitingute meetodi muudatusi, millest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 143 lõikele 4 ja delegeeritud määrusele (EL) nr 529/2014 tuleb teatada; Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (3) artikli 101 lõike 1 kohaselt selle sisereitingute meetodi pidevat läbivaatamist, mille kasutamiseks krediidiasutus või investeerimisühing on saanud loa; ning määruse (EL) nr 575/2013 artikli 149 kohaseid loataotlusi lihtsamate meetodite kasutamise juurde tagasipöördumiseks. Pädevad asutused peaksid sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele vastavuse hindamise kõigi eelnimetatud aspektide puhul kohaldama samu kriteeriume. Seepärast tuleks kõigil neil juhtudel kohaldada kõnealust hindamismetoodikat sätestavaid eeskirju, et tagada pädevate asutuste hindamismetoodika ühtlus ja vältida regulatiivse arbitraaži ohtu.

| (2) | Hindamismetoodika peaks hõlmama meetodeid, mida pädevad asutused kasutavad kas valikuliselt või kohustuslikus korras, ning sellega tuleks ette näha kriteeriumid, millele vastavust pädevad asutused peavad kontrollima. |
| --- | --- |

(2)

Hindamismetoodika peaks hõlmama meetodeid, mida pädevad asutused kasutavad kas valikuliselt või kohustuslikus korras, ning sellega tuleks ette näha kriteeriumid, millele vastavust pädevad asutused peavad kontrollima.

| (3) | Selleks et tagada kogu liidus sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele vastavuse järjekindel hindamine, on vaja, et pädevad asutused kasutaksid hindamisel samu meetodeid. Seetõttu tuleb sätestada meetodid, mida peavad kasutama kõik pädevad asutused. Mudelite hindamise laadi ning mudelite mitmekesisust ja eripärasid arvestades peaksid pädevad asutused siiski kasutama ka oma järelevalvealast kaalutlusõigust kõnealuste meetodite kohaldamisel konkreetsete uuritavate mudelite suhtes. Käesolevas määruses sätestatud hindamismetoodikas tuleks esitada miinimumkriteeriumid, mille alusel pädevad asutused kontrollivad sisereitingute meetodi kasutamise nõuete täitmist, ning sätestada pädevate asutuste kohustus kontrollida vastavust muudele vajalikele kriteeriumidele. Lisaks on teatavatel juhtudel, kui pädev asutus on hiljuti hinnanud sarnaseid reitingusüsteeme sama riskipositsiooni klassi puhul, asjakohane lubada kasutada selliste hindamiste tulemusi ja mitte kohustada pädevat asutust neid hindamisi kordama, kui pädev asutus leiab oma kaalutlusõigust kasutades, et tulemused jäävad olulises osas samaks. See peaks vältima keerukust, tarbetut koormust ja töö dubleerimist. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada kogu liidus sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele vastavuse järjekindel hindamine, on vaja, et pädevad asutused kasutaksid hindamisel samu meetodeid. Seetõttu tuleb sätestada meetodid, mida peavad kasutama kõik pädevad asutused. Mudelite hindamise laadi ning mudelite mitmekesisust ja eripärasid arvestades peaksid pädevad asutused siiski kasutama ka oma järelevalvealast kaalutlusõigust kõnealuste meetodite kohaldamisel konkreetsete uuritavate mudelite suhtes. Käesolevas määruses sätestatud hindamismetoodikas tuleks esitada miinimumkriteeriumid, mille alusel pädevad asutused kontrollivad sisereitingute meetodi kasutamise nõuete täitmist, ning sätestada pädevate asutuste kohustus kontrollida vastavust muudele vajalikele kriteeriumidele. Lisaks on teatavatel juhtudel, kui pädev asutus on hiljuti hinnanud sarnaseid reitingusüsteeme sama riskipositsiooni klassi puhul, asjakohane lubada kasutada selliste hindamiste tulemusi ja mitte kohustada pädevat asutust neid hindamisi kordama, kui pädev asutus leiab oma kaalutlusõigust kasutades, et tulemused jäävad olulises osas samaks. See peaks vältima keerukust, tarbetut koormust ja töö dubleerimist.

| (4) | Hinnates krediidiasutuse või investeerimisühingu vastavust sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele muudel eesmärkidel kui esmase loataotluse puhul, peaksid pädevad asutused kohaldama ainult neid eeskirju, mis on kõnealustel muudel eesmärkidel hindamise ulatuse seisukohast asjakohased, ning nad peaksid igal juhul kasutama lähtepunktina varasemate hindamiste järeldusi. |
| --- | --- |

(4)

Hinnates krediidiasutuse või investeerimisühingu vastavust sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele muudel eesmärkidel kui esmase loataotluse puhul, peaksid pädevad asutused kohaldama ainult neid eeskirju, mis on kõnealustel muudel eesmärkidel hindamise ulatuse seisukohast asjakohased, ning nad peaksid igal juhul kasutama lähtepunktina varasemate hindamiste järeldusi.

| (5) | Kui hindamine on seotud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 lõike 1 punktis a osutatud loataotlustega, kohaldatakse ühisotsuse tegemisel kõnealuse artikli lõikes 8 osutatud rakenduslikke tehnilisi standardeid. |
| --- | --- |

(5)

Kui hindamine on seotud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 lõike 1 punktis a osutatud loataotlustega, kohaldatakse ühisotsuse tegemisel kõnealuse artikli lõikes 8 osutatud rakenduslikke tehnilisi standardeid.

| (6) | Pädevad asutused peavad kontrollima, kas krediidiasutused ja investeerimisühingud vastavad sisereitingute meetodi kasutamise konkreetsetele regulatiivsetele nõuetele, samuti hindama krediidiasutuse või investeerimisühingu rakendatud lahenduste, süsteemide ja meetodite üldist kvaliteeti ning nõudma kõnealustele nõuetele järjepideva vastavuse tagamiseks pidevat täiustamist ja muutunud asjaoludega kohandamist. Selline hindamine nõuab pädevatelt asutustelt suurel määral kaalutlusõiguse kasutamist. Hindamismetoodikat käsitlevad eeskirjad peaksid ühelt poolt võimaldama pädevatel asutustel kasutada oma kaalutlusõigust, viies vajaduse korral läbi täiendavaid kontrolle lisaks käesolevas määruses sätestatud kontrollidele, ning teiselt poolt tagama eri jurisdiktsioonide järelevalvetavade ühtlustamise ja võrreldavuse. Samadel põhjustel tuleks pädevatele asutustele võimaldada piisavat paindlikkust, et kasutada kõige asjakohasemat valikulist meetodit või mis tahes muud meetodit, mis on vajalik konkreetsete nõuete täitmise kontrollimiseks, võttes muu hulgas arvesse iga reitingusüsteemi alla kuuluvate riskipositsioonide liikide olulisust, mudelite keerukust, olukorra eripärasid, krediidiasutuse või investeerimisühingu rakendatavat konkreetset lahendust, krediidiasutuse või investeerimisühingu esitatud tõendite kvaliteeti ning pädevate asutuste käsutuses olevaid ressursse. Kahtluste korral sisereitingute meetodi nõuete täitmise osas peaks pädevatel asutustel lisaks samadel põhjustel olema võimalik teha täiendavaid teste ja kontrolle kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, võttes arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu äritegevuse ja struktuuri laadi, ulatust ja keerukust. |
| --- | --- |

(6)

Pädevad asutused peavad kontrollima, kas krediidiasutused ja investeerimisühingud vastavad sisereitingute meetodi kasutamise konkreetsetele regulatiivsetele nõuetele, samuti hindama krediidiasutuse või investeerimisühingu rakendatud lahenduste, süsteemide ja meetodite üldist kvaliteeti ning nõudma kõnealustele nõuetele järjepideva vastavuse tagamiseks pidevat täiustamist ja muutunud asjaoludega kohandamist. Selline hindamine nõuab pädevatelt asutustelt suurel määral kaalutlusõiguse kasutamist. Hindamismetoodikat käsitlevad eeskirjad peaksid ühelt poolt võimaldama pädevatel asutustel kasutada oma kaalutlusõigust, viies vajaduse korral läbi täiendavaid kontrolle lisaks käesolevas määruses sätestatud kontrollidele, ning teiselt poolt tagama eri jurisdiktsioonide järelevalvetavade ühtlustamise ja võrreldavuse. Samadel põhjustel tuleks pädevatele asutustele võimaldada piisavat paindlikkust, et kasutada kõige asjakohasemat valikulist meetodit või mis tahes muud meetodit, mis on vajalik konkreetsete nõuete täitmise kontrollimiseks, võttes muu hulgas arvesse iga reitingusüsteemi alla kuuluvate riskipositsioonide liikide olulisust, mudelite keerukust, olukorra eripärasid, krediidiasutuse või investeerimisühingu rakendatavat konkreetset lahendust, krediidiasutuse või investeerimisühingu esitatud tõendite kvaliteeti ning pädevate asutuste käsutuses olevaid ressursse. Kahtluste korral sisereitingute meetodi nõuete täitmise osas peaks pädevatel asutustel lisaks samadel põhjustel olema võimalik teha täiendavaid teste ja kontrolle kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, võttes arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu äritegevuse ja struktuuri laadi, ulatust ja keerukust.

| (7) | Selleks et tagada kogu sisereitingute meetodi hindamise järjepidevus ja terviklikkus, peaksid pädevad asutused krediidiasutuse või investeerimisühingu edaspidiste loataotluste korral, mis põhinevad heakskiidetud järkjärgulise rakendamise kaval, lähtuma hindamisel vähemalt eeskirjadest, mis käsitlevad kasutamise ja kogemuse kontrollimist, reitinguklassidesse või kogumitesse määramist, reitingusüsteeme ja riskide kvantifitseerimist, kuna need hindamise aspektid puudutavad kõiki sisereitingute meetodi kohaldamisel kasutatavaid reitingusüsteeme. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada kogu sisereitingute meetodi hindamise järjepidevus ja terviklikkus, peaksid pädevad asutused krediidiasutuse või investeerimisühingu edaspidiste loataotluste korral, mis põhinevad heakskiidetud järkjärgulise rakendamise kaval, lähtuma hindamisel vähemalt eeskirjadest, mis käsitlevad kasutamise ja kogemuse kontrollimist, reitinguklassidesse või kogumitesse määramist, reitingusüsteeme ja riskide kvantifitseerimist, kuna need hindamise aspektid puudutavad kõiki sisereitingute meetodi kohaldamisel kasutatavaid reitingusüsteeme.

| (8) | Sisereitingute meetodi kohaldamise nõuetekohasuse hindamiseks tuleks kontrollida kõiki reitingusüsteeme ja nendega seotud protsesse, kui krediidiasutus või investeerimisühing on delegeerinud reitingusüsteemide kavandamise, rakendamise ja valideerimisega seotud ülesanded, toimingud või funktsioonid kolmandale isikule või on saanud reitingusüsteemi või koondatud andmed kolmandast isikust müüjalt. Eelkõige tuleks kontrollida, kas krediidiasutuses või investeerimisühingus on rakendatud piisavaid kontrolle ja kas on olemas täielik dokumentatsioon. Kuna delegeeritud protsesside ja kolmandast isikust müüjalt saadud reitingusüsteemide toimimise eest vastutab lõppkokkuvõttes krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgan, tuleks kontrollida, kas krediidiasutuses või investeerimisühingus on piisav sisemine arusaam delegeeritud protsessidest ja ostetud reitingusüsteemidest. Seepärast peaksid pädevad asutused hindama kõiki delegeeritud ülesandeid, toiminguid ja funktsioone ning kolmandast isikust müüjatelt saadud reitingusüsteeme sarnaselt hindamisega, mis viidaks läbi siis, kui sisereitingute meetod oleks täies ulatuses välja töötatud krediidiasutuse või investeerimisühingu siseprotsesside tulemusena. |
| --- | --- |

(8)

Sisereitingute meetodi kohaldamise nõuetekohasuse hindamiseks tuleks kontrollida kõiki reitingusüsteeme ja nendega seotud protsesse, kui krediidiasutus või investeerimisühing on delegeerinud reitingusüsteemide kavandamise, rakendamise ja valideerimisega seotud ülesanded, toimingud või funktsioonid kolmandale isikule või on saanud reitingusüsteemi või koondatud andmed kolmandast isikust müüjalt. Eelkõige tuleks kontrollida, kas krediidiasutuses või investeerimisühingus on rakendatud piisavaid kontrolle ja kas on olemas täielik dokumentatsioon. Kuna delegeeritud protsesside ja kolmandast isikust müüjalt saadud reitingusüsteemide toimimise eest vastutab lõppkokkuvõttes krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgan, tuleks kontrollida, kas krediidiasutuses või investeerimisühingus on piisav sisemine arusaam delegeeritud protsessidest ja ostetud reitingusüsteemidest. Seepärast peaksid pädevad asutused hindama kõiki delegeeritud ülesandeid, toiminguid ja funktsioone ning kolmandast isikust müüjatelt saadud reitingusüsteeme sarnaselt hindamisega, mis viidaks läbi siis, kui sisereitingute meetod oleks täies ulatuses välja töötatud krediidiasutuse või investeerimisühingu siseprotsesside tulemusena.

| (9) | Selleks et sisereitingute meetodi järkjärguline rakendamine ei jääks krediidiasutuses või investeerimisühingus pikema aja vältel osaliseks, peaksid pädevad asutused kontrollima nn kasutuselevõtukava kohase rakendamistähtaja asjakohasust, sellest tähtajast kinnipidamist ja kasutuselevõtukava muutmise vajadust. Tuleks kontrollida, kas kõigi kasutuselevõtukavaga hõlmatud riskipositsioonide puhul on kindlaks määratud mõistlik sisereitingute meetodi kasutuselevõtu maksimaalne aeg. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et sisereitingute meetodi järkjärguline rakendamine ei jääks krediidiasutuses või investeerimisühingus pikema aja vältel osaliseks, peaksid pädevad asutused kontrollima nn kasutuselevõtukava kohase rakendamistähtaja asjakohasust, sellest tähtajast kinnipidamist ja kasutuselevõtukava muutmise vajadust. Tuleks kontrollida, kas kõigi kasutuselevõtukavaga hõlmatud riskipositsioonide puhul on kindlaks määratud mõistlik sisereitingute meetodi kasutuselevõtu maksimaalne aeg.

| (10) | Oluline on hinnata valideerimisfunktsiooni täitja usaldusväärsust ning seega krediidiriski kontrolli üksusest sõltumatust, meetodite ja protseduuride täielikkust, sagedust ja asjakohasust ning aruandlusprotsessi usaldusväärsust, et veenduda reitingusüsteemide objektiivse hindamise toimumises ning mudeli puuduste ja nõrkuste varjamise stiimulite vähesuses. Valideerimisfunktsiooni täitja piisava sõltumatuse kontrollimisel peaksid pädevad asutused võtma arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu suurust ja keerukust. |
| --- | --- |

(10)

Oluline on hinnata valideerimisfunktsiooni täitja usaldusväärsust ning seega krediidiriski kontrolli üksusest sõltumatust, meetodite ja protseduuride täielikkust, sagedust ja asjakohasust ning aruandlusprotsessi usaldusväärsust, et veenduda reitingusüsteemide objektiivse hindamise toimumises ning mudeli puuduste ja nõrkuste varjamise stiimulite vähesuses. Valideerimisfunktsiooni täitja piisava sõltumatuse kontrollimisel peaksid pädevad asutused võtma arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu suurust ja keerukust.

| (11) | Kuna sisereitingute meetodi keskmes on reitingusüsteemid, mille kvaliteet võib oluliselt mõjutada omavahendite nõuete ulatust, tuleks reitingusüsteemide toimimine korrapäraselt läbi vaadata. Arvestades, et riskiparameetrite hinnangud tuleb vähemalt kord aastas läbi vaadata ning et reitingusüsteeme peaksid korrapäraselt hindama pädevad asutused ja siseauditi funktsiooni täitja, ning arvestades, et selle ülesande täitmiseks on vajalik valideerimisfunktsiooni täitja sisend, on asjakohane kontrollida, kas vähemalt kord aastas viiakse läbi olulisi portfelle hõlmavate reitingusüsteemide toimimise valideerimine ja kõigi muude reitingusüsteemide järeltestimine. |
| --- | --- |

(11)

Kuna sisereitingute meetodi keskmes on reitingusüsteemid, mille kvaliteet võib oluliselt mõjutada omavahendite nõuete ulatust, tuleks reitingusüsteemide toimimine korrapäraselt läbi vaadata. Arvestades, et riskiparameetrite hinnangud tuleb vähemalt kord aastas läbi vaadata ning et reitingusüsteeme peaksid korrapäraselt hindama pädevad asutused ja siseauditi funktsiooni täitja, ning arvestades, et selle ülesande täitmiseks on vajalik valideerimisfunktsiooni täitja sisend, on asjakohane kontrollida, kas vähemalt kord aastas viiakse läbi olulisi portfelle hõlmavate reitingusüsteemide toimimise valideerimine ja kõigi muude reitingusüsteemide järeltestimine.

| (12) | Siseauditites tuleb tulemuslikult käsitleda sisereitingute meetodi kõiki valdkondi. Siiski tuleks veenduda, et siseauditi ressursse kasutatakse tõhusalt, keskendudes kõige riskantsematele valdkondadele. Teatav paindlikkus on oluline eelkõige nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kus kasutatakse mitut reitingusüsteemi. Seetõttu peaksid pädevad asutused veenduma, et igal aastal toimub läbivaatamine eesmärgiga teha kindlaks valdkonnad, mis vajavad aasta jooksul põhjalikumat kontrollimist. |
| --- | --- |

(12)

Siseauditites tuleb tulemuslikult käsitleda sisereitingute meetodi kõiki valdkondi. Siiski tuleks veenduda, et siseauditi ressursse kasutatakse tõhusalt, keskendudes kõige riskantsematele valdkondadele. Teatav paindlikkus on oluline eelkõige nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kus kasutatakse mitut reitingusüsteemi. Seetõttu peaksid pädevad asutused veenduma, et igal aastal toimub läbivaatamine eesmärgiga teha kindlaks valdkonnad, mis vajavad aasta jooksul põhjalikumat kontrollimist.

| (13) | Selleks et tagada reitingusüsteemide kasutamise ulatuse minimaalne ühtlus, peaksid pädevad asutused veenduma, et reitingusüsteeme kasutatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohastes protsessides laiemate riskijuhtimise, laenuandmise otsustamise ja muude otsuste tegemise, sisemise kapitali allokeerimise ja äriühingu üldjuhtimise laiemate protsesside raames (kasutamise kontrollimine). Need on põhivaldkonnad, kus siseprotsessid eeldavad riskiparameetrite kasutamist, mistõttu juhul, kui kõnealustes valdkondades kasutatavad riskiparameetrid erinevad omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatavatest riskiparameetritest, tuleks kontrollida, kas erinevused on põhjendatud. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et tagada reitingusüsteemide kasutamise ulatuse minimaalne ühtlus, peaksid pädevad asutused veenduma, et reitingusüsteeme kasutatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohastes protsessides laiemate riskijuhtimise, laenuandmise otsustamise ja muude otsuste tegemise, sisemise kapitali allokeerimise ja äriühingu üldjuhtimise laiemate protsesside raames (kasutamise kontrollimine). Need on põhivaldkonnad, kus siseprotsessid eeldavad riskiparameetrite kasutamist, mistõttu juhul, kui kõnealustes valdkondades kasutatavad riskiparameetrid erinevad omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatavatest riskiparameetritest, tuleks kontrollida, kas erinevused on põhjendatud.

| (14) | Kogemuse kontrollimise nõuetega seoses peaksid pädevad asutused hindama, kas reitingusüsteemid, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutas enne sisereitingute meetodi kasutuselevõtmist, on üldjoontes kooskõlas sisereitingute meetodi nõuetega, ning veenduma eelkõige selles, et vähemalt kolm aastat enne sisereitingute meetodi kasutuselevõtmist on reitingusüsteemi kasutatud krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemistes riskide mõõtmise ja juhtimise protsessides ning selle suhtes on kohaldatud järelevalvet, sisemist valideerimist ja siseauditeerimist. Selline hindamismetoodika täpsustamine on vajalik minimaalse ühtluse tagamiseks. Pädevad asutused peaksid kontrollima, kas reitingusüsteeme on rakendatud vähemalt kõige põhilisemates kasutusvaldkondades, ning veenduma, et krediidiasutus või investeerimisühing on reitingusüsteeme tegelikult kasutanud ning et nii töötajad kui ka juhtkond on nende parameetritega harjunud ning mõistavad hästi nende tähendust ja puudusi. Lisaks peaksid varasemat kogemust hõlmaval perioodil toimunud järelevalve, valideerimine ja siseauditeerimine tõendama, et reitingusüsteemid vastasid sisereitingute meetodi põhinõuetele ning et neid täiustati selle perioodi jooksul järkjärgult. |
| --- | --- |

(14)

Kogemuse kontrollimise nõuetega seoses peaksid pädevad asutused hindama, kas reitingusüsteemid, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutas enne sisereitingute meetodi kasutuselevõtmist, on üldjoontes kooskõlas sisereitingute meetodi nõuetega, ning veenduma eelkõige selles, et vähemalt kolm aastat enne sisereitingute meetodi kasutuselevõtmist on reitingusüsteemi kasutatud krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemistes riskide mõõtmise ja juhtimise protsessides ning selle suhtes on kohaldatud järelevalvet, sisemist valideerimist ja siseauditeerimist. Selline hindamismetoodika täpsustamine on vajalik minimaalse ühtluse tagamiseks. Pädevad asutused peaksid kontrollima, kas reitingusüsteeme on rakendatud vähemalt kõige põhilisemates kasutusvaldkondades, ning veenduma, et krediidiasutus või investeerimisühing on reitingusüsteeme tegelikult kasutanud ning et nii töötajad kui ka juhtkond on nende parameetritega harjunud ning mõistavad hästi nende tähendust ja puudusi. Lisaks peaksid varasemat kogemust hõlmaval perioodil toimunud järelevalve, valideerimine ja siseauditeerimine tõendama, et reitingusüsteemid vastasid sisereitingute meetodi põhinõuetele ning et neid täiustati selle perioodi jooksul järkjärgult.

| (15) | Mittejaenõuete puhul peab riskipositsioonide reitinguklassidesse määramise protsessis olema tagatud sõltumatus, sest see protsess eeldab tavaliselt inimese tehtavat otsust. Jaenõuete puhul on määramine tavaliselt täiesti automaatne ning põhineb objektiivsel teabel võlgniku ja tema tehingute kohta. Määramisprotsessi korrektsus tagatakse reitingusüsteemi nõuetekohase rakendamisega krediidiasutuse või investeerimisühingu IT-süsteemides ja protseduurides. Sellest hoolimata tuleb juhul, kui inimese otsuse põhjal korrigeerimine on lubatud, kasutada reitingute määramise protsessis inimese tehtavat otsust. Sellest tulenevalt ja võttes arvesse, et riskipositsioonide algatamise või pikendamise eest vastutavad isikud kalduvad tavaliselt määrama paremaid reitinguid, et suurendada krediidi müüki ja mahtu, tuleks inimese otsuse põhjal korrigeerimise kasutamisel, sealhulgas jaenõuete puhul, kontrollida, kas määramise on heaks kiitnud riskipositsioonide algatamise või pikendamise eest vastutavatest isikutest sõltumatu üksikisik või komitee. |
| --- | --- |

(15)

Mittejaenõuete puhul peab riskipositsioonide reitinguklassidesse määramise protsessis olema tagatud sõltumatus, sest see protsess eeldab tavaliselt inimese tehtavat otsust. Jaenõuete puhul on määramine tavaliselt täiesti automaatne ning põhineb objektiivsel teabel võlgniku ja tema tehingute kohta. Määramisprotsessi korrektsus tagatakse reitingusüsteemi nõuetekohase rakendamisega krediidiasutuse või investeerimisühingu IT-süsteemides ja protseduurides. Sellest hoolimata tuleb juhul, kui inimese otsuse põhjal korrigeerimine on lubatud, kasutada reitingute määramise protsessis inimese tehtavat otsust. Sellest tulenevalt ja võttes arvesse, et riskipositsioonide algatamise või pikendamise eest vastutavad isikud kalduvad tavaliselt määrama paremaid reitinguid, et suurendada krediidi müüki ja mahtu, tuleks inimese otsuse põhjal korrigeerimise kasutamisel, sealhulgas jaenõuete puhul, kontrollida, kas määramise on heaks kiitnud riskipositsioonide algatamise või pikendamise eest vastutavatest isikutest sõltumatu üksikisik või komitee.

| (16) | Kui reitingud on vanemad kui 12 kuud või kui määramist ei ole krediidiasutuse või investeerimisühingu eeskirjade kohaselt õigeaegselt läbi vaadatud, peaksid pädevad asutused kontrollima, kas riskiga kaalutud varade arvutamisel on tehtud konservatiivseid korrektsioone. Selleks on mitu põhjust. Kui reiting on aegunud või põhineb vananenud teabel, ei pruugi riskihinnang olla õige. Näiteks juhul, kui võlgniku olukord on viimase 12 kuu jooksul halvenenud, ei kajastu see reitingus ja riski alahinnatakse. Lisaks tuleks riskiparameetrite hindamise üldreegli kohaselt rakendada suuremat konservatiivsust, kui riskiparameetrite hindamine põhineb ebapiisavatel andmetel või eeldustel. Samast reeglist tuleks lähtuda riskipositsioonide klassidesse või kogumitesse määramise protsessis, st kui klassidesse või kogumitesse määramisel ei ole võetud arvesse piisavat teavet, tuleks riskikaalude arvutamisel konservatiivsust suurendada. Riskikaalude arvutamisel konservatiivsuse suurendamise täpset meetodit ei tuleks sätestada, sest krediidiasutus või investeerimisühing võib korrigeerida kas reitingut, riskiparameetri hinnangut või riskikaalu. Korrigeerimine peaks olema proportsionaalne selle perioodi kestusega, mille vältel reiting või selle aluseks olev teave on olnud aegunud. |
| --- | --- |

(16)

Kui reitingud on vanemad kui 12 kuud või kui määramist ei ole krediidiasutuse või investeerimisühingu eeskirjade kohaselt õigeaegselt läbi vaadatud, peaksid pädevad asutused kontrollima, kas riskiga kaalutud varade arvutamisel on tehtud konservatiivseid korrektsioone. Selleks on mitu põhjust. Kui reiting on aegunud või põhineb vananenud teabel, ei pruugi riskihinnang olla õige. Näiteks juhul, kui võlgniku olukord on viimase 12 kuu jooksul halvenenud, ei kajastu see reitingus ja riski alahinnatakse. Lisaks tuleks riskiparameetrite hindamise üldreegli kohaselt rakendada suuremat konservatiivsust, kui riskiparameetrite hindamine põhineb ebapiisavatel andmetel või eeldustel. Samast reeglist tuleks lähtuda riskipositsioonide klassidesse või kogumitesse määramise protsessis, st kui klassidesse või kogumitesse määramisel ei ole võetud arvesse piisavat teavet, tuleks riskikaalude arvutamisel konservatiivsust suurendada. Riskikaalude arvutamisel konservatiivsuse suurendamise täpset meetodit ei tuleks sätestada, sest krediidiasutus või investeerimisühing võib korrigeerida kas reitingut, riskiparameetri hinnangut või riskikaalu. Korrigeerimine peaks olema proportsionaalne selle perioodi kestusega, mille vältel reiting või selle aluseks olev teave on olnud aegunud.

| (17) | Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad dokumenteerima äriühingusiseselt kasutatavad makseviivituse ja kahju määratlused ning tagama nende kooskõla määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud määratlustega. Selle kooskõla hindamisel peaksid pädevad asutused veenduma, et krediidiasutustes ja investeerimisühingutes on kehtestatud selged eeskirjad, mille alusel määratakse kindlaks, millal võlgnik või tehing loetakse olevat makseviivituses. Need põhimõtted peavad olema kooskõlas makseviivituse kindlakstegemise üldpõhimõtetega. EBA on võtnud vastu suunised määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 kohase makseviivituse määratluse kohaldamise kohta. Kõnealused põhimõtted peaksid kajastuma ka krediidiasutuste ja investeerimisühingute riskijuhtimisprotsessides ja -süsteemides, kuna määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt peab sisereitingutel, sealhulgas makseviivituse reitingu klassi määramisel, olema keskne tähtsus krediidiasutuse või investeerimisühingu riskijuhtimises ja muudes sisemistes protsessides, mida pädevad asutused peaksid samuti kontrollima. |
| --- | --- |

(17)

Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad dokumenteerima äriühingusiseselt kasutatavad makseviivituse ja kahju määratlused ning tagama nende kooskõla määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud määratlustega. Selle kooskõla hindamisel peaksid pädevad asutused veenduma, et krediidiasutustes ja investeerimisühingutes on kehtestatud selged eeskirjad, mille alusel määratakse kindlaks, millal võlgnik või tehing loetakse olevat makseviivituses. Need põhimõtted peavad olema kooskõlas makseviivituse kindlakstegemise üldpõhimõtetega. EBA on võtnud vastu suunised määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 kohase makseviivituse määratluse kohaldamise kohta. Kõnealused põhimõtted peaksid kajastuma ka krediidiasutuste ja investeerimisühingute riskijuhtimisprotsessides ja -süsteemides, kuna määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt peab sisereitingutel, sealhulgas makseviivituse reitingu klassi määramisel, olema keskne tähtsus krediidiasutuse või investeerimisühingu riskijuhtimises ja muudes sisemistes protsessides, mida pädevad asutused peaksid samuti kontrollima.

| (18) | Krediidiasutuse või investeerimisühingu siseprotsesside, riskiparameetrite kvantifitseerimise ja omavahendite nõuete arvutamise aluseks on teave võlgniku suutlikkuse ning makseviivituses olevate riskipositsioonide ja muude riskipositsioonide kohta. Seetõttu peab lisaks makseviivituses olevate võlgnike kindlakstegemisele ka makseviivituses olevate võlgnike ümberliigitamine makseviivituses mitteolevateks võlgnikeks olema usaldusväärne ja tõhus protsess. Pädevad asutused peaksid kontrollima, kas usaldusväärse ümberliigitamise protsessiga on tagatud, et võlgnikke ei liigitata ümber makseviivituses mitteolevaks, kui krediidiasutus või investeerimisühing eeldab, et riskipositsioon muutub tõenäoliselt lühikese aja jooksul taas makseviivituses olevaks. |
| --- | --- |

(18)

Krediidiasutuse või investeerimisühingu siseprotsesside, riskiparameetrite kvantifitseerimise ja omavahendite nõuete arvutamise aluseks on teave võlgniku suutlikkuse ning makseviivituses olevate riskipositsioonide ja muude riskipositsioonide kohta. Seetõttu peab lisaks makseviivituses olevate võlgnike kindlakstegemisele ka makseviivituses olevate võlgnike ümberliigitamine makseviivituses mitteolevateks võlgnikeks olema usaldusväärne ja tõhus protsess. Pädevad asutused peaksid kontrollima, kas usaldusväärse ümberliigitamise protsessiga on tagatud, et võlgnikke ei liigitata ümber makseviivituses mitteolevaks, kui krediidiasutus või investeerimisühing eeldab, et riskipositsioon muutub tõenäoliselt lühikese aja jooksul taas makseviivituses olevaks.

| (19) | Selleks et pädevatel asutustel oleks järjepidev ja täpne ülevaade krediidiasutuse või investeerimisühingu kasutatud reitingusüsteemidest ning nende täiustamisest aja jooksul, on vaja, et pädevad asutused hindaksid krediidiasutuse või investeerimisühingu reitingusüsteemide olemasolevate ja varasemate versioonide registri („reitingusüsteemide register“) täielikkust. Võttes arvesse asjaolu, et kogemuse kontrollimise nõuded puudutavad sisemudeli heakskiitmise taotluse menetlemisele eelnevat kolme aastat ning et pädevad asutused peavad sisemudeli tervikuna korrapäraselt ja vähemalt iga kolme aasta järel läbi vaatama, on asjakohane, et pädevad asutused kontrolliksid, kas selline reitingusüsteemide register hõlmab vähemalt neid sisemudelite versioone, mida krediidiasutus või investeerimisühing on kolme eelneva aasta jooksul kasutanud. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et pädevatel asutustel oleks järjepidev ja täpne ülevaade krediidiasutuse või investeerimisühingu kasutatud reitingusüsteemidest ning nende täiustamisest aja jooksul, on vaja, et pädevad asutused hindaksid krediidiasutuse või investeerimisühingu reitingusüsteemide olemasolevate ja varasemate versioonide registri („reitingusüsteemide register“) täielikkust. Võttes arvesse asjaolu, et kogemuse kontrollimise nõuded puudutavad sisemudeli heakskiitmise taotluse menetlemisele eelnevat kolme aastat ning et pädevad asutused peavad sisemudeli tervikuna korrapäraselt ja vähemalt iga kolme aasta järel läbi vaatama, on asjakohane, et pädevad asutused kontrolliksid, kas selline reitingusüsteemide register hõlmab vähemalt neid sisemudelite versioone, mida krediidiasutus või investeerimisühing on kolme eelneva aasta jooksul kasutanud.

| (20) | Reitingusüsteemide väljatöötamise ja kasutamise eri etappides kasutatakse inimese tehtavaid otsuseid. Inimeste tehtavate otsuste mõistlik kasutamine võib mudeli kvaliteeti ja prognooside täpsust parandada. Kuna aga inimesed muudavad hinnanguid varasemate kogemuste põhjal subjektiivselt, tuleks inimeste tehtavate otsuste kasutamist siiski kontrollida. Seepärast peaksid pädevad asutused kontrollima, kas inimese tehtavate otsuste kasutamine on põhjendatud nende positiivse mõjuga prognooside täpsusele. Kui mudeli tulemusi korrigeeritakse inimese poolt väga paljudel juhtudel, võib see osutada sellele, et reitingusüsteemis puudub teatav oluline teave. Seepärast peaksid pädevad asutused veenduma, et krediidiasutused ja investeerimisühingud analüüsivad korrapäraselt inimese otsuse põhjal korrigeerimiste arvu ja põhjendatust ning et mudeli läbivaatamisel käsitletakse asjakohaselt mudelis tuvastatud puudusi. |
| --- | --- |

(20)

Reitingusüsteemide väljatöötamise ja kasutamise eri etappides kasutatakse inimese tehtavaid otsuseid. Inimeste tehtavate otsuste mõistlik kasutamine võib mudeli kvaliteeti ja prognooside täpsust parandada. Kuna aga inimesed muudavad hinnanguid varasemate kogemuste põhjal subjektiivselt, tuleks inimeste tehtavate otsuste kasutamist siiski kontrollida. Seepärast peaksid pädevad asutused kontrollima, kas inimese tehtavate otsuste kasutamine on põhjendatud nende positiivse mõjuga prognooside täpsusele. Kui mudeli tulemusi korrigeeritakse inimese poolt väga paljudel juhtudel, võib see osutada sellele, et reitingusüsteemis puudub teatav oluline teave. Seepärast peaksid pädevad asutused veenduma, et krediidiasutused ja investeerimisühingud analüüsivad korrapäraselt inimese otsuse põhjal korrigeerimiste arvu ja põhjendatust ning et mudeli läbivaatamisel käsitletakse asjakohaselt mudelis tuvastatud puudusi.

| (21) | Pädevad asutused peaksid kõikidel juhtudel hindama, kas krediidiasutus või investeerimisühing rakendab riskiparameetrite hinnangutes piisavat konservatiivsust. Rakendatava konservatiivsuse puhul tuleks arvesse võtta võimalikke tuvastatud puudusi riskide kvantifitseerimisel kasutatavates andmetes või meetodites ning suuremat ebakindlust, mis võib tuleneda näiteks laenude andmise või võlgade sissenõudmise eeskirjade muudatustest. Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei vasta enam sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele, peaksid pädevad asutused kontrollima, kas ta täidab reitingusüsteemide õigeaegse parandamise nõuet. Konservatiivsuse rakendamist ei tohiks kasutada alternatiivina mudelite parandamisele ja määruse (EL) nr 575/2013 nõuetega täieliku vastavuse tagamisele. |
| --- | --- |

(21)

Pädevad asutused peaksid kõikidel juhtudel hindama, kas krediidiasutus või investeerimisühing rakendab riskiparameetrite hinnangutes piisavat konservatiivsust. Rakendatava konservatiivsuse puhul tuleks arvesse võtta võimalikke tuvastatud puudusi riskide kvantifitseerimisel kasutatavates andmetes või meetodites ning suuremat ebakindlust, mis võib tuleneda näiteks laenude andmise või võlgade sissenõudmise eeskirjade muudatustest. Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei vasta enam sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele, peaksid pädevad asutused kontrollima, kas ta täidab reitingusüsteemide õigeaegse parandamise nõuet. Konservatiivsuse rakendamist ei tohiks kasutada alternatiivina mudelite parandamisele ja määruse (EL) nr 575/2013 nõuetega täieliku vastavuse tagamisele.

| (22) | Riskide kvantifitseerimise osas on soovitav, et makseviivituse tõenäosuse hinnangud oleksid ajas suhteliselt stabiilsed, et vältida omavahendite nõuete liigset tsüklilisust. Pädevad asutused peaksid veenduma, et makseviivituse tõenäosuse hinnangud põhinevad aastaste makseviivituse määrade pikaajalisel keskmisel. Kuna omavahendid peaksid aitama krediidiasutustel ja investeerimisühingutel stressiolukorras vastu pidada, tuleks ka headel aegadel võtta riskihinnangutes arvesse majandustingimuste võimalikku halvenemist. Kui andmete ebapiisavus suurendab ebakindlust, peaksid pädevad asutused veenduma täiendava konservatiivsuse rakendamises. Kui kättesaadavate aegridade pikkus ei hõlma makseviivituse määrade eeldatavat varieeruvust, tuleks kasutada asjakohaseid meetodeid puuduvate andmete arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

(22)

Riskide kvantifitseerimise osas on soovitav, et makseviivituse tõenäosuse hinnangud oleksid ajas suhteliselt stabiilsed, et vältida omavahendite nõuete liigset tsüklilisust. Pädevad asutused peaksid veenduma, et makseviivituse tõenäosuse hinnangud põhinevad aastaste makseviivituse määrade pikaajalisel keskmisel. Kuna omavahendid peaksid aitama krediidiasutustel ja investeerimisühingutel stressiolukorras vastu pidada, tuleks ka headel aegadel võtta riskihinnangutes arvesse majandustingimuste võimalikku halvenemist. Kui andmete ebapiisavus suurendab ebakindlust, peaksid pädevad asutused veenduma täiendava konservatiivsuse rakendamises. Kui kättesaadavate aegridade pikkus ei hõlma makseviivituse määrade eeldatavat varieeruvust, tuleks kasutada asjakohaseid meetodeid puuduvate andmete arvessevõtmiseks.

| (23) | Makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnang põhineb makseviivituse juhtude arvuga kaalutud keskmistel realiseerunud makseviivitusest tingitud kahjumääradel. Kui riskipositsiooni väärtus on oluline riskitegur, tuleks seda muude võimalike riskitegurite hulgas arvesse võtta makseviivitusest tingitud kahjumäärade liigitamisel või riskipõhisel eristamisel, tagamaks, et see parameeter arvutatakse homogeensete kogumite või tehingupõhiste reitinguklasside kohta. Pädevad asutused peaksid veenduma selle lähenemisviisi asjakohases rakendamises, sest see tagab kooskõla makseviivituse tõenäosuse parameetri arvutamisega ja riskikaalu valemi otstarbeka kohaldamise. Määruses (EL) nr 575/2013 eristatakse riskiga kaalutud vara arvutamiseks individuaalsete riskipositsioonide puhul makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamist makseviivitusest tingitud kahjumäärade hinnangute keskmisest, mis arvutatakse portfelli tasandil. Erinevalt makseviivitusest tingitud kahjumäära individuaalsest hinnangust määratletakse kinnisvaraga tagatud jaenõuete makseviivitusest tingitud kahjumäära alammäär, mida kohaldatakse kogu portfelli tasandil, keskmise riskipositsioonidega kaalutud makseviivitusest tingitud kahjumäärana. Kinnisvaraga tagatud riskipositsioonide riskiparameetrite piisavuses veendumiseks peaksid pädevad asutused kontrollima, kas makseviivitusest tingitud kahjumäära alammäärasid kohaldatakse nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

(23)

Makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnang põhineb makseviivituse juhtude arvuga kaalutud keskmistel realiseerunud makseviivitusest tingitud kahjumääradel. Kui riskipositsiooni väärtus on oluline riskitegur, tuleks seda muude võimalike riskitegurite hulgas arvesse võtta makseviivitusest tingitud kahjumäärade liigitamisel või riskipõhisel eristamisel, tagamaks, et see parameeter arvutatakse homogeensete kogumite või tehingupõhiste reitinguklasside kohta. Pädevad asutused peaksid veenduma selle lähenemisviisi asjakohases rakendamises, sest see tagab kooskõla makseviivituse tõenäosuse parameetri arvutamisega ja riskikaalu valemi otstarbeka kohaldamise. Määruses (EL) nr 575/2013 eristatakse riskiga kaalutud vara arvutamiseks individuaalsete riskipositsioonide puhul makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamist makseviivitusest tingitud kahjumäärade hinnangute keskmisest, mis arvutatakse portfelli tasandil. Erinevalt makseviivitusest tingitud kahjumäära individuaalsest hinnangust määratletakse kinnisvaraga tagatud jaenõuete makseviivitusest tingitud kahjumäära alammäär, mida kohaldatakse kogu portfelli tasandil, keskmise riskipositsioonidega kaalutud makseviivitusest tingitud kahjumäärana. Kinnisvaraga tagatud riskipositsioonide riskiparameetrite piisavuses veendumiseks peaksid pädevad asutused kontrollima, kas makseviivitusest tingitud kahjumäära alammäärasid kohaldatakse nõuetekohaselt.

| (24) | Makseviivituses olevaid riskipositsioone, mis pärast makseviivituses mitteolevasse seisundisse ümberliigitamist liigitatakse lühikese aja jooksul taas makseviivituses olevateks, tuleks käsitleda makseviivituses olevatena alates esimesest hetkest, mil makseviivitus tekkis, kuna ajutine ümberliigitamine makseviivituses mitteolevasse seisundisse toimub tõenäoliselt puuduliku teabe alusel võlgniku tegeliku olukorra kohta. Seetõttu kajastab mitmekordsete makseviivituste käsitlemine ühe makseviivitusena paremini tegelikku makseviivitust. Seepärast peaksid pädevad asutused veenduma, et riskiparameetrite hindamisel käsitletakse sama võlgniku mitut makseviivituse juhtu, mis leiavad aset lühikese aja jooksul, ühe makseviivitusena. Peale selle võib sama võlgniku mitme makseviivituse juhu käsitlemine eraldi makseviivitustena põhjustada olulisi vigu riskiparameetrite hinnangutes, sest kõrgemad makseviivituse määrad tooksid kaasa kõrgemad makseviivituse tõenäosuse hinnangud. Teisest küljest alahinnataks makseviivitusest tingitud kahjumäära, sest võlgniku esimesi makseviivitusi käsitletaks heastatud juhtumitena, millega ei kaasnenud kahju, ehkki krediidiasutus või investeerimisühing kandis kahju. Makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangute vahelise seose tõttu ning selleks, et tagada oodatava kahju määra realistlik hindamine, peaks mitmekordsete makseviivituste käsitlemine makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamisel olema järjepidev. |
| --- | --- |

(24)

Makseviivituses olevaid riskipositsioone, mis pärast makseviivituses mitteolevasse seisundisse ümberliigitamist liigitatakse lühikese aja jooksul taas makseviivituses olevateks, tuleks käsitleda makseviivituses olevatena alates esimesest hetkest, mil makseviivitus tekkis, kuna ajutine ümberliigitamine makseviivituses mitteolevasse seisundisse toimub tõenäoliselt puuduliku teabe alusel võlgniku tegeliku olukorra kohta. Seetõttu kajastab mitmekordsete makseviivituste käsitlemine ühe makseviivitusena paremini tegelikku makseviivitust. Seepärast peaksid pädevad asutused veenduma, et riskiparameetrite hindamisel käsitletakse sama võlgniku mitut makseviivituse juhtu, mis leiavad aset lühikese aja jooksul, ühe makseviivitusena. Peale selle võib sama võlgniku mitme makseviivituse juhu käsitlemine eraldi makseviivitustena põhjustada olulisi vigu riskiparameetrite hinnangutes, sest kõrgemad makseviivituse määrad tooksid kaasa kõrgemad makseviivituse tõenäosuse hinnangud. Teisest küljest alahinnataks makseviivitusest tingitud kahjumäära, sest võlgniku esimesi makseviivitusi käsitletaks heastatud juhtumitena, millega ei kaasnenud kahju, ehkki krediidiasutus või investeerimisühing kandis kahju. Makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangute vahelise seose tõttu ning selleks, et tagada oodatava kahju määra realistlik hindamine, peaks mitmekordsete makseviivituste käsitlemine makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamisel olema järjepidev.

| (25) | Krediidiasutusele või investeerimisühingule kättesaadav teave makseviivituses olevate riskipositsioonide kohta erineb oluliselt nõuetekohaselt teenindatavate nõuete kohta kättesaadava teabe ulatusest. Täpsemalt on makseviivituses olevate riskipositsioonide kohta teada kaks täiendavat riskitegurit, nimelt makseviivituses oldud aeg ja sissenõutud summad. Seetõttu ei ole makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamine enne makseviivituse tekkimist piisav, sest riskihinnangutes tuleks arvesse võtta kõiki olulisi riskitegureid. Lisaks on makseviivituses olevate riskipositsioonide puhul juba teada, millised olid majandustingimused makseviivituse tekkimise hetkel. Peale selle peaks makseviivituses olevate riskipositsioonide makseviivitusest tingitud kahjumäär kajastama olemasolevates majandustingimustes oodatava kahju ja riskipositsiooni likvideerimise perioodil tekkida võiva ootamatu kahju summat. Seepärast peaksid pädevad asutused veenduma, et makseviivituses olevate riskipositsioonide makseviivitusest tingitud kahjumäära („makseviivituses olevatest riskipositsioonidest tingitud kahjumäär“) hinnatakse kas otseselt või oodatava kahju parima hinnangu ja riskipositsiooni likvideerimise perioodil tekkida võivat ootamatut kahju kajastava lisandi summana. Olenemata kasutatavast meetodist tuleks makseviivituses olevatest riskipositsioonidest tingitud kahjumäära hindamisel võtta arvesse teavet makseviivituses oldud aja ja kuni hindamiseni sissenõutud summade kohta, samuti majandustingimuste võimalikku ebasoodsat muutust riskipositsiooni likvideerimise protsessi eeldatava kestuse ajal. |
| --- | --- |

(25)

Krediidiasutusele või investeerimisühingule kättesaadav teave makseviivituses olevate riskipositsioonide kohta erineb oluliselt nõuetekohaselt teenindatavate nõuete kohta kättesaadava teabe ulatusest. Täpsemalt on makseviivituses olevate riskipositsioonide kohta teada kaks täiendavat riskitegurit, nimelt makseviivituses oldud aeg ja sissenõutud summad. Seetõttu ei ole makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamine enne makseviivituse tekkimist piisav, sest riskihinnangutes tuleks arvesse võtta kõiki olulisi riskitegureid. Lisaks on makseviivituses olevate riskipositsioonide puhul juba teada, millised olid majandustingimused makseviivituse tekkimise hetkel. Peale selle peaks makseviivituses olevate riskipositsioonide makseviivitusest tingitud kahjumäär kajastama olemasolevates majandustingimustes oodatava kahju ja riskipositsiooni likvideerimise perioodil tekkida võiva ootamatu kahju summat. Seepärast peaksid pädevad asutused veenduma, et makseviivituses olevate riskipositsioonide makseviivitusest tingitud kahjumäära („makseviivituses olevatest riskipositsioonidest tingitud kahjumäär“) hinnatakse kas otseselt või oodatava kahju parima hinnangu ja riskipositsiooni likvideerimise perioodil tekkida võivat ootamatut kahju kajastava lisandi summana. Olenemata kasutatavast meetodist tuleks makseviivituses olevatest riskipositsioonidest tingitud kahjumäära hindamisel võtta arvesse teavet makseviivituses oldud aja ja kuni hindamiseni sissenõutud summade kohta, samuti majandustingimuste võimalikku ebasoodsat muutust riskipositsiooni likvideerimise protsessi eeldatava kestuse ajal.

| (26) | Krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes kasutavad makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid, peaksid tagatise haldamise sisenõuded olema üldiselt kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. peatüki 3. jao nõuetega. Pädevad asutused peaksid pöörama erilist tähelepanu tagatise hindamise ja õiguskindluse nõuetele, sest oluline on tagada tagatise korrapärane ja usaldusväärne hindamine ning see, et hinnatud väärtus kajastaks tegelikku turuväärtust antud hetke turutingimustes. Ümberhindluse sagedust ja laadi tuleks kohandada vastavalt tagatise liigile, kuna vananenud või ebatäpne hindamine võib viia krediidiriski positsioonidega seotud riski alahindamiseni. Samuti on oluline tagada, et tagatis on õiguslikult kehtiv ja täitmisele pööratav kõikides asjaomastes jurisdiktsioonides. Kui see nii ei ole, tuleks riskipositsiooni käsitleda tagamata riskipositsioonina; kui sellist tagatist kajastatakse riski kvantifitseerimisel, võib see põhjustada riski alahindamise. |
| --- | --- |

(26)

Krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes kasutavad makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid, peaksid tagatise haldamise sisenõuded olema üldiselt kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. peatüki 3. jao nõuetega. Pädevad asutused peaksid pöörama erilist tähelepanu tagatise hindamise ja õiguskindluse nõuetele, sest oluline on tagada tagatise korrapärane ja usaldusväärne hindamine ning see, et hinnatud väärtus kajastaks tegelikku turuväärtust antud hetke turutingimustes. Ümberhindluse sagedust ja laadi tuleks kohandada vastavalt tagatise liigile, kuna vananenud või ebatäpne hindamine võib viia krediidiriski positsioonidega seotud riski alahindamiseni. Samuti on oluline tagada, et tagatis on õiguslikult kehtiv ja täitmisele pööratav kõikides asjaomastes jurisdiktsioonides. Kui see nii ei ole, tuleks riskipositsiooni käsitleda tagamata riskipositsioonina; kui sellist tagatist kajastatakse riski kvantifitseerimisel, võib see põhjustada riski alahindamise.

| (27) | Pädevad asutused peaksid veenduma, et täiustatud sisereitingute meetodi kasutamise korral, st kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid, loetakse garantiiandjad aktsepteeritavaks, kui neile on määratud reiting sisereitingute meetodi kohaselt heaks kiidetud reitingusüsteemi raames; aktsepteeritavad võivad olla ka muud garantiiandjad, tingimusel et nad on liigitatud krediidiasutuseks või investeerimisühinguks, keskvalitsuseks või keskpangaks või äriühinguks, millele krediidikvaliteeti hindav asutus on andnud krediidikvaliteedi hinnangu, ning garantii vastab määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. peatüki 3. jaos sätestatud nõuetele, mida kohaldatakse ka standardmeetodi puhul. |
| --- | --- |

(27)

Pädevad asutused peaksid veenduma, et täiustatud sisereitingute meetodi kasutamise korral, st kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid, loetakse garantiiandjad aktsepteeritavaks, kui neile on määratud reiting sisereitingute meetodi kohaselt heaks kiidetud reitingusüsteemi raames; aktsepteeritavad võivad olla ka muud garantiiandjad, tingimusel et nad on liigitatud krediidiasutuseks või investeerimisühinguks, keskvalitsuseks või keskpangaks või äriühinguks, millele krediidikvaliteeti hindav asutus on andnud krediidikvaliteedi hinnangu, ning garantii vastab määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. peatüki 3. jaos sätestatud nõuetele, mida kohaldatakse ka standardmeetodi puhul.

| (28) | Riskipositsioonide riskipositsiooni klassidesse määramise protsessi hindamisega seoses tuleks sätestada erinõuded, mille alusel pädevad asutused kontrollivad riskipositsioonide määramist jaenõuete klassi, pidades silmas nende eeliskäsitlemist riskiga kaalutud varade arvutamisel. Kuna mõned riskipositsiooni klassid määratletakse tehingu omaduste alusel ja teised võlgniku liigi alusel, võib esineda riskipositsioone, mis vastavad rohkem kui ühe riskipositsiooni klassi kriteeriumidele. Seepärast peaksid pädevad asutused kontrollima, kas krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab liigitamisel õiget järjekorda, et tagada riskipositsioonide järjepidev ja selge määramine riskipositsiooni klassidesse. |
| --- | --- |

(28)

Riskipositsioonide riskipositsiooni klassidesse määramise protsessi hindamisega seoses tuleks sätestada erinõuded, mille alusel pädevad asutused kontrollivad riskipositsioonide määramist jaenõuete klassi, pidades silmas nende eeliskäsitlemist riskiga kaalutud varade arvutamisel. Kuna mõned riskipositsiooni klassid määratletakse tehingu omaduste alusel ja teised võlgniku liigi alusel, võib esineda riskipositsioone, mis vastavad rohkem kui ühe riskipositsiooni klassi kriteeriumidele. Seepärast peaksid pädevad asutused kontrollima, kas krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab liigitamisel õiget järjekorda, et tagada riskipositsioonide järjepidev ja selge määramine riskipositsiooni klassidesse.

| (29) | Pädevad asutused peaksid veenduma, et riski- ja kapitalijuhtimise protsessides võetakse arvesse stressitestide tulemusi, sest stressitestide tulemuste integreerimine otsustusprotsessidesse tagab, et stsenaariumid ja nende mõju omavahendite nõuetele prognoositakse ning testid viiakse läbi otstarbekal viisil ning et krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtimises võetakse arvesse omavahendite nõuete tulevikuaspekte. |
| --- | --- |

(29)

Pädevad asutused peaksid veenduma, et riski- ja kapitalijuhtimise protsessides võetakse arvesse stressitestide tulemusi, sest stressitestide tulemuste integreerimine otsustusprotsessidesse tagab, et stsenaariumid ja nende mõju omavahendite nõuetele prognoositakse ning testid viiakse läbi otstarbekal viisil ning et krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtimises võetakse arvesse omavahendite nõuete tulevikuaspekte.

| (30) | Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid, peaksid omavahendite nõuete arvutamiseks arvutama välja sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavate riskipositsioonide tegeliku lõpptähtaja. Uuenevate nõuete korral püsib krediidiasutuse või investeerimisühingu risk hetkel kasutusel oleva krediidilimiidi tagasimaksekuupäevast pikema aja jooksul, kuna laenuvõtja võib krediidilimiidi uuesti kasutusele võtta. Seepärast peaksid pädevad asutused kontrollima, kas uuenevate nõuete tegeliku lõpptähtaja arvutamisel võetakse aluseks tehingu lõpptähtaeg. |
| --- | --- |

(30)

Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid, peaksid omavahendite nõuete arvutamiseks arvutama välja sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavate riskipositsioonide tegeliku lõpptähtaja. Uuenevate nõuete korral püsib krediidiasutuse või investeerimisühingu risk hetkel kasutusel oleva krediidilimiidi tagasimaksekuupäevast pikema aja jooksul, kuna laenuvõtja võib krediidilimiidi uuesti kasutusele võtta. Seepärast peaksid pädevad asutused kontrollima, kas uuenevate nõuete tegeliku lõpptähtaja arvutamisel võetakse aluseks tehingu lõpptähtaeg.

| (31) | Ühelt poolt oodatava kahju summade ning teiselt poolt krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja omavahendite muude vähendamiste vahe („sisereitingute meetodi kohane puudujääk“) tuleks arvutada koondtasandil nii makseviivituses olevate riskipositsioonide portfelli kui ka makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide portfelli kohta. Makseviivituses olevate ja makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide eristamine on vajalik, et makseviivituses oleva portfelli kohta tehtud arvutusest tulenevaid negatiivseid summasid ei kasutataks makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide portfelli kohta tehtud arvutusest tulenevate positiivsete summade tasaarvestamiseks. Peale selle on koondarvutus kooskõlas omavahendite üldkontseptsiooniga, mille kohaselt peaksid omavahendid olema täielikult kättesaadavad, et katta ootamatut kahju krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse korral. Kuna sisereitingute meetodi kohase puudujäägi arvutamisel arvesse võetud krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja omavahendite muude vähendamiste summad on oodatavat kahju katvatest omavahenditest juba maha arvatud, on nende kogu oodatavat kahju ületav osa täielikult kasutatav kõigi makseviivituses olevate riskipositsioonide puhul kindlaks tehtud kahjude katmiseks. Seepärast peaksid pädevad asutused veenduma, et sisereitingute meetodi kohase puudujäägi alusel tehtavad omavahendite korrektsioonid arvutatakse ja neid kohaldatakse õigesti. |
| --- | --- |

(31)

Ühelt poolt oodatava kahju summade ning teiselt poolt krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja omavahendite muude vähendamiste vahe („sisereitingute meetodi kohane puudujääk“) tuleks arvutada koondtasandil nii makseviivituses olevate riskipositsioonide portfelli kui ka makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide portfelli kohta. Makseviivituses olevate ja makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide eristamine on vajalik, et makseviivituses oleva portfelli kohta tehtud arvutusest tulenevaid negatiivseid summasid ei kasutataks makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide portfelli kohta tehtud arvutusest tulenevate positiivsete summade tasaarvestamiseks. Peale selle on koondarvutus kooskõlas omavahendite üldkontseptsiooniga, mille kohaselt peaksid omavahendid olema täielikult kättesaadavad, et katta ootamatut kahju krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse korral. Kuna sisereitingute meetodi kohase puudujäägi arvutamisel arvesse võetud krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja omavahendite muude vähendamiste summad on oodatavat kahju katvatest omavahenditest juba maha arvatud, on nende kogu oodatavat kahju ületav osa täielikult kasutatav kõigi makseviivituses olevate riskipositsioonide puhul kindlaks tehtud kahjude katmiseks. Seepärast peaksid pädevad asutused veenduma, et sisereitingute meetodi kohase puudujäägi alusel tehtavad omavahendite korrektsioonid arvutatakse ja neid kohaldatakse õigesti.

| (32) | Ebausaldusväärsed, ebatäpsed, mittetäielikud või aegunud andmed võivad põhjustada vigu riski hindamisel ja omavahendite nõuete arvutamisel. Lisaks võivad sellised andmed krediidiasutuse või investeerimisühingu riskijuhtimisprotsessides kasutamise korral viia ka halbade krediidi- ja juhtimisotsusteni. Andmete usaldusväärsuse ja kõrge kvaliteedi tagamiseks peaksid andmete kogumise ja säilitamisega seotud taristu ja protseduurid olema hästi dokumenteeritud ning hõlmama andmete omaduste ja allikate täielikku kirjeldust, et tagada andmete nõuetekohane kasutamine siseprotsessides ja omavahendite nõuete arvutamise protsessides. Seega peaksid pädevad asutused kontrollima riskiparameetrite hindamise protsessis, riskipositsioonide klassidesse või kogumitesse määramisel ja omavahendite nõuete arvutamisel kasutatavate andmete kvaliteeti ja dokumenteerimist. |
| --- | --- |

(32)

Ebausaldusväärsed, ebatäpsed, mittetäielikud või aegunud andmed võivad põhjustada vigu riski hindamisel ja omavahendite nõuete arvutamisel. Lisaks võivad sellised andmed krediidiasutuse või investeerimisühingu riskijuhtimisprotsessides kasutamise korral viia ka halbade krediidi- ja juhtimisotsusteni. Andmete usaldusväärsuse ja kõrge kvaliteedi tagamiseks peaksid andmete kogumise ja säilitamisega seotud taristu ja protseduurid olema hästi dokumenteeritud ning hõlmama andmete omaduste ja allikate täielikku kirjeldust, et tagada andmete nõuetekohane kasutamine siseprotsessides ja omavahendite nõuete arvutamise protsessides. Seega peaksid pädevad asutused kontrollima riskiparameetrite hindamise protsessis, riskipositsioonide klassidesse või kogumitesse määramisel ja omavahendite nõuete arvutamisel kasutatavate andmete kvaliteeti ja dokumenteerimist.

| (33) | Andmete kvaliteet, riskihindamise täpsus ja omavahendite nõuete arvutamise korrektsus sõltuvad suurel määral sisereitingute meetodi rakendamiseks kasutatavate IT-süsteemide usaldusväärsusest. Lisaks saab riskijuhtimisprotsesside ja omavahendite nõuete arvutamise järjepidevus ja järjekindlus olla tagatud ainult siis, kui kasutatavad IT-süsteemid on ohutud, turvalised ja usaldusväärsed ning IT-taristu on piisavalt töökindel. Seepärast on vaja, et pädevad asutused kontrolliksid ka krediidiasutuse või investeerimisühingu IT-süsteemide usaldusväärsust ja IT-taristu töökindlust. |
| --- | --- |

(33)

Andmete kvaliteet, riskihindamise täpsus ja omavahendite nõuete arvutamise korrektsus sõltuvad suurel määral sisereitingute meetodi rakendamiseks kasutatavate IT-süsteemide usaldusväärsusest. Lisaks saab riskijuhtimisprotsesside ja omavahendite nõuete arvutamise järjepidevus ja järjekindlus olla tagatud ainult siis, kui kasutatavad IT-süsteemid on ohutud, turvalised ja usaldusväärsed ning IT-taristu on piisavalt töökindel. Seepärast on vaja, et pädevad asutused kontrolliksid ka krediidiasutuse või investeerimisühingu IT-süsteemide usaldusväärsust ja IT-taristu töökindlust.

| (34) | Pädevad asutused peaksid veenduma, et omakapitali investeeringute jaoks sisemudelite väljatöötamiseks ja valideerimiseks kasutatakse võimalikult suures ulatuses mittekattuvaid vaadeldud andmeid omakapitali investeeringute tulususe kohta. Mittekattuvad vaadeldud andmed tagavad prognooside parema kvaliteedi, arvestades, et kõikidele andmetele omistatakse sama kaal ja andmed ei ole omavahel korreleeruvad. |
| --- | --- |

(34)

Pädevad asutused peaksid veenduma, et omakapitali investeeringute jaoks sisemudelite väljatöötamiseks ja valideerimiseks kasutatakse võimalikult suures ulatuses mittekattuvaid vaadeldud andmeid omakapitali investeeringute tulususe kohta. Mittekattuvad vaadeldud andmed tagavad prognooside parema kvaliteedi, arvestades, et kõikidele andmetele omistatakse sama kaal ja andmed ei ole omavahel korreleeruvad.

| (35) | Sisereitingute meetodi kasutamiseks on vaja pädevate asutuste heakskiitu; samuti peavad saama heakskiidu kõik selle meetodi olulised muudatused. Seetõttu peaksid pädevad asutused kontrollima, kas juhtimise siseprotsessiga ja eelkõige kõnealuste muudatuste heakskiitmise siseprotsessiga tagatakse, et rakendatakse üksnes määrusega (EL) nr 575/2013 ja delegeeritud määrusega (EL) nr 529/2014 kooskõlas olevaid muudatusi ning et muudatuste liigitus on järjekindel, vältimaks regulatiivset arbitraaži. |
| --- | --- |

(35)

Sisereitingute meetodi kasutamiseks on vaja pädevate asutuste heakskiitu; samuti peavad saama heakskiidu kõik selle meetodi olulised muudatused. Seetõttu peaksid pädevad asutused kontrollima, kas juhtimise siseprotsessiga ja eelkõige kõnealuste muudatuste heakskiitmise siseprotsessiga tagatakse, et rakendatakse üksnes määrusega (EL) nr 575/2013 ja delegeeritud määrusega (EL) nr 529/2014 kooskõlas olevaid muudatusi ning et muudatuste liigitus on järjekindel, vältimaks regulatiivset arbitraaži.

| (36) | Käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, kuna nad kõik käsitlevad selle hindamismetoodika aspekte, mida pädevad asutused peavad järgima, kui nad hindavad krediidiasutuse või investeerimisühingu vastavust sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele. Selleks et tagada kooskõla kõnealuste sätete vahel, mis peaksid jõustuma samal ajal, ning selleks, et isikud, kelle suhtes neid sätteid kohaldatakse, saaksid neist põhjaliku ülevaate ja et neil oleks neile sätetele terviklik juurdepääs, on soovitav koondada kõik määrusega (EL) nr 575/2013 nõutava sisereitingute meetodi hindamise metoodikaga seotud regulatiivsed tehnilised standardid ühte määrusesse. |
| --- | --- |

(36)

Käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, kuna nad kõik käsitlevad selle hindamismetoodika aspekte, mida pädevad asutused peavad järgima, kui nad hindavad krediidiasutuse või investeerimisühingu vastavust sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele. Selleks et tagada kooskõla kõnealuste sätete vahel, mis peaksid jõustuma samal ajal, ning selleks, et isikud, kelle suhtes neid sätteid kohaldatakse, saaksid neist põhjaliku ülevaate ja et neil oleks neile sätetele terviklik juurdepääs, on soovitav koondada kõik määrusega (EL) nr 575/2013 nõutava sisereitingute meetodi hindamise metoodikaga seotud regulatiivsed tehnilised standardid ühte määrusesse.

| (37) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(37)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (38) | Euroopa Pangandusjärelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja tulusid ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(38)

Euroopa Pangandusjärelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja tulusid ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

1. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED HINDAMISMETOODIKA KOHTA

Artikkel 1

Sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele vastavuse hindamine

1.   Hinnates krediidiasutuse või investeerimisühingu vastavust sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele, kohaldavad pädevad asutused käesolevat määrust järgmiselt:

| a) | hinnates määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 alusel esmaseid loataotlusi sisereitingute meetodi kasutamiseks, kohaldavad pädevad asutused kõiki käesoleva määruse sätteid; |
| --- | --- |

a)

hinnates määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 alusel esmaseid loataotlusi sisereitingute meetodi kasutamiseks, kohaldavad pädevad asutused kõiki käesoleva määruse sätteid;

| b) | hinnates loataotlusi sisereitingute meetodi laiendamiseks vastavalt heakskiidetud järkjärgulise rakendamise kavale, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 148, kohaldavad pädevad asutused käesoleva määruse 4., 5., 7. ja 8. peatükki ning kõiki muid kõnealuse taotluse seisukohast asjakohaseid osi; |
| --- | --- |

b)

hinnates loataotlusi sisereitingute meetodi laiendamiseks vastavalt heakskiidetud järkjärgulise rakendamise kavale, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 148, kohaldavad pädevad asutused käesoleva määruse 4., 5., 7. ja 8. peatükki ning kõiki muid kõnealuse taotluse seisukohast asjakohaseid osi;

| c) | hinnates määruse (EL) nr 575/2013 artikli 143 lõikes 3 osutatud eelneva loa taotlusi muudatuste tegemiseks, kohaldavad pädevad asutused kõiki neid käesoleva määruse osi, mis on kõnealuste muudatuste puhul asjakohased; |
| --- | --- |

c)

hinnates määruse (EL) nr 575/2013 artikli 143 lõikes 3 osutatud eelneva loa taotlusi muudatuste tegemiseks, kohaldavad pädevad asutused kõiki neid käesoleva määruse osi, mis on kõnealuste muudatuste puhul asjakohased;

| d) | hinnates määruse (EL) nr 575/2013 artikli 143 lõike 4 kohaselt teatatud muudatusi reitingusüsteemides ja omakapitali investeeringute puhul kasutatavates sisemudelitel põhinevates meetodites, kohaldavad pädevad asutused kõiki neid käesoleva määruse osi, mis on kõnealuste muudatuste puhul asjakohased; |
| --- | --- |

d)

hinnates määruse (EL) nr 575/2013 artikli 143 lõike 4 kohaselt teatatud muudatusi reitingusüsteemides ja omakapitali investeeringute puhul kasutatavates sisemudelitel põhinevates meetodites, kohaldavad pädevad asutused kõiki neid käesoleva määruse osi, mis on kõnealuste muudatuste puhul asjakohased;

| e) | sisereitingute meetodi kasutamise pideval läbivaatamisel vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 101 kohaldavad pädevad asutused kõiki neid käesoleva määruse osi, mis on kõnealuse läbivaatamise seisukohast asjakohased; |
| --- | --- |

e)

sisereitingute meetodi kasutamise pideval läbivaatamisel vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 101 kohaldavad pädevad asutused kõiki neid käesoleva määruse osi, mis on kõnealuse läbivaatamise seisukohast asjakohased;

| f) | hinnates loataotlusi lihtsamate meetodite kasutamise juurde tagasipöördumiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 149, kohaldavad pädevad asutused käesoleva määruse artikleid 6–8. |
| --- | --- |

f)

hinnates loataotlusi lihtsamate meetodite kasutamise juurde tagasipöördumiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 149, kohaldavad pädevad asutused käesoleva määruse artikleid 6–8.

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud käesoleva määruse sätetes sätestatud kriteeriumidele kontrollivad pädevad asutused vastavust muudele asjakohastele kriteeriumidele, mis on vajalikud sisereitingute meetodi kasutamise nõuete täitmise hindamiseks.

Artikkel 2

Pädevate asutuste kasutatavad meetodid

1.   Hinnates esmaseid loataotlusi sisereitingute meetodi kasutamiseks, kasutavad pädevad asutused kõiki käesolevas määruses sätestatud kohustuslikke meetodeid. Nad võivad kasutada ka teisi käesolevas määruses sätestatud meetodeid kooskõlas lõikega 7 ja muid meetodeid kooskõlas lõikega 8.

2.   Hinnates loataotlusi sisereitingute meetodi laiendamiseks vastavalt järkjärgulise rakendamise kavale, kasutavad pädevad asutused kõiki 4., 5., 7. ja 8. peatükis sätestatud kohustuslikke meetodeid. Nad võivad kasutada ka teisi käesolevas määruses sätestatud meetodeid kooskõlas lõikega 7 ja muid meetodeid kooskõlas lõikega 8.

3.   Hinnates eelneva loa taotlusi sisereitingute meetodis muudatuste tegemiseks, vaatavad pädevad asutused läbi dokumendid, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad seoses muudatusega esitama delegeeritud määruse (EL) nr 529/2014 artikli 8 kohaselt. Nad võivad kasutada ka käesolevas määruses sätestatud meetodeid kooskõlas lõikega 7 ja muid meetodeid kooskõlas lõikega 8.

4.   Hinnates teatatud muudatusi reitingusüsteemides ja omakapitali investeeringute puhul kasutatavates sisemudelitel põhinevates meetodites, vaatavad pädevad asutused läbi dokumendid, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad seoses muudatusega esitama delegeeritud määruse (EL) nr 529/2014 artikli 8 kohaselt, ning võivad kasutada käesolevas määruses sätestatud meetodeid kooskõlas lõikega 7 ja muid meetodeid kooskõlas lõikega 8.

5.   Sisereitingute meetodi kasutamise pideval läbivaatamisel võivad pädevad asutused kasutada käesolevas määruses sätestatud meetodeid kooskõlas lõikega 7 ja muid meetodeid kooskõlas lõikega 8.

6.   Hinnates lihtsamate meetodite kasutamise juurde tagasipöördumise taotlusi, võivad pädevad asutused kasutada käesoleva määruse 2. peatükis sätestatud meetodeid kooskõlas lõikega 7 ja muid meetodeid kooskõlas lõikega 8.

7.   Kui käesoleva määrusega nähakse ette meetodite valikuline kasutamine, võivad pädevad asutused kasutada ükskõik millist neist meetoditest, mis on krediidiasutuse või investeerimisühingu äritegevuse ja organisatsioonilise struktuuri laadi, ulatust ja keerukust arvestades sobiv ja asjakohane, võttes arvesse järgmist:

| a) | reitingusüsteemidega hõlmatud riskipositsioonide liikide olulisus; |
| --- | --- |

a)

reitingusüsteemidega hõlmatud riskipositsioonide liikide olulisus;

| b) | reitingumudelite ja riskiparameetrite ning nende rakendamise keerukus. |
| --- | --- |

b)

reitingumudelite ja riskiparameetrite ning nende rakendamise keerukus.

8.   Lisaks käesolevas määruses sätestatud meetoditele võivad pädevad asutused kasutada muid sobivaid meetodeid, mis on krediidiasutuse või investeerimisühingu äritegevuse ja organisatsioonilise struktuuri laadi, ulatust ja keerukust arvestades asjakohased, kui see on sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele vastavuse hindamiseks vajalik.

9.   Käesolevas määruses sätestatud meetodite kasutamisel võivad pädevad asutused võtta arvesse enda või teiste pädevate asutuste tehtud hiljutiste hindamiste tulemusi, kui need hindamised vastavad mõlemale järgmisele tingimusele:

| a) | hindamine põhines täielikult või osaliselt kohustuslikel meetoditel; |
| --- | --- |

a)

hindamine põhines täielikult või osaliselt kohustuslikel meetoditel;

| b) | hindamise objekt hõlmas sama reitingusüsteemi või sarnast reitingusüsteemi, mida kasutatakse sama riskipositsiooni klassi puhul. |
| --- | --- |

b)

hindamise objekt hõlmas sama reitingusüsteemi või sarnast reitingusüsteemi, mida kasutatakse sama riskipositsiooni klassi puhul.

Artikkel 3

Dokumentatsiooni kvaliteet

1.   Selleks et kontrollida, kas krediidiasutus või investeerimisühing täidab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktis e sätestatud dokumenteerimisnõuet, kontrollivad pädevad asutused, kas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punktis 1 määratletud reitingusüsteemide („reitingusüsteemid“) dokumentatsioon:

| a) | on tõhusaks kasutamiseks piisavalt üksikasjalik ja täpne; |
| --- | --- |

a)

on tõhusaks kasutamiseks piisavalt üksikasjalik ja täpne;

| b) | on heaks kiidetud krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomasel juhtimistasandil; |
| --- | --- |

b)

on heaks kiidetud krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomasel juhtimistasandil;

| c) | sisaldab iga dokumendi puhul vähemalt andmeid dokumendi liigi, autori, läbivaataja, kinnitaja ja omaniku kohta, koostamise ja kinnitamise kuupäevi, versiooni numbrit ja dokumendi muudatuste ajalugu; |
| --- | --- |

c)

sisaldab iga dokumendi puhul vähemalt andmeid dokumendi liigi, autori, läbivaataja, kinnitaja ja omaniku kohta, koostamise ja kinnitamise kuupäevi, versiooni numbrit ja dokumendi muudatuste ajalugu;

| d) | võimaldab kolmandatel isikutel kontrollida ja kinnitada reitingusüsteemide toimimist ning eelkõige kontrollida ja kinnitada, et:






  i) | reitingusüsteemi ülesehitust käsitlevad dokumendid on piisavalt üksikasjalikud, et kolmandad isikud mõistaksid reitingusüsteemi kõigi aspektide aluseks olevaid põhjendusi, sealhulgas eeldusi, matemaatilisi valemeid ja võimalikke inimeste tehtud otsuseid, samuti reitingusüsteemi väljatöötamise protseduure; |
| --- | --- | --- |

d)

võimaldab kolmandatel isikutel kontrollida ja kinnitada reitingusüsteemide toimimist ning eelkõige kontrollida ja kinnitada, et:

i)

reitingusüsteemi ülesehitust käsitlevad dokumendid on piisavalt üksikasjalikud, et kolmandad isikud mõistaksid reitingusüsteemi kõigi aspektide aluseks olevaid põhjendusi, sealhulgas eeldusi, matemaatilisi valemeid ja võimalikke inimeste tehtud otsuseid, samuti reitingusüsteemi väljatöötamise protseduure;

| ii) | reitingusüsteemi dokumentatsioon on piisavalt üksikasjalik, et võimaldada kolmandatel isikutel mõista iga reitingumudeli ja iga riskiparameetri toimimist, piiranguid ja peamisi eeldusi ning korrata mudeli väljatöötamist; |
| --- | --- |

ii)

reitingusüsteemi dokumentatsioon on piisavalt üksikasjalik, et võimaldada kolmandatel isikutel mõista iga reitingumudeli ja iga riskiparameetri toimimist, piiranguid ja peamisi eeldusi ning korrata mudeli väljatöötamist;

| iii) | reitingute määramise protsessi dokumentatsioon on piisavalt üksikasjalik, et võimaldada kolmandatel isikutel mõista riskipositsioonide reitinguklassidesse või kogumitesse määramise meetodit ja nende tegelikku määramist reitinguklassidesse või kogumitesse ning korrata reitinguklassidesse või kogumitesse määramist. |
| --- | --- |

iii)

reitingute määramise protsessi dokumentatsioon on piisavalt üksikasjalik, et võimaldada kolmandatel isikutel mõista riskipositsioonide reitinguklassidesse või kogumitesse määramise meetodit ja nende tegelikku määramist reitinguklassidesse või kogumitesse ning korrata reitinguklassidesse või kogumitesse määramist.

2.   Lõike 1 kohaldamisel veendub pädev asutus, et krediidiasutuses või investeerimisühingus on kehtestatud konkreetseid dokumenteerimisstandardeid käsitlevad eeskirjad, millega tagatakse, et:

| a) | sisedokumentatsioon on piisavalt üksikasjalik ja täpne; |
| --- | --- |

a)

sisedokumentatsioon on piisavalt üksikasjalik ja täpne;

| b) | konkreetsetele isikutele või üksustele tehakse ülesandeks tagada, et dokumendid on täielikud, järjepidevad, täpsed, ajakohastatud, asjakohaselt kinnitatud ja turvaliselt hoitud; |
| --- | --- |

b)

konkreetsetele isikutele või üksustele tehakse ülesandeks tagada, et dokumendid on täielikud, järjepidevad, täpsed, ajakohastatud, asjakohaselt kinnitatud ja turvaliselt hoitud;

| c) | krediidiasutus või investeerimisühing dokumenteerib nõuetekohaselt sisereitingute meetodi kasutamisega seotud põhimõtted, protseduurid ja metoodikad. |
| --- | --- |

c)

krediidiasutus või investeerimisühing dokumenteerib nõuetekohaselt sisereitingute meetodi kasutamisega seotud põhimõtted, protseduurid ja metoodikad.

Artikkel 4

Kolmandate isikute kaasamine

1.   Selleks et hinnata vastavust määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõikes 1 sätestatud reitingusüsteemide usaldusväärsuse ja terviklikkuse nõudele juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing on delegeerinud oma reitingusüsteemide kavandamise, rakendamise ja valideerimisega seotud ülesanded, toimingud või funktsioonid kolmandale isikule või on ostnud reitingusüsteemi või koondatud andmed kolmandalt isikult, veendub pädev asutus, et kõnealune delegeerimine või ostmine ei takista käesoleva määruse kohaldamist, ning kontrollib järgmist:

| a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu kõrgem juhtkond, nagu on määratletud direktiivi 2013/36/EL artikli 3 lõike 1 punktis 9 („kõrgem juhtkond“), samuti krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgan või juhtorgani määratud komitee osalevad aktiivselt järelevalves ja otsuste tegemises seoses kolmandale isikule delegeeritud ülesannete, toimingute või funktsioonidega või kolmandatelt isikutelt saadud reitingusüsteemidega; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu kõrgem juhtkond, nagu on määratletud direktiivi 2013/36/EL artikli 3 lõike 1 punktis 9 („kõrgem juhtkond“), samuti krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgan või juhtorgani määratud komitee osalevad aktiivselt järelevalves ja otsuste tegemises seoses kolmandale isikule delegeeritud ülesannete, toimingute või funktsioonidega või kolmandatelt isikutelt saadud reitingusüsteemidega;

| b) | krediidiasutuse või investeerimisühingu töötajatel on piisavad teadmised ja arusaam kolmandatele isikutele delegeeritud ülesannetest, toimingutest või funktsioonidest ning kolmandatelt isikutelt saadud andmete ja reitingusüsteemide struktuurist; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuse või investeerimisühingu töötajatel on piisavad teadmised ja arusaam kolmandatele isikutele delegeeritud ülesannetest, toimingutest või funktsioonidest ning kolmandatelt isikutelt saadud andmete ja reitingusüsteemide struktuurist;

| c) | tagatud on edasiantud funktsioonide või protsesside järjepidevus, sealhulgas asjakohaste hädaolukorrakavade abil; |
| --- | --- |

c)

tagatud on edasiantud funktsioonide või protsesside järjepidevus, sealhulgas asjakohaste hädaolukorrakavade abil;

| d) | kolmandate isikute kaasamine ei piira ega takista siseauditit või muud kontrolli kolmandatele isikutele delegeeritud ülesannete, toimingute ja funktsioonide üle; |
| --- | --- |

d)

kolmandate isikute kaasamine ei piira ega takista siseauditit või muud kontrolli kolmandatele isikutele delegeeritud ülesannete, toimingute ja funktsioonide üle;

| e) | pädevale asutusele antakse täielik juurdepääs kogu asjakohasele teabele. |
| --- | --- |

e)

pädevale asutusele antakse täielik juurdepääs kogu asjakohasele teabele.

2.   Kui krediidiasutuse või investeerimisühingu reitingusüsteemi väljatöötamisse ja riskihindamisse on kaasatud kolmas isik, veendub pädev asutus järgmises:

| a) | lõike 1 punktid a–e on täidetud; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktid a–e on täidetud;

| b) | kõnealune kolmas isik ei tee selle reitingusüsteemiga ega riskihinnangutega seotud valideerimistoiminguid; |
| --- | --- |

b)

kõnealune kolmas isik ei tee selle reitingusüsteemiga ega riskihinnangutega seotud valideerimistoiminguid;

| c) | kõnealune kolmas isik esitab krediidiasutusele või investeerimisühingule valideerimistoiminguteks vajaliku teabe. |
| --- | --- |

c)

kõnealune kolmas isik esitab krediidiasutusele või investeerimisühingule valideerimistoiminguteks vajaliku teabe.

3.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab reitingusüsteemi väljatöötamiseks ja riskiparameetrite hindamiseks krediidiasutuste ja investeerimisühingute lõikes koondatud andmeid ning kolmas isik töötab välja reitingusüsteemi, võib kolmas isik abistada krediidiasutust või investeerimisühingut valideerimistoimingutes, täites neid valideerimisülesandeid, mis eeldavad juurdepääsu koondatud andmetele.

4.   Lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamisel kasutavad pädevad asutused kõiki järgmisi meetodeid:

| a) | vaatavad läbi kolmanda isikuga sõlmitud kokkulepped ja muud asjakohased dokumendid, milles on esitatud kolmanda isiku ülesanded; |
| --- | --- |

a)

vaatavad läbi kolmanda isikuga sõlmitud kokkulepped ja muud asjakohased dokumendid, milles on esitatud kolmanda isiku ülesanded;

| b) | hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu või kolmanda isiku (kellele ülesanne, toiming või funktsioon on delegeeritud) asjaomastelt töötajatelt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid; |
| --- | --- |

b)

hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu või kolmanda isiku (kellele ülesanne, toiming või funktsioon on delegeeritud) asjaomastelt töötajatelt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid;

| c) | hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu või kolmanda isiku (kellele ülesanne, toiming või funktsioon on delegeeritud) kõrgemalt juhtkonnalt või juhtorganilt või juhtorgani määratud komiteelt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid; |
| --- | --- |

c)

hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu või kolmanda isiku (kellele ülesanne, toiming või funktsioon on delegeeritud) kõrgemalt juhtkonnalt või juhtorganilt või juhtorgani määratud komiteelt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid;

| d) | vaatavad vajaduse korral läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu või kolmanda isiku muud asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

d)

vaatavad vajaduse korral läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu või kolmanda isiku muud asjakohased dokumendid.

Artikkel 5

Ajutine mittevastavus sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 146 punkti a kohaldamisel teeb pädev asutus järgmist:

| a) | kontrollib, kas krediidiasutuse või investeerimisühingu kava nõuetele vastavuse õigeaegseks taastamiseks on piisav nõuetele mittevastavuse heastamiseks ja kas ajakava on mõistlik, võttes arvesse järgmist:






  i) | mittevastavuse olulisus; |
| --- | --- | --- |

a)

kontrollib, kas krediidiasutuse või investeerimisühingu kava nõuetele vastavuse õigeaegseks taastamiseks on piisav nõuetele mittevastavuse heastamiseks ja kas ajakava on mõistlik, võttes arvesse järgmist:

i)

mittevastavuse olulisus;

| ii) | nõuetele vastavuse taastamiseks vajalike meetmete ulatus; |
| --- | --- |

ii)

nõuetele vastavuse taastamiseks vajalike meetmete ulatus;

| iii) | krediidiasutuse või investeerimisühingu käsutuses olevad ressursid; |
| --- | --- |

iii)

krediidiasutuse või investeerimisühingu käsutuses olevad ressursid;

| b) | jälgib korrapäraselt nõuetele vastavuse õigeaegse taastamise kava elluviimist krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt; |
| --- | --- |

b)

jälgib korrapäraselt nõuetele vastavuse õigeaegse taastamise kava elluviimist krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt;

| c) | kontrollib krediidiasutuse või investeerimisühingu vastavust asjaomastele nõuetele pärast kava rakendamist, kasutades käesolevas määruses sätestatud hindamismeetodeid. |
| --- | --- |

c)

kontrollib krediidiasutuse või investeerimisühingu vastavust asjaomastele nõuetele pärast kava rakendamist, kasutades käesolevas määruses sätestatud hindamismeetodeid.

2. PEATÜKK

JÄRKJÄRGULISE RAKENDAMISE KAVADE JA STANDARDMEETODI ALALISE OSALISE KASUTAMISE HINDAMISE METOODIKA

Artikkel 6

Üldpõhimõtted

1.   Selleks et hinnata krediidiasutuse või investeerimisühingu vastavust sisereitingute meetodi rakendamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 148, ja alalise osalise kasutamise tingimustele, mis on sätestatud kõnealuse määruse artiklis 150, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | sisereitingute meetodi rakendamise esialgne hõlmavus krediidiasutuses või investeerimisühingus ja sisereitingute meetodi järkjärgulise rakendamise kava on artikli 7 kohaselt asjakohane; |
| --- | --- |

a)

sisereitingute meetodi rakendamise esialgne hõlmavus krediidiasutuses või investeerimisühingus ja sisereitingute meetodi järkjärgulise rakendamise kava on artikli 7 kohaselt asjakohane;

| b) | riskipositsiooni klasside, riskipositsiooni liikide või äriüksuste suhtes, mille puhul kasutatakse standardmeetodit, võib teha püsiva erandi sisereitingute meetodist. |
| --- | --- |

b)

riskipositsiooni klasside, riskipositsiooni liikide või äriüksuste suhtes, mille puhul kasutatakse standardmeetodit, võib teha püsiva erandi sisereitingute meetodist.

2.   Lõike 1 kohasel kontrollimisel kasutavad pädevad asutused kõiki järgmisi meetodeid:

| a) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu kava sisereitingute meetodi järkjärguliseks rakendamiseks; |
| --- | --- |

a)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu kava sisereitingute meetodi järkjärguliseks rakendamiseks;

| b) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohased sise-eeskirjad ja protseduurid, sealhulgas meetodid nende riskipositsioonide osakaalu arvutamiseks, mis hõlmatakse sisereitingute meetodi järkjärgulise rakendamisega ja alalise erandiga sisereitingute meetodist; |
| --- | --- |

b)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohased sise-eeskirjad ja protseduurid, sealhulgas meetodid nende riskipositsioonide osakaalu arvutamiseks, mis hõlmatakse sisereitingute meetodi järkjärgulise rakendamisega ja alalise erandiga sisereitingute meetodist;

| c) | vaatavad läbi nende üksuste ja juhtorganite rollid ja vastutusalad, kes teevad otsuseid individuaalsete riskipositsioonide suhtes sisereitingute meetodi või standardmeetodi rakendamise kohta; |
| --- | --- |

c)

vaatavad läbi nende üksuste ja juhtorganite rollid ja vastutusalad, kes teevad otsuseid individuaalsete riskipositsioonide suhtes sisereitingute meetodi või standardmeetodi rakendamise kohta;

| d) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani või komiteede koosolekute asjakohased protokollid; |
| --- | --- |

d)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani või komiteede koosolekute asjakohased protokollid;

| e) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseauditi funktsiooni täitja või muu kontrollifunktsiooni täitja asjakohased tähelepanekud; |
| --- | --- |

e)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseauditi funktsiooni täitja või muu kontrollifunktsiooni täitja asjakohased tähelepanekud;

| f) | vaatavad läbi asjakohased eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust auditite käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks; |
| --- | --- |

f)

vaatavad läbi asjakohased eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust auditite käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks;

| g) | hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid. |
| --- | --- |

g)

hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid.

3.   Lõike 1 kohasel kontrollimisel võivad pädevad asutused teha järgmist:

| a) | vaadata läbi individuaalsetele riskipositsioonidele sisereitingute meetodi või standardmeetodi määramise protsessis kasutatavate IT-süsteemide funktsionaalse dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

a)

vaadata läbi individuaalsetele riskipositsioonidele sisereitingute meetodi või standardmeetodi määramise protsessis kasutatavate IT-süsteemide funktsionaalse dokumentatsiooni;

| b) | teha valimipõhiseid teste ja vaadata läbi dokumendid, mis on seotud võlgnike omadustega ning valimisse kaasatud riskipositsioonide algatamise ja säilitamisega; |
| --- | --- |

b)

teha valimipõhiseid teste ja vaadata läbi dokumendid, mis on seotud võlgnike omadustega ning valimisse kaasatud riskipositsioonide algatamise ja säilitamisega;

| c) | vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

c)

vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid.

Artikkel 7

Sisereitingute meetodi järkjärguline rakendamine

1.   Hinnates sisereitingute meetodi rakendamise esialgset hõlmavust ja krediidiasutuse või investeerimisühingu kava sisereitingute meetodi järkjärguliseks rakendamiseks kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 148, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | järkjärgulise rakendamise kava sisaldab vähemalt järgmist:






  i) | iga reitingusüsteemi kohaldamisala kirjeldus ja iga reitingumudeli alusel hinnatavate riskipositsioonide liigid; |
| --- | --- | --- |

a)

järkjärgulise rakendamise kava sisaldab vähemalt järgmist:

i)

iga reitingusüsteemi kohaldamisala kirjeldus ja iga reitingumudeli alusel hinnatavate riskipositsioonide liigid;

| ii) | sisereitingute meetodi kavandatud rakendamise kuupäevad iga riskipositsiooni liigi puhul; |
| --- | --- |

ii)

sisereitingute meetodi kavandatud rakendamise kuupäevad iga riskipositsiooni liigi puhul;

| iii) | teave koguriskipositsiooni väärtuste kohta hindamise ajal ja riskiga kaalutud varade kohta, mis on arvutatud iga riskipositsiooni liigi suhtes hindamise ajal kohaldatud meetodi kohaselt; |
| --- | --- |

iii)

teave koguriskipositsiooni väärtuste kohta hindamise ajal ja riskiga kaalutud varade kohta, mis on arvutatud iga riskipositsiooni liigi suhtes hindamise ajal kohaldatud meetodi kohaselt;

| b) | järkjärgulise rakendamise kava hõlmab krediidiasutuse või investeerimisühingu ja asjakohasel juhul tema emaettevõtja kõiki riskipositsioone ning krediidiasutuse või investeerimisühingu tütarettevõtjate kõiki riskipositsioone, välja arvatud juhul, kui riskipositsioone hinnatakse vastavalt artiklile 8; |
| --- | --- |

b)

järkjärgulise rakendamise kava hõlmab krediidiasutuse või investeerimisühingu ja asjakohasel juhul tema emaettevõtja kõiki riskipositsioone ning krediidiasutuse või investeerimisühingu tütarettevõtjate kõiki riskipositsioone, välja arvatud juhul, kui riskipositsioone hinnatakse vastavalt artiklile 8;

| c) | rakendamine on kavandatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 148 lõike 1 teise ja kolmanda lõiguga; |
| --- | --- |

c)

rakendamine on kavandatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 148 lõike 1 teise ja kolmanda lõiguga;

| d) | kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on lubatud kasutada sisereitingute meetodit kõigi riskipositsiooni klasside puhul, siis kasutab ta sisereitingute meetodit omakapitali investeeringute puhul, välja arvatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 148 lõikes 5 sätestatud juhtudel; |
| --- | --- |

d)

kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on lubatud kasutada sisereitingute meetodit kõigi riskipositsiooni klasside puhul, siis kasutab ta sisereitingute meetodit omakapitali investeeringute puhul, välja arvatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 148 lõikes 5 sätestatud juhtudel;

| e) | sisereitingute meetodi rakendamise järjekord ja ajavahemikud on määratud kindlaks krediidiasutuse või investeerimisühingu tegeliku suutlikkuse alusel, võttes arvesse andmete kättesaadavust, reitingusüsteeme ja määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 145 osutatud kogemuse perioode, ning neid ei kasutata selektiivselt selleks, et saavutada väiksemad omavahendite nõuded; |
| --- | --- |

e)

sisereitingute meetodi rakendamise järjekord ja ajavahemikud on määratud kindlaks krediidiasutuse või investeerimisühingu tegeliku suutlikkuse alusel, võttes arvesse andmete kättesaadavust, reitingusüsteeme ja määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 145 osutatud kogemuse perioode, ning neid ei kasutata selektiivselt selleks, et saavutada väiksemad omavahendite nõuded;

| f) | sisereitingute meetodi rakendamise järjekord tagab, et eelisjärjekorras rakendatakse seda meetodit krediidiasutuse või investeerimisühingu põhitegevusalaga seotud krediidiriski positsioonide suhtes; |
| --- | --- |

f)

sisereitingute meetodi rakendamise järjekord tagab, et eelisjärjekorras rakendatakse seda meetodit krediidiasutuse või investeerimisühingu põhitegevusalaga seotud krediidiriski positsioonide suhtes;

| g) | sisereitingute meetodi rakendamiseks on iga riskipositsiooni liigi ja äriüksuse puhul kehtestatud kindel tähtaeg, mis on krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuse laadi ja ulatust arvestades mõistlik. |
| --- | --- |

g)

sisereitingute meetodi rakendamiseks on iga riskipositsiooni liigi ja äriüksuse puhul kehtestatud kindel tähtaeg, mis on krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuse laadi ja ulatust arvestades mõistlik.

2.   Lõike 1 punktis g osutatud tähtaja mõistlikkuse üle otsustamisel lähtuvad pädevad asutused kõigist järgmistest asjaoludest:

| a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu, sealhulgas emaettevõtja ja tütarettevõtjate tegevuse keerukus; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu, sealhulgas emaettevõtja ja tütarettevõtjate tegevuse keerukus;

| b) | krediidiasutuse või investeerimisühingu ning asjakohasel juhul emaettevõtja ja tütarettevõtjate äriüksuste ja äriliinide arv; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuse või investeerimisühingu ning asjakohasel juhul emaettevõtja ja tütarettevõtjate äriüksuste ja äriliinide arv;

| c) | kõigi järkjärgulise rakendamise kavaga hõlmatud üksuste rakendatavate reitingusüsteemide arv ja keerukus; |
| --- | --- |

c)

kõigi järkjärgulise rakendamise kavaga hõlmatud üksuste rakendatavate reitingusüsteemide arv ja keerukus;

| d) | plaanid reitingusüsteemide rakendamiseks tütarettevõtjates, kes asuvad kolmandates riikides, kus esineb olulisi õiguslikke või muid raskusi seoses sisereitingute meetodi mudelite heakskiitmisega; |
| --- | --- |

d)

plaanid reitingusüsteemide rakendamiseks tütarettevõtjates, kes asuvad kolmandates riikides, kus esineb olulisi õiguslikke või muid raskusi seoses sisereitingute meetodi mudelite heakskiitmisega;

| e) | täpsete, asjakohaste ja täielike aegridade olemasolu; |
| --- | --- |

e)

täpsete, asjakohaste ja täielike aegridade olemasolu;

| f) | krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevussuutlikkus reitingusüsteemide väljatöötamiseks ja rakendamiseks; |
| --- | --- |

f)

krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevussuutlikkus reitingusüsteemide väljatöötamiseks ja rakendamiseks;

| g) | krediidiasutuse või investeerimisühingu eelnev kogemus konkreetset liiki riskipositsioonide haldamisel. |
| --- | --- |

g)

krediidiasutuse või investeerimisühingu eelnev kogemus konkreetset liiki riskipositsioonide haldamisel.

3.   Hinnates krediidiasutuse või investeerimisühingu vastavust sisereitingute meetodi järkjärgulise rakendamise kavale, mis on saanud pädevate asutuste loa vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 148, võivad pädevad asutused pidada rakendamise järjekorra ja ajavahemiku muudatusi asjakohaseks ainult juhul, kui on täidetud üks või mitu järgmistest tingimustest:

| a) | on toimunud märkimisväärsed muutused ärikeskkonnas, sealhulgas eelkõige strateegias, ühinemistes ja omandamistes; |
| --- | --- |

a)

on toimunud märkimisväärsed muutused ärikeskkonnas, sealhulgas eelkõige strateegias, ühinemistes ja omandamistes;

| b) | asjakohased regulatiivsed nõuded on märkimisväärselt muutunud; |
| --- | --- |

b)

asjakohased regulatiivsed nõuded on märkimisväärselt muutunud;

| c) | pädev asutus, siseauditi funktsiooni täitja või valideerimisfunktsiooni täitja on kindlaks teinud olulised puudused reitingusüsteemides; |
| --- | --- |

c)

pädev asutus, siseauditi funktsiooni täitja või valideerimisfunktsiooni täitja on kindlaks teinud olulised puudused reitingusüsteemides;

| d) | lõikes 2 osutatud elemendid on märkimisväärselt muutunud või mõnda lõikes 2 osutatud elementi ei võetud sisereitingute meetodi järkjärgulise rakendamise heakskiidetud kavas piisavalt arvesse. |
| --- | --- |

d)

lõikes 2 osutatud elemendid on märkimisväärselt muutunud või mõnda lõikes 2 osutatud elementi ei võetud sisereitingute meetodi järkjärgulise rakendamise heakskiidetud kavas piisavalt arvesse.

Artikkel 8

Alalise osalise kasutamise tingimused

1.   Hinnates, kas krediidiasutus või investeerimisühing vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 150 lõike 1 punktides a ja b osutatud riskipositsioonide puhul standardmeetodi alalise osalise kasutamise tingimustele, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing hindab ja võtab arvesse representatiivsete vastaspoolte välisandmete kättesaadavust; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing hindab ja võtab arvesse representatiivsete vastaspoolte välisandmete kättesaadavust;

| b) | asjaomase riskipositsiooni klassiga seotud vastaspoolte jaoks reitingusüsteemi väljatöötamise maksumuse hindamisel võetakse arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu suurust ning tema tegevuse laadi ja ulatust; |
| --- | --- |

b)

asjaomase riskipositsiooni klassiga seotud vastaspoolte jaoks reitingusüsteemi väljatöötamise maksumuse hindamisel võetakse arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu suurust ning tema tegevuse laadi ja ulatust;

| c) | reitingusüsteemi väljatöötamise ja rakendamise tegevussuutlikkuse hindamisel võetakse arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuse laadi ja ulatust. |
| --- | --- |

c)

reitingusüsteemi väljatöötamise ja rakendamise tegevussuutlikkuse hindamisel võetakse arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuse laadi ja ulatust.

2.   Hinnates, kas krediidiasutus või investeerimisühing vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 150 lõike 1 punktis c osutatud riskipositsioonide puhul standardmeetodi alalise osalise kasutamise tingimustele, veenduvad pädevad asutused, et krediidiasutus või investeerimisühing on kontrollinud ja võtnud arvesse vähemalt ühte järgmistest:

| a) | riskipositsioonid, sealhulgas eraldi valitsetavate portfellide ja äriliinide arv, ei ole töökindla ja usaldusväärse reitingusüsteemi väljatöötamiseks piisavalt homogeensed; |
| --- | --- |

a)

riskipositsioonid, sealhulgas eraldi valitsetavate portfellide ja äriliinide arv, ei ole töökindla ja usaldusväärse reitingusüsteemi väljatöötamiseks piisavalt homogeensed;

| b) | standardmeetodi kohaselt arvutatud riskiga kaalutud vara on oluliselt suurem kui sisereitingute meetodi kohaselt arvutatud eeldatav riskiga kaalutud vara; |
| --- | --- |

b)

standardmeetodi kohaselt arvutatud riskiga kaalutud vara on oluliselt suurem kui sisereitingute meetodi kohaselt arvutatud eeldatav riskiga kaalutud vara;

| c) | riskipositsioonid on seotud krediidiasutuse või investeerimisühingu äriüksuse või äriliiniga, mille tegevus kavatsetakse lõpetada; |
| --- | --- |

c)

riskipositsioonid on seotud krediidiasutuse või investeerimisühingu äriüksuse või äriliiniga, mille tegevus kavatsetakse lõpetada;

| d) | riskipositsioonid hõlmavad portfelle, mille suhtes kohaldatakse osaliselt omatavate tütarettevõtjate proportsionaalset konsolideerimist kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 18. |
| --- | --- |

d)

riskipositsioonid hõlmavad portfelle, mille suhtes kohaldatakse osaliselt omatavate tütarettevõtjate proportsionaalset konsolideerimist kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 18.

3.   Hinnates krediidiasutuse või investeerimisühingu vastavust standardmeetodi alalise osalise kasutamise tingimustele, veenduvad pädevad asutused, et krediidiasutus või investeerimisühing jälgib korrapäraselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 150 nõuete täitmist.

3. PEATÜKK

KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU SISEHINNANGUTE VALIDEERIMISE NING ÄRIÜHINGU ÜLDJUHTIMISE JA SISEJÄRELEVALVE HINDAMISE METOODIKA

1. JAGU

Üldsätted

Artikkel 9

Üldpõhimõtted

1.   Selleks et hinnata, kas krediidiasutus või investeerimisühing täidab äriühingu üldjuhtimisele, sealhulgas kõrgemale juhtkonnale ja juhtorganile, sisearuandlusele, krediidiriski kontrollile ning siseauditile, järelevalvele ja valideerimisele esitatavaid nõudeid, kontrollivad pädevad asutused järgmist:

| a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu reitingusüsteemide valideerimise korra, mehhanismide ja protsesside usaldusväärsust ning määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktides c ja f, artikli 174 punktis d, artiklis 185 ja artiklis 188 osutatud valideerimise eest vastutavate töötajate („valideerimisfunktsiooni täitja“) sobivust, sh:






  i) | vastavalt artiklile 10 valideerimisfunktsiooni täitja sõltumatust; |
| --- | --- | --- |

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu reitingusüsteemide valideerimise korra, mehhanismide ja protsesside usaldusväärsust ning määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktides c ja f, artikli 174 punktis d, artiklis 185 ja artiklis 188 osutatud valideerimise eest vastutavate töötajate („valideerimisfunktsiooni täitja“) sobivust, sh:

i)

vastavalt artiklile 10 valideerimisfunktsiooni täitja sõltumatust;

| ii) | vastavalt artiklile 11 valideerimisprotsessi täielikkust ja kohaldamise sagedust; |
| --- | --- |

ii)

vastavalt artiklile 11 valideerimisprotsessi täielikkust ja kohaldamise sagedust;

| iii) | vastavalt artiklile 12 valideerimisfunktsiooni täitja meetodite ja protseduuride asjakohasust; |
| --- | --- |

iii)

vastavalt artiklile 12 valideerimisfunktsiooni täitja meetodite ja protseduuride asjakohasust;

| iv) | vastavalt artiklile 13 aruandlusprotsessi ning valideerimise järelduste, tähelepanekute ja soovituste käsitlemise protsessi usaldusväärsust; |
| --- | --- |

iv)

vastavalt artiklile 13 aruandlusprotsessi ning valideerimise järelduste, tähelepanekute ja soovituste käsitlemise protsessi usaldusväärsust;

| b) | määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 189, 190 ja 191 osutatud äriühingu üldjuhtimist ja sisejärelevalvet, sealhulgas krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidiriski kontrolli üksust ja siseauditiüksust, sh:






  i) | vastavalt artiklile 14 kõrgema juhtkonna ja juhtorgani rolli; |
| --- | --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 189, 190 ja 191 osutatud äriühingu üldjuhtimist ja sisejärelevalvet, sealhulgas krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidiriski kontrolli üksust ja siseauditiüksust, sh:

i)

vastavalt artiklile 14 kõrgema juhtkonna ja juhtorgani rolli;

| ii) | vastavalt artiklile 15 juhtimisaruandeid; |
| --- | --- |

ii)

vastavalt artiklile 15 juhtimisaruandeid;

| iii) | vastavalt artiklile 16 krediidiriski kontrolli üksust; |
| --- | --- |

iii)

vastavalt artiklile 16 krediidiriski kontrolli üksust;

| iv) | vastavalt artiklile 17 siseauditeerimist. |
| --- | --- |

iv)

vastavalt artiklile 17 siseauditeerimist.

2.   Lõike 1 kohasel kontrollimisel kasutavad pädevad asutused kõiki järgmisi meetodeid:

| a) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohased sise-eeskirjad ja protseduurid; |
| --- | --- |

a)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohased sise-eeskirjad ja protseduurid;

| b) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani või komiteede asjakohased protokollid; |
| --- | --- |

b)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani või komiteede asjakohased protokollid;

| c) | vaatavad läbi reitingusüsteemidega seotud asjakohased aruanded ning nende aruannete põhjal tehtud järeldused ja otsused; |
| --- | --- |

c)

vaatavad läbi reitingusüsteemidega seotud asjakohased aruanded ning nende aruannete põhjal tehtud järeldused ja otsused;

| d) | vaatavad läbi krediidiriski kontrolli, siseauditi, järelevalve- ja valideerimisfunktsioonide täitjate tegevust käsitlevad asjakohased aruanded, mille on koostanud vastava funktsiooni eest vastutavad töötajad või krediidiasutuse või investeerimisühingu muu kontrollifunktsiooni täitjad, samuti nende funktsioonide täitjate tähelepanekud, järeldused ja soovitused; |
| --- | --- |

d)

vaatavad läbi krediidiriski kontrolli, siseauditi, järelevalve- ja valideerimisfunktsioonide täitjate tegevust käsitlevad asjakohased aruanded, mille on koostanud vastava funktsiooni eest vastutavad töötajad või krediidiasutuse või investeerimisühingu muu kontrollifunktsiooni täitjad, samuti nende funktsioonide täitjate tähelepanekud, järeldused ja soovitused;

| e) | hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid. |
| --- | --- |

e)

hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid.

3.   Valideerimisfunktsiooni täitja hindamiseks kasutavad pädevad asutused lisaks lõikes 2 osutatud meetoditele kõiki järgmisi meetodeid:

| a) | vaatavad läbi kõigi valideerimisfunktsiooniga seotud töötajate rollid ja vastutusalad; |
| --- | --- |

a)

vaatavad läbi kõigi valideerimisfunktsiooniga seotud töötajate rollid ja vastutusalad;

| b) | kontrollivad iga-aastase valideerimise töökava asjakohasust ja sobivust; |
| --- | --- |

b)

kontrollivad iga-aastase valideerimise töökava asjakohasust ja sobivust;

| c) | vaatavad läbi valideerimisfunktsiooni täitja kasutatavad valideerimisjuhendid; |
| --- | --- |

c)

vaatavad läbi valideerimisfunktsiooni täitja kasutatavad valideerimisjuhendid;

| d) | vaatavad läbi tähelepanekute ja asjakohaste soovituste olulisuse järgi liigitamise protsessi; |
| --- | --- |

d)

vaatavad läbi tähelepanekute ja asjakohaste soovituste olulisuse järgi liigitamise protsessi;

| e) | kontrollivad valideerimisfunktsiooni täitja tähelepanekute, järelduste ja soovituste järjepidevust; |
| --- | --- |

e)

kontrollivad valideerimisfunktsiooni täitja tähelepanekute, järelduste ja soovituste järjepidevust;

| f) | vaatavad läbi valideerimisfunktsiooni täitja rolli reitingusüsteemide ja kõigi neis tehtavate muudatuste äriühingusisesel heakskiitmisel; |
| --- | --- |

f)

vaatavad läbi valideerimisfunktsiooni täitja rolli reitingusüsteemide ja kõigi neis tehtavate muudatuste äriühingusisesel heakskiitmisel;

| g) | vaatavad läbi iga asjakohase soovituse rakendamise, sealhulgas järelkontrolli kava, mis on asjakohasel juhtimistasandil heaks kiidetud. |
| --- | --- |

g)

vaatavad läbi iga asjakohase soovituse rakendamise, sealhulgas järelkontrolli kava, mis on asjakohasel juhtimistasandil heaks kiidetud.

4.   Lisaks lõikes 2 osutatud nõuetele kohaldavad pädevad asutused määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktis c ja artiklis 190 osutatud krediidiriski kontrolli üksuse hindamisel kõiki järgmisi meetodeid:

| a) | vaatavad läbi kõigi krediidiriski kontrolli üksuse asjaomaste töötajate ja kõrgema juhtkonna rollid ja vastutusalad; |
| --- | --- |

a)

vaatavad läbi kõigi krediidiriski kontrolli üksuse asjaomaste töötajate ja kõrgema juhtkonna rollid ja vastutusalad;

| b) | vaatavad läbi krediidiriski kontrolli üksuse ja kõrgema juhtkonna poolt juhtorganile või selle määratud komiteele esitatud asjakohased aruanded. |
| --- | --- |

b)

vaatavad läbi krediidiriski kontrolli üksuse ja kõrgema juhtkonna poolt juhtorganile või selle määratud komiteele esitatud asjakohased aruanded.

5.   Lisaks lõikes 2 osutatud nõuetele kohaldavad pädevad asutused määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 191 osutatud siseauditiüksuse või muu võrreldava sõltumatu auditiüksuse hindamisel kõiki järgmisi meetodeid:

| a) | vaatavad läbi kõigi asjaomaste siseauditi funktsiooniga seotud töötajate asjakohased rollid ja vastutusalad; |
| --- | --- |

a)

vaatavad läbi kõigi asjaomaste siseauditi funktsiooniga seotud töötajate asjakohased rollid ja vastutusalad;

| b) | kontrollivad iga-aastase siseauditi töökava asjakohasust ja sobivust; |
| --- | --- |

b)

kontrollivad iga-aastase siseauditi töökava asjakohasust ja sobivust;

| c) | vaatavad läbi asjakohased auditijuhendid ja tööprogrammid ning asjaomastes auditiaruannetes esitatud tähelepanekud ja soovitused; |
| --- | --- |

c)

vaatavad läbi asjakohased auditijuhendid ja tööprogrammid ning asjaomastes auditiaruannetes esitatud tähelepanekud ja soovitused;

| d) | vaatavad läbi iga asjakohase soovituse rakendamise, sealhulgas järelkontrolli kava, mis on asjakohasel juhtimistasandil heaks kiidetud. |
| --- | --- |

d)

vaatavad läbi iga asjakohase soovituse rakendamise, sealhulgas järelkontrolli kava, mis on asjakohasel juhtimistasandil heaks kiidetud.

6.   Lisaks lõikes 2 loetletud meetoditele võivad pädevad asutused lõike 1 kohase kontrollimise eesmärgil läbi vaadata krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid.

2. JAGU

Valideerimisfunktsiooni täitja hindamise metoodika

Artikkel 10

Valideerimisfunktsiooni täitja sõltumatus

1.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punkti f, artikli 174 punkti d, artikli 185 ja artikli 188 kohaldamisel valideerimisfunktsiooni täitja sõltumatust hinnates veenduvad pädevad asutused, et valideerimisfunktsiooni eest vastutav üksus või, kui valideerimisfunktsiooni täitmiseks ei ole eraldi üksust, siis valideerimisfunktsiooni täitvad töötajad vastavad kõigile järgmistele tingimustele:

| a) | valideerimisfunktsiooni täitja on riskipositsioonide algatamise või pikendamise ning mudelite kavandamise või väljatöötamise eest vastutavatest töötajatest ja juhtimisfunktsiooni täitjatest sõltumatu; |
| --- | --- |

a)

valideerimisfunktsiooni täitja on riskipositsioonide algatamise või pikendamise ning mudelite kavandamise või väljatöötamise eest vastutavatest töötajatest ja juhtimisfunktsiooni täitjatest sõltumatu;

| b) | valideerimisfunktsiooni täitvad töötajad erinevad reitingusüsteemi kavandamise ja väljatöötamise eest vastutavatest töötajatest ning krediidiriski kontrolli funktsiooni eest vastutavatest töötajatest; |
| --- | --- |

b)

valideerimisfunktsiooni täitvad töötajad erinevad reitingusüsteemi kavandamise ja väljatöötamise eest vastutavatest töötajatest ning krediidiriski kontrolli funktsiooni eest vastutavatest töötajatest;

| c) | nad annavad aru otse kõrgemale juhtkonnale. |
| --- | --- |

c)

nad annavad aru otse kõrgemale juhtkonnale.

2.   Kui valideerimisfunktsiooni eest vastutav üksus on krediidiriski kontrolli üksusest organisatsiooniliselt eraldiseisev ja kumbki üksus annab aru kõrgema juhtkonna eri liikmetele, veenduvad pädevad asutused lõike 1 kohaldamisel järgmises:

| a) | valideerimisfunktsiooni täitjal on oma ülesannete täitmiseks piisavad ressursid, sealhulgas kogenud ja kvalifitseeritud töötajad; |
| --- | --- |

a)

valideerimisfunktsiooni täitjal on oma ülesannete täitmiseks piisavad ressursid, sealhulgas kogenud ja kvalifitseeritud töötajad;

| b) | valideerimisfunktsiooni eest vastutavate töötajate ja kõrgema astme juhtide töötasu ei hõlma krediidiriski kontrolliga ega riskipositsioonide algatamise või pikendamisega seotud ülesannete täitmist. |
| --- | --- |

b)

valideerimisfunktsiooni eest vastutavate töötajate ja kõrgema astme juhtide töötasu ei hõlma krediidiriski kontrolliga ega riskipositsioonide algatamise või pikendamisega seotud ülesannete täitmist.

3.   Kui valideerimisfunktsiooni eest vastutav üksus on krediidiriski kontrolli üksusest organisatsiooniliselt eraldiseisev ja mõlemad üksused annavad aru kõrgema juhtkonna samale liikmele, veenduvad pädevad asutused lõike 1 kohaldamisel järgmises:

| a) | valideerimisfunktsiooni täitjal on oma ülesannete täitmiseks piisavad ressursid, sealhulgas kogenud ja kvalifitseeritud töötajad; |
| --- | --- |

a)

valideerimisfunktsiooni täitjal on oma ülesannete täitmiseks piisavad ressursid, sealhulgas kogenud ja kvalifitseeritud töötajad;

| b) | valideerimisfunktsiooni eest vastutavate töötajate ja kõrgema astme juhtide töötasu ei hõlma krediidiriski kontrolliga ega riskipositsioonide algatamise või pikendamisega seotud ülesannete täitmist; |
| --- | --- |

b)

valideerimisfunktsiooni eest vastutavate töötajate ja kõrgema astme juhtide töötasu ei hõlma krediidiriski kontrolliga ega riskipositsioonide algatamise või pikendamisega seotud ülesannete täitmist;

| c) | kehtestatud on otsustusprotsess, millega tagatakse, et krediidiasutuse või investeerimisühingu kõrgem juhtkond võtab valideerimisfunktsiooni täitja tähelepanekuid, järeldusi ja soovitusi nõuetekohaselt arvesse; |
| --- | --- |

c)

kehtestatud on otsustusprotsess, millega tagatakse, et krediidiasutuse või investeerimisühingu kõrgem juhtkond võtab valideerimisfunktsiooni täitja tähelepanekuid, järeldusi ja soovitusi nõuetekohaselt arvesse;

| d) | valideerimisfunktsiooni täitja tähelepanekutele, järeldustele ja soovitustele ei avaldata lubamatut mõju; |
| --- | --- |

d)

valideerimisfunktsiooni täitja tähelepanekutele, järeldustele ja soovitustele ei avaldata lubamatut mõju;

| e) | kõik valideerimisfunktsiooni täitja tähelepanekutele, järeldustele ja soovitustele reageerimiseks vajalikud parandusmeetmed otsustatakse ja rakendatakse õigeaegselt; |
| --- | --- |

e)

kõik valideerimisfunktsiooni täitja tähelepanekutele, järeldustele ja soovitustele reageerimiseks vajalikud parandusmeetmed otsustatakse ja rakendatakse õigeaegselt;

| f) | siseauditites hinnatakse korrapäraselt punktides a–e osutatud tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

f)

siseauditites hinnatakse korrapäraselt punktides a–e osutatud tingimuste täitmist.

4.   Kui valideerimisfunktsiooni eest ei vastuta eraldi üksus, veenduvad pädevad asutused lõike 1 kohaldamisel järgmises:

| a) | valideerimisfunktsiooni täitjal on oma ülesannete täitmiseks piisavad ressursid, sealhulgas kogenud ja kvalifitseeritud töötajad; |
| --- | --- |

a)

valideerimisfunktsiooni täitjal on oma ülesannete täitmiseks piisavad ressursid, sealhulgas kogenud ja kvalifitseeritud töötajad;

| b) | valideerimisfunktsiooni eest vastutavate töötajate ja kõrgema astme juhtide töötasu ei hõlma krediidiriski kontrolliga ega riskipositsioonide algatamise või pikendamisega seotud ülesannete täitmist; |
| --- | --- |

b)

valideerimisfunktsiooni eest vastutavate töötajate ja kõrgema astme juhtide töötasu ei hõlma krediidiriski kontrolliga ega riskipositsioonide algatamise või pikendamisega seotud ülesannete täitmist;

| c) | kehtestatud on otsustusprotsess, millega tagatakse, et krediidiasutuse või investeerimisühingu kõrgem juhtkond võtab valideerimisfunktsiooni täitja tähelepanekuid, järeldusi ja soovitusi nõuetekohaselt arvesse; |
| --- | --- |

c)

kehtestatud on otsustusprotsess, millega tagatakse, et krediidiasutuse või investeerimisühingu kõrgem juhtkond võtab valideerimisfunktsiooni täitja tähelepanekuid, järeldusi ja soovitusi nõuetekohaselt arvesse;

| d) | valideerimisfunktsiooni täitja tähelepanekutele, järeldustele ja soovitustele ei avaldata lubamatut mõju; |
| --- | --- |

d)

valideerimisfunktsiooni täitja tähelepanekutele, järeldustele ja soovitustele ei avaldata lubamatut mõju;

| e) | kõik valideerimisfunktsiooni täitja tähelepanekutele, järeldustele ja soovitustele reageerimiseks vajalikud parandusmeetmed otsustatakse ja rakendatakse õigeaegselt; |
| --- | --- |

e)

kõik valideerimisfunktsiooni täitja tähelepanekutele, järeldustele ja soovitustele reageerimiseks vajalikud parandusmeetmed otsustatakse ja rakendatakse õigeaegselt;

| f) | siseauditites hinnatakse korrapäraselt punktides a–e osutatud tingimuste täitmist; |
| --- | --- |

f)

siseauditites hinnatakse korrapäraselt punktides a–e osutatud tingimuste täitmist;

| g) | valideerimisfunktsiooni ja muid ülesandeid täidavad erinevad töötajad; |
| --- | --- |

g)

valideerimisfunktsiooni ja muid ülesandeid täidavad erinevad töötajad;

| h) | krediidiasutus või investeerimisühing ei ole globaalne või muu süsteemselt oluline ettevõtja direktiivi 2013/36/EL artikli 131 tähenduses. |
| --- | --- |

h)

krediidiasutus või investeerimisühing ei ole globaalne või muu süsteemselt oluline ettevõtja direktiivi 2013/36/EL artikli 131 tähenduses.

5.   Valideerimisfunktsiooni täitja sõltumatuse hindamisel hindavad pädevad asutused ka seda, kas krediidiasutuses või investeerimisühingus tehtud valik seoses lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud valideerimisfunktsiooni korraldusega on asjakohane, võttes arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu laadi, suurust ja ulatust ning tema ärimudelile omaste riskide keerukust.

Artikkel 11

Valideerimisprotsessi täielikkus ja kohaldamise sagedus

1.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktis f, artikli 174 punktis d, artiklis 185 ja artiklis 188 sätestatud nõuete kohaldamisel valideerimisfunktsiooni täielikkust hinnates veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing on kõigi reitingusüsteemide jaoks kindlaks määranud ja dokumenteerinud täieliku valideerimisprotsessi; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing on kõigi reitingusüsteemide jaoks kindlaks määranud ja dokumenteerinud täieliku valideerimisprotsessi;

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab punktis a osutatud valideerimisprotsessi piisava sagedusega. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab punktis a osutatud valideerimisprotsessi piisava sagedusega.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud valideerimisprotsessi täielikkuse hindamisel veenduvad pädevad asutused, et valideerimisfunktsiooni täitja:

| a) | vaatab kriitiliselt läbi kõik sisereitingute ja riskiparameetrite kindlaksmääramise aspektid, sealhulgas andmete kogumise ja puhastamise protseduurid, metoodika ja mudeli struktuuri valikud ning muutujate valimise protsessi; |
| --- | --- |

a)

vaatab kriitiliselt läbi kõik sisereitingute ja riskiparameetrite kindlaksmääramise aspektid, sealhulgas andmete kogumise ja puhastamise protseduurid, metoodika ja mudeli struktuuri valikud ning muutujate valimise protsessi;

| b) | kontrollib IT-süsteemides sisereitingute ja riskiparameetrite rakendamise asjakohasust ning reitinguklasside ja kogumite määratluste järjepidevat kohaldamist krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigis osakondades ja geograafilistes piirkondades; |
| --- | --- |

b)

kontrollib IT-süsteemides sisereitingute ja riskiparameetrite rakendamise asjakohasust ning reitinguklasside ja kogumite määratluste järjepidevat kohaldamist krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigis osakondades ja geograafilistes piirkondades;

| c) | kontrollib reitingusüsteemide toimimist, võttes arvesse vähemalt riskide eristamist ja kvantifitseerimist ning sisereitingute ja riskiparameetrite stabiilsust ning mudelite spetsifikatsioone; |
| --- | --- |

c)

kontrollib reitingusüsteemide toimimist, võttes arvesse vähemalt riskide eristamist ja kvantifitseerimist ning sisereitingute ja riskiparameetrite stabiilsust ning mudelite spetsifikatsioone;

| d) | kontrollib kõiki sisereitingute ja riskiparameetritega ning nende olulisusega seotud muudatusi kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) nr 529/2014 ning teeb järjepidevalt oma tähelepanekute, järelduste ja soovituste rakendamise järelkontrolli. |
| --- | --- |

d)

kontrollib kõiki sisereitingute ja riskiparameetritega ning nende olulisusega seotud muudatusi kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) nr 529/2014 ning teeb järjepidevalt oma tähelepanekute, järelduste ja soovituste rakendamise järelkontrolli.

3.   Lõike 1 punktis b osutatud valideerimisprotsessi sageduse piisavuse hindamisel veenduvad pädevad asutused, et valideerimisprotsess viiakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi reitingusüsteemide puhul läbi korrapäraselt vastavalt iga-aastasele töökavale ning et:

| a) | kõigi reitingusüsteemide puhul viiakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 185 punktis b ja artikli 188 punktis c nõutud protsessid (järeltestimine) läbi vähemalt kord aastas; |
| --- | --- |

a)

kõigi reitingusüsteemide puhul viiakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 185 punktis b ja artikli 188 punktis c nõutud protsessid (järeltestimine) läbi vähemalt kord aastas;

| b) | olulisi riskipositsiooni liike hõlmavate reitingusüsteemide toimimist kontrollitakse vastavalt lõike 2 punktis c osutatule vähemalt kord aastas. |
| --- | --- |

b)

olulisi riskipositsiooni liike hõlmavate reitingusüsteemide toimimist kontrollitakse vastavalt lõike 2 punktis c osutatule vähemalt kord aastas.

4.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing taotleb luba reitingusüsteemi sisereitingute ja riskiparameetrite kasutamiseks või reitingusüsteemi sisereitingutes ja riskiparameetrites mis tahes oluliste muudatuste tegemiseks, veenduvad pädevad asutused, et krediidiasutus või investeerimisühing teostab lõike 2 punktides a, b ja c osutatud valideerimise enne reitingusüsteemi kasutamist omavahendite nõuete arvutamiseks ja sisemise riskijuhtimise eesmärgil.

Artikkel 12

Valideerimisfunktsiooni täitja meetodite ja protseduuride asjakohasus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktis f, artikli 174 punktis d, artiklis 185 ja artiklis 188 sätestatud nõuete kohaldamisel valideerimismeetodite ja -protseduuride asjakohasust hinnates veenduvad pädevad asutused, et need meetodid ja protseduurid võimaldavad järjepidevalt ja sisuliselt hinnata sisereitingute ja riski hindamise süsteemide toimimist, ning kontrollivad, kas:

| a) | valideerimismeetodid ja -protseduurid on reitingusüsteemi täpsuse ja järjepidevuse hindamiseks sobivad; |
| --- | --- |

a)

valideerimismeetodid ja -protseduurid on reitingusüsteemi täpsuse ja järjepidevuse hindamiseks sobivad;

| b) | valideerimismeetodid ja -protseduurid on krediidiasutuse või investeerimisühingu reitingusüsteemide laadi, keerukust ja kohaldamisala ning andmete kättesaadavust arvestades asjakohased; |
| --- | --- |

b)

valideerimismeetodid ja -protseduurid on krediidiasutuse või investeerimisühingu reitingusüsteemide laadi, keerukust ja kohaldamisala ning andmete kättesaadavust arvestades asjakohased;

| c) | valideerimismeetodite ja -protseduuride puhul on selgelt määratletud valideerimise eesmärgid, standardid ja piirangud, kirjeldatud kõiki valideerimisteste, andmestikke ja andmete puhastamise protsesse, nähtud ette andmeallikad ja vaatlusperioodid ning kehtestatud kindlaksmääratud parameetrite jaoks eesmärgid ja lubatud hälbed algse ja regulaarse valideerimise puhuks; |
| --- | --- |

c)

valideerimismeetodite ja -protseduuride puhul on selgelt määratletud valideerimise eesmärgid, standardid ja piirangud, kirjeldatud kõiki valideerimisteste, andmestikke ja andmete puhastamise protsesse, nähtud ette andmeallikad ja vaatlusperioodid ning kehtestatud kindlaksmääratud parameetrite jaoks eesmärgid ja lubatud hälbed algse ja regulaarse valideerimise puhuks;

| d) | kasutatavaid valideerimismeetodeid, eelkõige katseid, valideerimiseks kasutatavat võrdlusandmete kogumit ja vastavat andmete puhastamist kohaldatakse ajas järjepidevalt; |
| --- | --- |

d)

kasutatavaid valideerimismeetodeid, eelkõige katseid, valideerimiseks kasutatavat võrdlusandmete kogumit ja vastavat andmete puhastamist kohaldatakse ajas järjepidevalt;

| e) | valideerimismeetodid hõlmavad järeltestimist ja võrdlemist, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 185 punktis c ja artikli 188 punktis d; |
| --- | --- |

e)

valideerimismeetodid hõlmavad järeltestimist ja võrdlemist, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 185 punktis c ja artikli 188 punktis d;

| f) | valideerimismeetodid arvestavad seda, kuidas sisereitingute ja riskiparameetrite puhul võetakse arvesse majandustsükleid ja nendega seotud süsteemset varieeruvust makseviivituse juhtude andmetes, eriti seoses makseviivituse tõenäosuse hindamisega. |
| --- | --- |

f)

valideerimismeetodid arvestavad seda, kuidas sisereitingute ja riskiparameetrite puhul võetakse arvesse majandustsükleid ja nendega seotud süsteemset varieeruvust makseviivituse juhtude andmetes, eriti seoses makseviivituse tõenäosuse hindamisega.

Artikkel 13

Aruandlusprotsessi ning valideerimise järelduste, tähelepanekute ja soovituste käsitlemise protsessi usaldusväärsus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktis f, artikli 174 punktis d, artiklis 185 ja artiklis 188 sätestatud nõudeete kohaldamisel aruandlusprotsessi ning valideerimise järelduste, tähelepanekute ja soovituste käsitlemise protsessi usaldusväärsust hinnates veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | valideerimisaruannetes kirjeldatakse kasutatud valideerimismeetodeid, tehtud katseid, kasutatud võrdlusandmeid ja vastavaid andmete puhastamise protsesse ning esitatakse nende katsete tulemused, valideerimise järeldused, tähelepanekud ja vastavad soovitused; |
| --- | --- |

a)

valideerimisaruannetes kirjeldatakse kasutatud valideerimismeetodeid, tehtud katseid, kasutatud võrdlusandmeid ja vastavaid andmete puhastamise protsesse ning esitatakse nende katsete tulemused, valideerimise järeldused, tähelepanekud ja vastavad soovitused;

| b) | valideerimisaruannete tähelepanekud, järeldused ja soovitused edastatakse otse krediidiasutuse või investeerimisühingu kõrgemale juhtkonnale ja juhtorganile või selle määratud komiteele; |
| --- | --- |

b)

valideerimisaruannete tähelepanekud, järeldused ja soovitused edastatakse otse krediidiasutuse või investeerimisühingu kõrgemale juhtkonnale ja juhtorganile või selle määratud komiteele;

| c) | valideerimisaruannete tähelepanekud, järeldused ja soovitused kajastuvad sisereitingute ja riskihinnangute ülesehituse muudatustes ja täiustustes, sealhulgas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 185 punkti e ja artikli 188 punkti e esimeses lauses kirjeldatud olukordades; |
| --- | --- |

c)

valideerimisaruannete tähelepanekud, järeldused ja soovitused kajastuvad sisereitingute ja riskihinnangute ülesehituse muudatustes ja täiustustes, sealhulgas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 185 punkti e ja artikli 188 punkti e esimeses lauses kirjeldatud olukordades;

| d) | krediidiasutuse või investeerimisühingu otsustusprotsess toimub asjakohasel juhtimistasandil. |
| --- | --- |

d)

krediidiasutuse või investeerimisühingu otsustusprotsess toimub asjakohasel juhtimistasandil.

3. JAGU

Äriühingu üldjuhtimise ja sisejärelevalve hindamise metoodika

Artikkel 14

Kõrgema juhtkonna ja juhtorgani roll

Hinnates krediidiasutuse või investeerimisühingu üldjuhtimist, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 189, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu otsustusprotsess, selle hierarhia, aruandlusahelad ja vastutustasandid on selgelt määratletud krediidiasutuse või investeerimisühingu sisedokumentides ning kajastuvad järjepidevalt krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite protokollides; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu otsustusprotsess, selle hierarhia, aruandlusahelad ja vastutustasandid on selgelt määratletud krediidiasutuse või investeerimisühingu sisedokumentides ning kajastuvad järjepidevalt krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite protokollides;

| b) | nii juhtorgan või selle määratud komitee kui ka kõrgem juhtkond kinnitavad vähemalt järgmised reitingusüsteemide olulised aspektid:






  i) | kõik asjakohased eeskirjad, mis käsitlevad reitingusüsteemide kavandamist ja rakendamist ning sisereitingute meetodi kasutamist, sealhulgas eeskirjad, mis käsitlevad reitingute määramise kõiki olulisi aspekte ning riskiparameetrite hindamise ja valideerimise protsesse; |
| --- | --- | --- |

b)

nii juhtorgan või selle määratud komitee kui ka kõrgem juhtkond kinnitavad vähemalt järgmised reitingusüsteemide olulised aspektid:

i)

kõik asjakohased eeskirjad, mis käsitlevad reitingusüsteemide kavandamist ja rakendamist ning sisereitingute meetodi kasutamist, sealhulgas eeskirjad, mis käsitlevad reitingute määramise kõiki olulisi aspekte ning riskiparameetrite hindamise ja valideerimise protsesse;

| ii) | kõik asjakohased riskijuhtimist käsitlevad eeskirjad, sealhulgas need, mis käsitlevad IT-taristut ja hädaolukorras tegutsemise kavandamist; |
| --- | --- |

ii)

kõik asjakohased riskijuhtimist käsitlevad eeskirjad, sealhulgas need, mis käsitlevad IT-taristut ja hädaolukorras tegutsemise kavandamist;

| iii) | kõigi sisemistes riskijuhtimisprotsessides ja omavahendite nõuete arvutamisel kasutatavate reitingusüsteemide riskiparameetrid; |
| --- | --- |

iii)

kõigi sisemistes riskijuhtimisprotsessides ja omavahendite nõuete arvutamisel kasutatavate reitingusüsteemide riskiparameetrid;

| c) | juhtorgan või selle määratud komitee kehtestab ametliku otsusega asjakohase organisatsioonilise struktuuri reitingusüsteemide nõuetekohaseks rakendamiseks; |
| --- | --- |

c)

juhtorgan või selle määratud komitee kehtestab ametliku otsusega asjakohase organisatsioonilise struktuuri reitingusüsteemide nõuetekohaseks rakendamiseks;

| d) | juhtorgan või selle määratud komitee kinnitab ametliku otsusega aktsepteeritava riskitaseme, võttes arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemist reitingusüsteemide skeemi; |
| --- | --- |

d)

juhtorgan või selle määratud komitee kinnitab ametliku otsusega aktsepteeritava riskitaseme, võttes arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemist reitingusüsteemide skeemi;

| e) | kõrgem juhtkond mõistab hästi krediidiasutuse või investeerimisühingu kõiki reitingusüsteeme, nende ülesehitust ja toimimist, sisereitingute meetodi kasutamise nõudeid ja krediidiasutuse või investeerimisühingu lähenemisviisi nende nõuete täitmisele; |
| --- | --- |

e)

kõrgem juhtkond mõistab hästi krediidiasutuse või investeerimisühingu kõiki reitingusüsteeme, nende ülesehitust ja toimimist, sisereitingute meetodi kasutamise nõudeid ja krediidiasutuse või investeerimisühingu lähenemisviisi nende nõuete täitmisele;

| f) | kõrgem juhtkond teavitab juhtorganit või juhtorgani määratud komiteed kehtestatud eeskirjade olulistest muudatustest või eranditest, mis mõjutavad oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu reitingusüsteemide toimimist; |
| --- | --- |

f)

kõrgem juhtkond teavitab juhtorganit või juhtorgani määratud komiteed kehtestatud eeskirjade olulistest muudatustest või eranditest, mis mõjutavad oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu reitingusüsteemide toimimist;

| g) | kõrgem juhtkond on võimeline pidevalt tagama reitingusüsteemide hea toimimise; |
| --- | --- |

g)

kõrgem juhtkond on võimeline pidevalt tagama reitingusüsteemide hea toimimise;

| h) | kõrgem juhtkond võtab asjakohaseid meetmeid, kui krediidiriski kontrolli, valideerimis- või siseauditi funktsiooni või mis tahes muu kontrollifunktsiooni täitja tuvastab reitingusüsteemides puudusi. |
| --- | --- |

h)

kõrgem juhtkond võtab asjakohaseid meetmeid, kui krediidiriski kontrolli, valideerimis- või siseauditi funktsiooni või mis tahes muu kontrollifunktsiooni täitja tuvastab reitingusüsteemides puudusi.

Artikkel 15

Juhtimisaruanded

Hinnates määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 189 osutatud juhtimisaruannete asjakohasust, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | juhtimisaruanded sisaldavad teavet järgmise kohta:






  i) | võlgnike või riskipositsioonide riskiprofiil reitinguklasside kaupa; |
| --- | --- | --- |

a)

juhtimisaruanded sisaldavad teavet järgmise kohta:

i)

võlgnike või riskipositsioonide riskiprofiil reitinguklasside kaupa;

| ii) | reitingute muutumine reitinguklasside lõikes; |
| --- | --- |

ii)

reitingute muutumine reitinguklasside lõikes;

| iii) | asjaomaste riskiparameetrite hinnang reitinguklasside kaupa; |
| --- | --- |

iii)

asjaomaste riskiparameetrite hinnang reitinguklasside kaupa;

| iv) | realiseerunud makseviivituse määrade ja sisehinnangute kasutamise korral realiseerunud makseviivitusest tingitud kahjumäärade ning realiseerunud ümberhindlustegurite võrdlus ootustega; |
| --- | --- |

iv)

realiseerunud makseviivituse määrade ja sisehinnangute kasutamise korral realiseerunud makseviivitusest tingitud kahjumäärade ning realiseerunud ümberhindlustegurite võrdlus ootustega;

| v) | stressitesti eeldused ja tulemused; |
| --- | --- |

v)

stressitesti eeldused ja tulemused;

| vi) | reitingute määramise protsessi toimimine, parandamist vajavad valdkonnad ja reitingusüsteemides tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks võetavate meetmete seis; |
| --- | --- |

vi)

reitingute määramise protsessi toimimine, parandamist vajavad valdkonnad ja reitingusüsteemides tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks võetavate meetmete seis;

| vii) | valideerimisaruanded; |
| --- | --- |

vii)

valideerimisaruanded;

| b) | juhtimisaruannete vorm ja esitamise sagedus on asjakohased, võttes arvesse teabe olulisust ja liiki ning teabe saaja taset hierarhias, pidades silmas krediidiasutuse või investeerimisühingu organisatsioonilist struktuuri; |
| --- | --- |

b)

juhtimisaruannete vorm ja esitamise sagedus on asjakohased, võttes arvesse teabe olulisust ja liiki ning teabe saaja taset hierarhias, pidades silmas krediidiasutuse või investeerimisühingu organisatsioonilist struktuuri;

| c) | juhtimisaruanded hõlbustavad kõrgema juhtkonna poolset krediidiriski jälgimist sisereitingute meetodiga hõlmatud riskipositsioonide koguportfellis; |
| --- | --- |

c)

juhtimisaruanded hõlbustavad kõrgema juhtkonna poolset krediidiriski jälgimist sisereitingute meetodiga hõlmatud riskipositsioonide koguportfellis;

| d) | juhtimisaruanded on krediidiasutuse või investeerimisühingu äritegevuse ja organisatsioonilise struktuuri laadi, ulatuse ja keerukuse astmega proportsionaalsed. |
| --- | --- |

d)

juhtimisaruanded on krediidiasutuse või investeerimisühingu äritegevuse ja organisatsioonilise struktuuri laadi, ulatuse ja keerukuse astmega proportsionaalsed.

Artikkel 16

Krediidiriski kontrolli üksus

1.   Hinnates krediidiasutuse või investeerimisühingu üldjuhtimist ja sisejärelevalvet seoses määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 190 osutatud krediidiriski kontrolli üksusega, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | krediidiriski kontrolli üksus (üksused) on riskipositsioonide algatamise või pikendamise eest vastutavatest töötajatest ja juhtimisfunktsiooni täitjatest eraldiseisev ja sõltumatu; |
| --- | --- |

a)

krediidiriski kontrolli üksus (üksused) on riskipositsioonide algatamise või pikendamise eest vastutavatest töötajatest ja juhtimisfunktsiooni täitjatest eraldiseisev ja sõltumatu;

| b) | krediidiriski kontrolli üksus (üksused) on toimiv ja oma ülesannete täitmiseks sobiv. |
| --- | --- |

b)

krediidiriski kontrolli üksus (üksused) on toimiv ja oma ülesannete täitmiseks sobiv.

2.   Lõike 1 punkti a kohasel kontrollimisel veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | krediidiriski kontrolli üksus (üksused) moodustab krediidiasutuses või investeerimisühingus eraldiseisva organisatsioonilise struktuuri; |
| --- | --- |

a)

krediidiriski kontrolli üksus (üksused) moodustab krediidiasutuses või investeerimisühingus eraldiseisva organisatsioonilise struktuuri;

| b) | krediidiriski kontrolli üksuse juht (üksuste juhid) kuulub kõrgemasse juhtkonda; |
| --- | --- |

b)

krediidiriski kontrolli üksuse juht (üksuste juhid) kuulub kõrgemasse juhtkonda;

| c) | krediidiriski juhtimise funktsiooni korraldamisel võetakse arvesse direktiivi 2013/36/EL artikli 76 lõikes 5 sätestatud põhimõtteid; |
| --- | --- |

c)

krediidiriski juhtimise funktsiooni korraldamisel võetakse arvesse direktiivi 2013/36/EL artikli 76 lõikes 5 sätestatud põhimõtteid;

| d) | krediidiriski kontrolli üksuse (üksuste) vastutavad töötajad ja kõrgema astme juhid ei vastuta riskipositsioonide algatamise ega pikendamise eest; |
| --- | --- |

d)

krediidiriski kontrolli üksuse (üksuste) vastutavad töötajad ja kõrgema astme juhid ei vastuta riskipositsioonide algatamise ega pikendamise eest;

| e) | krediidiriski kontrolli üksuse (üksuste) eest vastutavad kõrgema astme juhid ning riskipositsioonide algatamise või pikendamise eest vastutavate üksuste kõrgema astme juhid annavad aru krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgani või selle määratud komitee eri liikmetele; |
| --- | --- |

e)

krediidiriski kontrolli üksuse (üksuste) eest vastutavad kõrgema astme juhid ning riskipositsioonide algatamise või pikendamise eest vastutavate üksuste kõrgema astme juhid annavad aru krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgani või selle määratud komitee eri liikmetele;

| f) | krediidiriski kontrolli üksuse (üksuste) eest vastutavate töötajate ja kõrgema juhtkonna töötasu ei hõlma riskipositsioonide algatamise või pikendamisega seotud ülesannete täitmist. |
| --- | --- |

f)

krediidiriski kontrolli üksuse (üksuste) eest vastutavate töötajate ja kõrgema juhtkonna töötasu ei hõlma riskipositsioonide algatamise või pikendamisega seotud ülesannete täitmist.

3.   Lõike 1 punkti b kohasel kontrollimisel veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | krediidiriski kontrolli üksus (üksused) on krediidiasutuse või investeerimisühingu äritegevuse ja organisatsioonilise struktuuri laadi, ulatuse ja keerukuse astmega ning eelkõige reitingusüsteemide ja nende rakendamise keerukusega proportsionaalne; |
| --- | --- |

a)

krediidiriski kontrolli üksus (üksused) on krediidiasutuse või investeerimisühingu äritegevuse ja organisatsioonilise struktuuri laadi, ulatuse ja keerukuse astmega ning eelkõige reitingusüsteemide ja nende rakendamise keerukusega proportsionaalne;

| b) | krediidiriski kontrolli üksusel (üksustel) on kõigi asjakohaste toimingute tegemiseks piisavad ressursid ning kogenud ja kvalifitseeritud töötajad; |
| --- | --- |

b)

krediidiriski kontrolli üksusel (üksustel) on kõigi asjakohaste toimingute tegemiseks piisavad ressursid ning kogenud ja kvalifitseeritud töötajad;

| c) | krediidiriski kontrolli üksus (üksused) vastutab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 190 lõike 1 teise lause kohaselt reitingusüsteemide väljatöötamise või valiku, rakendamise, järelevalve ja toimimise eest ning tema vastutusvaldkonnad hõlmavad kõnealuse määruse artikli 190 lõikes 2 loetletud valdkondi; |
| --- | --- |

c)

krediidiriski kontrolli üksus (üksused) vastutab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 190 lõike 1 teise lause kohaselt reitingusüsteemide väljatöötamise või valiku, rakendamise, järelevalve ja toimimise eest ning tema vastutusvaldkonnad hõlmavad kõnealuse määruse artikli 190 lõikes 2 loetletud valdkondi;

| d) | krediidiriski kontrolli üksus (üksused) teavitab kõrgemat juhtkonda korrapäraselt reitingusüsteemide toimimisest, parandamist vajavatest valdkondadest ja tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks võetavate meetmete seisust. |
| --- | --- |

d)

krediidiriski kontrolli üksus (üksused) teavitab kõrgemat juhtkonda korrapäraselt reitingusüsteemide toimimisest, parandamist vajavatest valdkondadest ja tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks võetavate meetmete seisust.

Artikkel 17

Siseaudit

1.   Hinnates krediidiasutuse või investeerimisühingu üldjuhtimist ja sisejärelevalvet seoses siseauditiüksusega või muu võrreldava sõltumatu auditiüksusega, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 191, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | siseauditiüksus või muu võrreldav sõltumatu auditiüksus vaatab vähemalt kord aastas läbi järgmise:






  i) | kõik krediidiasutuse või investeerimisühingu reitingusüsteemid; |
| --- | --- | --- |

a)

siseauditiüksus või muu võrreldav sõltumatu auditiüksus vaatab vähemalt kord aastas läbi järgmise:

i)

kõik krediidiasutuse või investeerimisühingu reitingusüsteemid;

| ii) | krediidiriski kontrolli funktsiooni täitja toimingud; |
| --- | --- |

ii)

krediidiriski kontrolli funktsiooni täitja toimingud;

| iii) | laenuandmise otsustusprotsessi toimingud; |
| --- | --- |

iii)

laenuandmise otsustusprotsessi toimingud;

| iv) | sisemise valideerimisfunktsiooni toimimine; |
| --- | --- |

iv)

sisemise valideerimisfunktsiooni toimimine;

| b) | punkti a kohane läbivaatamine hõlbustab iga-aastases töökavas nende valdkondade väljatoomist, mille puhul on vaja üksikasjalikult kontrollida vastavust kõigile sisereitingute meetodi suhtes kohaldatavatele nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 142–191; |
| --- | --- |

b)

punkti a kohane läbivaatamine hõlbustab iga-aastases töökavas nende valdkondade väljatoomist, mille puhul on vaja üksikasjalikult kontrollida vastavust kõigile sisereitingute meetodi suhtes kohaldatavatele nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 142–191;

| c) | siseauditiüksus või muu võrreldav sõltumatu auditiüksus on toimiv ja oma ülesannete täitmiseks sobiv. |
| --- | --- |

c)

siseauditiüksus või muu võrreldav sõltumatu auditiüksus on toimiv ja oma ülesannete täitmiseks sobiv.

2.   Lõike 1 punkti c kohasel kontrollimisel veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | siseauditiüksus või muu võrreldav sõltumatu auditiüksus annab krediidiasutuse või investeerimisühingu kõrgemale juhtkonnale ja juhtorganile piisavalt teavet reitingusüsteemide vastavuse kohta kõigile kohaldatavatele sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele; |
| --- | --- |

a)

siseauditiüksus või muu võrreldav sõltumatu auditiüksus annab krediidiasutuse või investeerimisühingu kõrgemale juhtkonnale ja juhtorganile piisavalt teavet reitingusüsteemide vastavuse kohta kõigile kohaldatavatele sisereitingute meetodi kasutamise nõuetele;

| b) | siseauditiüksus või muu võrreldav sõltumatu auditiüksus on krediidiasutuse või investeerimisühingu äritegevuse ja organisatsioonilise struktuuri laadi, ulatuse ja keerukuse astmega ning eelkõige reitingusüsteemide ja nende rakendamise keerukusega proportsionaalne; |
| --- | --- |

b)

siseauditiüksus või muu võrreldav sõltumatu auditiüksus on krediidiasutuse või investeerimisühingu äritegevuse ja organisatsioonilise struktuuri laadi, ulatuse ja keerukuse astmega ning eelkõige reitingusüsteemide ja nende rakendamise keerukusega proportsionaalne;

| c) | siseauditiüksusel või muul võrreldaval sõltumatul auditiüksusel on kõigi asjakohaste toimingute tegemiseks piisavad ressursid ning kogenud ja kvalifitseeritud töötajad; |
| --- | --- |

c)

siseauditiüksusel või muul võrreldaval sõltumatul auditiüksusel on kõigi asjakohaste toimingute tegemiseks piisavad ressursid ning kogenud ja kvalifitseeritud töötajad;

| d) | siseauditiüksus või muu võrreldav sõltumatu auditiüksus ei ole seotud reitingusüsteemide toimimise ühegi aspektiga, mida ta lõike 1 punkti a kohaselt läbi vaatab; |
| --- | --- |

d)

siseauditiüksus või muu võrreldav sõltumatu auditiüksus ei ole seotud reitingusüsteemide toimimise ühegi aspektiga, mida ta lõike 1 punkti a kohaselt läbi vaatab;

| e) | siseauditiüksus või muu võrreldav sõltumatu auditiüksus on riskipositsioonide algatamise või pikendamise eest vastutavatest töötajatest ja juhtidest sõltumatu ning annab aru otse kõrgemale juhtkonnale; |
| --- | --- |

e)

siseauditiüksus või muu võrreldav sõltumatu auditiüksus on riskipositsioonide algatamise või pikendamise eest vastutavatest töötajatest ja juhtidest sõltumatu ning annab aru otse kõrgemale juhtkonnale;

| f) | siseauditi funktsiooni eest vastutavate töötajate ja kõrgema juhtkonna töötasu ei hõlma riskipositsioonide algatamise või pikendamisega seotud ülesannete täitmist. |
| --- | --- |

f)

siseauditi funktsiooni eest vastutavate töötajate ja kõrgema juhtkonna töötasu ei hõlma riskipositsioonide algatamise või pikendamisega seotud ülesannete täitmist.

4. PEATÜKK

HINDAMISMETOODIKA KASUTAMISE JA KOGEMUSE KONTROLLIMISEKS

Artikkel 18

Üldpõhimõtted

1.   Selleks et hinnata, kas krediidiasutus või investeerimisühing vastab reitingusüsteemide kasutamise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktis b, artiklis 145, artikli 171 lõike 1 punktis c, artikli 172 lõike 1 punktis a, artikli 172 lõike 1 punktis c, artikli 172 lõikes 2 ja artikli 175 lõikes 3, kontrollivad pädevad asutused järgmist:

| a) | vastavalt artiklile 19 seda, kas omavahendite arvutamiseks kasutatavatel reitingusüsteemide sisereitingutel ning makseviivituse ja kahju hinnangutel on riskijuhtimisel, laenuandmise otsustusprotsessis ja muude otsuste tegemisel keskne tähtsus; |
| --- | --- |

a)

vastavalt artiklile 19 seda, kas omavahendite arvutamiseks kasutatavatel reitingusüsteemide sisereitingutel ning makseviivituse ja kahju hinnangutel on riskijuhtimisel, laenuandmise otsustusprotsessis ja muude otsuste tegemisel keskne tähtsus;

| b) | vastavalt artiklile 20 seda, kas omavahendite arvutamiseks kasutatavatel reitingusüsteemide sisereitingutel ning makseviivituse ja kahju hinnangutel on sisemise kapitali allokeerimise protsessis keskne tähtsus; |
| --- | --- |

b)

vastavalt artiklile 20 seda, kas omavahendite arvutamiseks kasutatavatel reitingusüsteemide sisereitingutel ning makseviivituse ja kahju hinnangutel on sisemise kapitali allokeerimise protsessis keskne tähtsus;

| c) | vastavalt artiklile 21 seda, kas omavahendite arvutamiseks kasutatavatel reitingusüsteemide sisereitingutel ning makseviivituse ja kahju hinnangutel on äriühingu üldjuhtimise funktsioonide seisukohast keskne tähtsus; |
| --- | --- |

c)

vastavalt artiklile 21 seda, kas omavahendite arvutamiseks kasutatavatel reitingusüsteemide sisereitingutel ning makseviivituse ja kahju hinnangutel on äriühingu üldjuhtimise funktsioonide seisukohast keskne tähtsus;

| d) | andmed ja hinnangud, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab omavahendite arvutamiseks ja äriühingusisestel eesmärkidel, on omavahel kooskõlas ning võimalikud lahknevused on täielikult dokumenteeritud ja põhjendatud; |
| --- | --- |

d)

andmed ja hinnangud, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab omavahendite arvutamiseks ja äriühingusisestel eesmärkidel, on omavahel kooskõlas ning võimalikud lahknevused on täielikult dokumenteeritud ja põhjendatud;

| e) | vastavalt artiklile 22 seda, kas reitingusüsteemid on üldjoontes kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 169–191 sätestatud nõuetega ning krediidiasutus või investeerimisühing on neid kasutanud vähemalt kolm aastat enne sisereitingute meetodi kasutuselevõtmist, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 145. |
| --- | --- |

e)

vastavalt artiklile 22 seda, kas reitingusüsteemid on üldjoontes kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 169–191 sätestatud nõuetega ning krediidiasutus või investeerimisühing on neid kasutanud vähemalt kolm aastat enne sisereitingute meetodi kasutuselevõtmist, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 145.

2.   Lõike 1 kohasel hindamisel kasutavad pädevad asutused kõiki järgmisi meetodeid:

| a) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohased sise-eeskirjad ja protseduurid; |
| --- | --- |

a)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohased sise-eeskirjad ja protseduurid;

| b) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani või krediidiriski juhtimisega tegelevate komiteede asjakohased protokollid; |
| --- | --- |

b)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani või krediidiriski juhtimisega tegelevate komiteede asjakohased protokollid;

| c) | vaatavad läbi laenuandmise otsuste tegemise volituste jaotuse, krediidijuhtimise juhendid ja ärikanalite skeemid; |
| --- | --- |

c)

vaatavad läbi laenuandmise otsuste tegemise volituste jaotuse, krediidijuhtimise juhendid ja ärikanalite skeemid;

| d) | vaatavad läbi laenuandmise otsuste analüüsi, mis on krediidiasutuses või investeerimisühingus tehtud, samuti tagasilükatud laenutaotluste andmed, sealhulgas järgmise:






  i) | krediidiasutuse või investeerimisühingu laenupoliitikast kõrvale kalduvad krediidiotsused („erandid“), |
| --- | --- | --- |

d)

vaatavad läbi laenuandmise otsuste analüüsi, mis on krediidiasutuses või investeerimisühingus tehtud, samuti tagasilükatud laenutaotluste andmed, sealhulgas järgmise:

i)

krediidiasutuse või investeerimisühingu laenupoliitikast kõrvale kalduvad krediidiotsused („erandid“),

| ii) | juhud, mil inimese tehtud otsus tõi kaasa kõrvalekaldumise reitingusüsteemide sisenditest või väljunditest („inimese otsuse põhjal korrigeerimine“), ja inimese otsuse põhjal korrigeerimise põhjendused, |
| --- | --- |

ii)

juhud, mil inimese tehtud otsus tõi kaasa kõrvalekaldumise reitingusüsteemide sisenditest või väljunditest („inimese otsuse põhjal korrigeerimine“), ja inimese otsuse põhjal korrigeerimise põhjendused,

| iii) | reitinguta riskipositsioonid ja reitingute puudumise põhjused, |
| --- | --- |

iii)

reitinguta riskipositsioonid ja reitingute puudumise põhjused,

| iv) | käsitsi tehtud otsused ja piirväärtused; |
| --- | --- |

iv)

käsitsi tehtud otsused ja piirväärtused;

| e) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu eeskirjad laenude restruktureerimise kohta; |
| --- | --- |

e)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu eeskirjad laenude restruktureerimise kohta;

| f) | vaatavad läbi korrapärased dokumenteeritud aruanded krediidiriski kohta; |
| --- | --- |

f)

vaatavad läbi korrapärased dokumenteeritud aruanded krediidiriski kohta;

| g) | vaatavad läbi dokumendid, mis käsitlevad krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemise kapitali arvutamist ja selle allokeerimist riskiliikidele, tütarettevõtjatele ja portfellidele; |
| --- | --- |

g)

vaatavad läbi dokumendid, mis käsitlevad krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemise kapitali arvutamist ja selle allokeerimist riskiliikidele, tütarettevõtjatele ja portfellidele;

| h) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseauditi funktsiooni või muu kontrollifunktsiooni täitja asjakohased tähelepanekud; |
| --- | --- |

h)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseauditi funktsiooni või muu kontrollifunktsiooni täitja asjakohased tähelepanekud;

| i) | vaatavad läbi eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust asjakohaste auditite käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks; |
| --- | --- |

i)

vaatavad läbi eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust asjakohaste auditite käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks;

| j) | hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid. |
| --- | --- |

j)

hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid.

3.   Lõike 1 kohasel hindamisel võivad pädevad asutused kasutada ka mõnda järgmistest täiendavatest meetoditest:

| a) | vaadata läbi varajase hoiatamise süsteemide dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

a)

vaadata läbi varajase hoiatamise süsteemide dokumentatsiooni;

| b) | vaadata läbi krediidiriskiga korrigeerimise metoodika ja dokumenteeritud analüüsi selle kooskõla kohta omavahendite nõuete arvutamisega; |
| --- | --- |

b)

vaadata läbi krediidiriskiga korrigeerimise metoodika ja dokumenteeritud analüüsi selle kooskõla kohta omavahendite nõuete arvutamisega;

| c) | vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiga korrigeeritud kasumlikkuse dokumenteeritud analüüsi; |
| --- | --- |

c)

vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiga korrigeeritud kasumlikkuse dokumenteeritud analüüsi;

| d) | vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu hinnakujunduseeskirjad; |
| --- | --- |

d)

vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu hinnakujunduseeskirjad;

| e) | vaadata läbi võlgade sissenõudmise protseduurid; |
| --- | --- |

e)

vaadata läbi võlgade sissenõudmise protseduurid;

| f) | vaadata läbi planeerimisjuhendid ja aruanded riskikulude eelarvestamise kohta; |
| --- | --- |

f)

vaadata läbi planeerimisjuhendid ja aruanded riskikulude eelarvestamise kohta;

| g) | vaadata läbi tasustamispoliitika ja töötasukomisjoni protokollid; |
| --- | --- |

g)

vaadata läbi tasustamispoliitika ja töötasukomisjoni protokollid;

| h) | vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

h)

vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid.

Artikkel 19

Riskijuhtimisel, otsuste tegemisel ja laenuandmise otsustusprotsessis kasutamise kontrollimine

1.   Hinnates, kas omavahendite nõuete arvutamisel kasutatavatel reitingusüsteemide sisereitingutel ning makseviivituse ja kahju hinnangutel on keskne tähtsus krediidiasutuse või investeerimisühingu riskijuhtimisel, otsuste tegemisel ja laenuandmise otsustusprotsessis, nagu on nõutud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktis b, veenduvad pädevad asutused seoses reitinguklassidesse või kogumitesse määramisega vastavalt kõnealuse määruse artikli 171 lõike 1 punktile c ja lõikele 2, riskipositsioonide määramisega vastavalt kõnealuse määruse artikli 172 lõike 1 punktidele a, b ja c ning reitingusüsteemide dokumenteerimisega vastavalt kõnealuse määruse artikli 175 lõikele 3 järgmises:

| a) | reitinguta riskipositsioonide ja aegunud reitingute arv on ebaoluline; |
| --- | --- |

a)

reitinguta riskipositsioonide ja aegunud reitingute arv on ebaoluline;

| b) | neil sisereitingutel ning makseviivituse ja kahju hinnangutel on keskne tähtsus, eelkõige:






  i) | krediidilimiidi heakskiitmise, tagasilükkamise, restruktureerimise ja pikendamise kohta otsuste tegemisel; |
| --- | --- | --- |

b)

neil sisereitingutel ning makseviivituse ja kahju hinnangutel on keskne tähtsus, eelkõige:

i)

krediidilimiidi heakskiitmise, tagasilükkamise, restruktureerimise ja pikendamise kohta otsuste tegemisel;

| ii) | laenuandmise eeskirjade koostamisel, mõjutades kas maksimaalseid lubatavaid riskipositsioone, nõutavat maandamismeetodit ja krediidikvaliteedi parandamist või krediidiasutuse või investeerimisühingu üldise krediidiriski profiili mis tahes muid aspekte; |
| --- | --- |

ii)

laenuandmise eeskirjade koostamisel, mõjutades kas maksimaalseid lubatavaid riskipositsioone, nõutavat maandamismeetodit ja krediidikvaliteedi parandamist või krediidiasutuse või investeerimisühingu üldise krediidiriski profiili mis tahes muid aspekte;

| iii) | võlgnike ja riskipositsioonide jälgimise protsessis. |
| --- | --- |

iii)

võlgnike ja riskipositsioonide jälgimise protsessis.

2.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab sisereitinguid ning makseviivituse ja kahju hinnanguid mõnes allpool loetletud valdkonnas, hindavad pädevad asutused, kuidas selline kasutamine aitab kaasa nende reitingute ja hinnangute kesksele tähtsusele krediidiasutuse või investeerimisühingu riskijuhtimis- ja otsustusprotsessides ning laenuandmise otsuste tegemisel, nagu on osutatud lõikes 1:

| a) | hinnakujundus individuaalsete krediidilimiitide või võlgnike puhul; |
| --- | --- |

a)

hinnakujundus individuaalsete krediidilimiitide või võlgnike puhul;

| b) | krediidiriski juhtimiseks kasutatavad varajase hoiatamise süsteemid; |
| --- | --- |

b)

krediidiriski juhtimiseks kasutatavad varajase hoiatamise süsteemid;

| c) | võlgade sissenõudmise põhimõtete ja protsesside kindlaksmääramine ja rakendamine; |
| --- | --- |

c)

võlgade sissenõudmise põhimõtete ja protsesside kindlaksmääramine ja rakendamine;

| d) | krediidiriskiga korrigeerimise arvutamine, kui see on kooskõlas kohaldatava raamatupidamistavaga; |
| --- | --- |

d)

krediidiriskiga korrigeerimise arvutamine, kui see on kooskõlas kohaldatava raamatupidamistavaga;

| e) | laenuandmise otsustusprotsessiga seotud pädevuse omistamine või delegeerimine juhtorgani poolt sisekomiteedele, kõrgemale juhtkonnale ja töötajatele. |
| --- | --- |

e)

laenuandmise otsustusprotsessiga seotud pädevuse omistamine või delegeerimine juhtorgani poolt sisekomiteedele, kõrgemale juhtkonnale ja töötajatele.

Artikkel 20

Sisemisel kapitali allokeerimisel kasutamise kontrollimine

1.   Hinnates, kas omavahendite nõuete arvutamisel kasutatavatel reitingusüsteemide sisereitingutel ning makseviivituse ja kahju hinnangutel on keskne tähtsus krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemisel kapitali allokeerimisel, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktis b, hindavad pädevad asutused, kas neil reitingutel ja hinnangutel on keskne tähtsus:

| a) | selle sisemise kapitali summa hindamisel, mida krediidiasutus või investeerimisühing peab piisavaks, et katta selle riski laadi ja taset, millele ta on või võib olla avatud, nagu on osutatud direktiivi 2013/36/EL artiklis 73; |
| --- | --- |

a)

selle sisemise kapitali summa hindamisel, mida krediidiasutus või investeerimisühing peab piisavaks, et katta selle riski laadi ja taset, millele ta on või võib olla avatud, nagu on osutatud direktiivi 2013/36/EL artiklis 73;

| b) | sisemise kapitali allokeerimisel riskiliikidele, tütarettevõtjatele ja portfellidele. |
| --- | --- |

b)

sisemise kapitali allokeerimisel riskiliikidele, tütarettevõtjatele ja portfellidele.

2.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing võtab sisereitinguid ning makseviivituse ja kahju hinnanguid arvesse oma riskikulude arvutamiseks eelarvestamise eesmärgil, hindavad pädevad asutused, kuidas nende elementide arvessevõtmine aitab kaasa nende reitingute ja hinnangute kesksele tähtsusele krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemisel kapitali allokeerimisel.

Artikkel 21

Äriühingu üldjuhtimise funktsioonides kasutamise kontrollimine

1.   Hinnates, kas omavahendite nõuete arvutamisel kasutatavatel reitingusüsteemide sisereitingutel ning makseviivituse ja kahju hinnangutel on keskne tähtsus krediidiasutuse või investeerimisühingu üldjuhtimise funktsioonide seisukohast, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktis b, hindavad pädevad asutused, kas neil reitingutel ja hinnangutel on keskne tähtsus:

| a) | juhtimisaruannete koostamisel; |
| --- | --- |

a)

juhtimisaruannete koostamisel;

| b) | portfelli tasandi krediidiriski jälgimisel. |
| --- | --- |

b)

portfelli tasandi krediidiriski jälgimisel.

2.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing võtab sisereitinguid ning makseviivituse ja kahju hinnanguid arvesse mõnes järgmistest valdkondadest, hindavad pädevad asutused, kuidas nende elementide arvessevõtmine aitab kaasa nende reitingute ja hinnangute kesksele tähtsusele äriühingu üldjuhtimise funktsioonides, millele on osutatud lõikes 1:

| a) | siseauditite planeerimine; |
| --- | --- |

a)

siseauditite planeerimine;

| b) | tasustamispoliitika kavandamine. |
| --- | --- |

b)

tasustamispoliitika kavandamine.

Artikkel 22

Kogemuse kontrollimine

1.   Hinnates, kas reitingusüsteeme, mis on üldjoontes kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 169–191 sätestatud nõuetega, on kasutatud vähemalt kolm aastat enne sisereitingute meetodi kasutuselevõtmist omavahendite nõuete arvutamiseks, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 145, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | neid reitingusüsteeme on kasutatud krediidiasutuse või investeerimisühingu artikli 19 lõike 1 punktis b osutatud riskijuhtimis- ja otsustusprotsessides ning laenuandmisotsuste tegemisel; |
| --- | --- |

a)

neid reitingusüsteeme on kasutatud krediidiasutuse või investeerimisühingu artikli 19 lõike 1 punktis b osutatud riskijuhtimis- ja otsustusprotsessides ning laenuandmisotsuste tegemisel;

| b) | olemas on piisavad dokumendid reitingusüsteemide tõhusa toimimise kohta nimetatud kolme aasta jooksul, eelkõige vastavad järelevalve-, valideerimis- ja auditiaruanded. |
| --- | --- |

b)

olemas on piisavad dokumendid reitingusüsteemide tõhusa toimimise kohta nimetatud kolme aasta jooksul, eelkõige vastavad järelevalve-, valideerimis- ja auditiaruanded.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse ka siis, kui hinnatakse loataotlust sisereitingute meetodi laiendamiseks vastavalt järkjärgulise rakendamise kavale, kui laiendamine puudutab riskipositsioone, mis on oluliselt erinevad seni hõlmatud riskipositsioonidest, nii et senist kogemust ei saa põhjendatult pidada piisavaks, et määruse (EL) nr 575/2013 artikli 145 lõigete 1 ja 2 nõuded oleks täiendavate riskipositsioonide puhul täidetud, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 145 lõikes 3.

5. PEATÜKK

RISKIPOSITSIOONIDE KLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRAMISE HINDAMISE METOODIKA

Artikkel 23

Üldpõhimõtted

1.   Selleks et hinnata, kas krediidiasutus või investeerimisühing täidab määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 169, 171, 172 ja 173 sätestatud nõudeid, mis käsitlevad võlgnike või riskipositsioonide määramist reitinguklassidesse või kogumitesse, kontrollivad pädevad asutused järgmist:

| a) | vastavalt artiklile 24 nende määratluste, protsesside ja kriteeriumide asjakohasust, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab riskipositsioonide määramiseks reitinguklassidesse või kogumitesse või määramise läbivaatamiseks, sealhulgas inimese otsuse põhjal korrigeerimise käsitlemist; |
| --- | --- |

a)

vastavalt artiklile 24 nende määratluste, protsesside ja kriteeriumide asjakohasust, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab riskipositsioonide määramiseks reitinguklassidesse või kogumitesse või määramise läbivaatamiseks, sealhulgas inimese otsuse põhjal korrigeerimise käsitlemist;

| b) | vastavalt artiklile 25 määramise protsessi terviklikkust, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 173, sealhulgas määramise sõltumatust ja määramise läbivaatamist. |
| --- | --- |

b)

vastavalt artiklile 25 määramise protsessi terviklikkust, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 173, sealhulgas määramise sõltumatust ja määramise läbivaatamist.

2.   Lõike 1 kohasel kontrollimisel kasutavad pädevad asutused kõiki järgmisi meetodeid:

| a) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohased sise-eeskirjad ja protseduurid; |
| --- | --- |

a)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohased sise-eeskirjad ja protseduurid;

| b) | vaatavad läbi riskipositsioonide algatamise ja pikendamise eest vastutavate üksuste ning riskipositsioonide reitinguklassidesse või kogumitesse määramise eest vastutavate üksuste rollid ja vastutusalad; |
| --- | --- |

b)

vaatavad läbi riskipositsioonide algatamise ja pikendamise eest vastutavate üksuste ning riskipositsioonide reitinguklassidesse või kogumitesse määramise eest vastutavate üksuste rollid ja vastutusalad;

| c) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani või komiteede asjakohased protokollid; |
| --- | --- |

c)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani või komiteede asjakohased protokollid;

| d) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu sisearuanded määramisprotsessi toimimise kohta; |
| --- | --- |

d)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu sisearuanded määramisprotsessi toimimise kohta;

| e) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseauditi funktsiooni või muu kontrollifunktsiooni täitja asjakohased tähelepanekud; |
| --- | --- |

e)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseauditi funktsiooni või muu kontrollifunktsiooni täitja asjakohased tähelepanekud;

| f) | vaatavad läbi eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust määramise või läbivaatamise protsessis esinevate puuduste kõrvaldamiseks ja auditite käigus tuvastatud riskide maandamiseks; |
| --- | --- |

f)

vaatavad läbi eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust määramise või läbivaatamise protsessis esinevate puuduste kõrvaldamiseks ja auditite käigus tuvastatud riskide maandamiseks;

| g) | hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid; |
| --- | --- |

g)

hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid;

| h) | vaatavad läbi kriteeriumid, millest lähtuvad töötajad, kes vastutavad riskipositsioonide reitinguklassidesse või kogumitesse määramisel inimese tehtavate otsuste eest. |
| --- | --- |

h)

vaatavad läbi kriteeriumid, millest lähtuvad töötajad, kes vastutavad riskipositsioonide reitinguklassidesse või kogumitesse määramisel inimese tehtavate otsuste eest.

3.   Lõike 1 kohasel kontrollimisel võivad pädevad asutused kasutada ka mõnda järgmistest täiendavatest meetoditest:

| a) | vaadata läbi asjaomaste IT-süsteemide funktsionaalse dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

a)

vaadata läbi asjaomaste IT-süsteemide funktsionaalse dokumentatsiooni;

| b) | teha valimipõhiseid teste ja vaadata läbi dokumendid, mis on seotud võlgniku omadustega ning riskipositsioonide algatamise ja säilitamisega; |
| --- | --- |

b)

teha valimipõhiseid teste ja vaadata läbi dokumendid, mis on seotud võlgniku omadustega ning riskipositsioonide algatamise ja säilitamisega;

| c) | teha krediidiasutuse või investeerimisühingu andmetega ise teste või nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing teeks konkreetseid teste; |
| --- | --- |

c)

teha krediidiasutuse või investeerimisühingu andmetega ise teste või nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing teeks konkreetseid teste;

| d) | vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

d)

vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid.

Artikkel 24

Määramisel kasutatavad määratlused, protsessid ja kriteeriumid

1.   Hinnates nende määratluste, protsesside ja kriteeriumide asjakohasust, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab riskipositsioonide määramiseks reitinguklassidesse või kogumitesse või määramise läbivaatamiseks kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artiklitega 169, 171, 172 ja 173, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | kehtestatud on asjakohased protseduurid ja mehhanismid, millega tagatakse võlgnike või tehingute järjepidev määramine asjakohase reitingusüsteemi alla; |
| --- | --- |

a)

kehtestatud on asjakohased protseduurid ja mehhanismid, millega tagatakse võlgnike või tehingute järjepidev määramine asjakohase reitingusüsteemi alla;

| b) | kehtestatud on asjakohased protseduurid ja mehhanismid, millega tagatakse, et kõik krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad riskipositsioonid määratakse reitingusüsteemi kohaselt reitinguklassi või kogumisse; |
| --- | --- |

b)

kehtestatud on asjakohased protseduurid ja mehhanismid, millega tagatakse, et kõik krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad riskipositsioonid määratakse reitingusüsteemi kohaselt reitinguklassi või kogumisse;

| c) | seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute, muude äriühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuetega ning omakapitali investeeringutega, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing kasutab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõikes 3 sätestatud riskiparameetritel põhinevat meetodit, on kehtestatud asjakohased protseduurid ja mehhanismid, millega tagatakse, et kõik sama võlgnikuga seotud riskipositsioonid, sealhulgas erinevate äriliinide, osakondade, geograafiliste asukohtade, konsolideerimisgrupi juriidiliste isikute ja IT-süsteemide alla kuuluvad riskipositsioonid, määratakse samasse võlgniku reitinguklassi ning et määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõikes 2 sätestatud erandit nõudest kasutada võlgniku reitinguskaalat, mis kajastab ainuüksi eriotstarbeliste nõuete puhul kvantifitseeritud võlgniku makseviivituse riski, ja kõnealuse määruse artikli 172 lõike 1 punktis e sätestatud erandit kohustustest määrata erinevad nõuded sama võlgniku vastu samasse võlgniku reitinguklassi, kohaldatakse korrektselt; |
| --- | --- |

c)

seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute, muude äriühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuetega ning omakapitali investeeringutega, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing kasutab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõikes 3 sätestatud riskiparameetritel põhinevat meetodit, on kehtestatud asjakohased protseduurid ja mehhanismid, millega tagatakse, et kõik sama võlgnikuga seotud riskipositsioonid, sealhulgas erinevate äriliinide, osakondade, geograafiliste asukohtade, konsolideerimisgrupi juriidiliste isikute ja IT-süsteemide alla kuuluvad riskipositsioonid, määratakse samasse võlgniku reitinguklassi ning et määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõikes 2 sätestatud erandit nõudest kasutada võlgniku reitinguskaalat, mis kajastab ainuüksi eriotstarbeliste nõuete puhul kvantifitseeritud võlgniku makseviivituse riski, ja kõnealuse määruse artikli 172 lõike 1 punktis e sätestatud erandit kohustustest määrata erinevad nõuded sama võlgniku vastu samasse võlgniku reitinguklassi, kohaldatakse korrektselt;

| d) | määramise aluseks olevad määratlused ja kriteeriumid on piisavalt üksikasjalikud, et tagada konsolideerimisgrupi kõigis äriliinides, osakondades, geograafiliste asukohtades ja juriidilistes isikutes kõigi vastutavate töötajate ühtne arusaam reitinguklassidest või kogumitest ning järjepidev määramine reitinguklassidesse või kogumitesse, olenemata sellest, millist IT-süsteemi kasutatakse; |
| --- | --- |

d)

määramise aluseks olevad määratlused ja kriteeriumid on piisavalt üksikasjalikud, et tagada konsolideerimisgrupi kõigis äriliinides, osakondades, geograafiliste asukohtades ja juriidilistes isikutes kõigi vastutavate töötajate ühtne arusaam reitinguklassidest või kogumitest ning järjepidev määramine reitinguklassidesse või kogumitesse, olenemata sellest, millist IT-süsteemi kasutatakse;

| e) | kehtestatud on asjakohased protseduurid ja mehhanismid võlgnike ja tehingute kohta kogu asjakohase teabe saamiseks; |
| --- | --- |

e)

kehtestatud on asjakohased protseduurid ja mehhanismid võlgnike ja tehingute kohta kogu asjakohase teabe saamiseks;

| f) | arvesse võetakse kogu asjakohast, hetkel kättesaadavat ja kõige ajakohasemat teavet; |
| --- | --- |

f)

arvesse võetakse kogu asjakohast, hetkel kättesaadavat ja kõige ajakohasemat teavet;

| g) | krediidiasutuste ja investeerimisühingute, muude äriühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete ning omakapitali investeeringute korral, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing kasutab riskiparameetritel põhinevat meetodit, võetakse arvesse nii finants- kui ka mittefinantsteavet; |
| --- | --- |

g)

krediidiasutuste ja investeerimisühingute, muude äriühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete ning omakapitali investeeringute korral, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing kasutab riskiparameetritel põhinevat meetodit, võetakse arvesse nii finants- kui ka mittefinantsteavet;

| h) | juhtudeks, kui riskipositsioonide reitinguklassidesse või kogumitesse määramiseks vajalik teave puudub või ei ole ajakohane, on krediidiasutus või investeerimisühing kehtestanud kindlaksmääratud parameetritele lubatud hälbed ja võtnud vastu eeskirjad selle asjaolu asjakohaseks ja konservatiivseks arvessevõtmiseks; |
| --- | --- |

h)

juhtudeks, kui riskipositsioonide reitinguklassidesse või kogumitesse määramiseks vajalik teave puudub või ei ole ajakohane, on krediidiasutus või investeerimisühing kehtestanud kindlaksmääratud parameetritele lubatud hälbed ja võtnud vastu eeskirjad selle asjaolu asjakohaseks ja konservatiivseks arvessevõtmiseks;

| i) | üle 24 kuu vanuseid finantsaruandeid peetakse aegunuks ja neid käsitletakse konservatiivselt; |
| --- | --- |

i)

üle 24 kuu vanuseid finantsaruandeid peetakse aegunuks ja neid käsitletakse konservatiivselt;

| j) | reitinguklassidesse või kogumitesse määramine on osa laenuandmise otsustusprotsessist, nagu on osutatud artiklis 19; |
| --- | --- |

j)

reitinguklassidesse või kogumitesse määramine on osa laenuandmise otsustusprotsessist, nagu on osutatud artiklis 19;

| k) | reitinguklassidesse või kogumitesse määramisel kasutatavad kriteeriumid on kooskõlas krediidiasutuse või investeerimisühingu laenuandmise standarditega ning probleemsete võlgnike ja tehingute käsitlemise eeskirjadega. |
| --- | --- |

k)

reitinguklassidesse või kogumitesse määramisel kasutatavad kriteeriumid on kooskõlas krediidiasutuse või investeerimisühingu laenuandmise standarditega ning probleemsete võlgnike ja tehingute käsitlemise eeskirjadega.

2.   Lõike 1 kohasel kontrollimisel hindavad pädevad asutused olukordi, kus inimese otsuse põhjal korrigeeritakse reitinguklassidesse või kogumitesse määramise protsessi sisendeid ja väljundeid, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 172 lõikes 3. Pädevad asutused veenduvad järgmises:

| a) | on olemas dokumenteeritud eeskirjad, millega nähakse ette inimese otsuse põhjal korrigeerimise põhjused ja maksimaalne ulatus ning täpsustatakse, millistes määramise etappides on selline korrigeerimine lubatud; |
| --- | --- |

a)

on olemas dokumenteeritud eeskirjad, millega nähakse ette inimese otsuse põhjal korrigeerimise põhjused ja maksimaalne ulatus ning täpsustatakse, millistes määramise etappides on selline korrigeerimine lubatud;

| b) | inimese otsuse põhjal korrigeerimised on piisavalt põhjendatud, pidades silmas punktis a osutatud eeskirjades sätestatud põhjuseid, ning need põhjendused on dokumenteeritud; |
| --- | --- |

b)

inimese otsuse põhjal korrigeerimised on piisavalt põhjendatud, pidades silmas punktis a osutatud eeskirjades sätestatud põhjuseid, ning need põhjendused on dokumenteeritud;

| c) | krediidiasutus või investeerimisühing analüüsib korrapäraselt nende riskipositsioonide tulemusnäitajaid, mille reitingut on inimese otsuse põhjal korrigeeritud, sealhulgas iga korrektsioone tegeva töötaja tehtud korrektsioone, ning selle analüüsi tulemusi võetakse otsustusprotsessis arvesse asjakohasel juhtimistasandil; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutus või investeerimisühing analüüsib korrapäraselt nende riskipositsioonide tulemusnäitajaid, mille reitingut on inimese otsuse põhjal korrigeeritud, sealhulgas iga korrektsioone tegeva töötaja tehtud korrektsioone, ning selle analüüsi tulemusi võetakse otsustusprotsessis arvesse asjakohasel juhtimistasandil;

| d) | krediidiasutus või investeerimisühing kogub täielikku teavet inimese otsuse põhjal korrigeerimiste kohta, sealhulgas teavet nii enne kui ka pärast korrigeerimist, jälgib korrapäraselt korrigeerimiste arvu ja põhjendusi ning analüüsib korrigeerimiste mõju mudeli toimimisele; |
| --- | --- |

d)

krediidiasutus või investeerimisühing kogub täielikku teavet inimese otsuse põhjal korrigeerimiste kohta, sealhulgas teavet nii enne kui ka pärast korrigeerimist, jälgib korrapäraselt korrigeerimiste arvu ja põhjendusi ning analüüsib korrigeerimiste mõju mudeli toimimisele;

| e) | korrigeerimiste arv ja põhjendused ei viita reitingumudeli olulistele puudustele. |
| --- | --- |

e)

korrigeerimiste arv ja põhjendused ei viita reitingumudeli olulistele puudustele.

3.   Lõike 1 kohasel kontrollimisel veenduvad pädevad asutused, et määramisega seotud määratluste, protsesside ja kriteeriumide abil saavutatakse järgmine:

| a) | määratakse kindlaks määruses (EL) nr 575/2013 määratletud omavahel seotud klientide rühmad; |
| --- | --- |

a)

määratakse kindlaks määruses (EL) nr 575/2013 määratletud omavahel seotud klientide rühmad;

| b) | teavet omavahel seotud klientide rühma kuuluvate teiste asjaomaste üksuste reitingute ja makseviivituste kohta võetakse võlgniku reitinguklassi määramisel arvesse nii, et rühma iga asjaomase üksuse reitinguklass kajastab tema erinevat olukorda ja tema seoseid grupi teiste asjaomaste üksustega; |
| --- | --- |

b)

teavet omavahel seotud klientide rühma kuuluvate teiste asjaomaste üksuste reitingute ja makseviivituste kohta võetakse võlgniku reitinguklassi määramisel arvesse nii, et rühma iga asjaomase üksuse reitinguklass kajastab tema erinevat olukorda ja tema seoseid grupi teiste asjaomaste üksustega;

| c) | juhtumid, kus võlgnikule on määratud kõrgem reitinguklass kui tema emaettevõtjale, on dokumenteeritud ja põhjendatud. |
| --- | --- |

c)

juhtumid, kus võlgnikule on määratud kõrgem reitinguklass kui tema emaettevõtjale, on dokumenteeritud ja põhjendatud.

Artikkel 25

Määramisprotsessi terviklikkus

1.   Hinnates määramisprotsessi sõltumatust kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 173, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | riskipositsioonide reitinguklassidesse või kogumitesse määramise lõpliku heakskiitmise või läbivaatamise eest vastutavad töötajad ja juhtkonna liikmed ei osale riskipositsioonide algatamises ega pikendamises ega vastuta selle eest; |
| --- | --- |

a)

riskipositsioonide reitinguklassidesse või kogumitesse määramise lõpliku heakskiitmise või läbivaatamise eest vastutavad töötajad ja juhtkonna liikmed ei osale riskipositsioonide algatamises ega pikendamises ega vastuta selle eest;

| b) | riskipositsioonide reitinguklassidesse või kogumitesse määramise lõpliku heakskiitmise või läbivaatamise eest vastutavate üksuste kõrgema astme juhid ning riskipositsioonide algatamise või pikendamise eest vastutavate üksuste kõrgema astme juhid annavad aru krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgani või asjaomase määratud komitee eri liikmetele; |
| --- | --- |

b)

riskipositsioonide reitinguklassidesse või kogumitesse määramise lõpliku heakskiitmise või läbivaatamise eest vastutavate üksuste kõrgema astme juhid ning riskipositsioonide algatamise või pikendamise eest vastutavate üksuste kõrgema astme juhid annavad aru krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgani või asjaomase määratud komitee eri liikmetele;

| c) | riskipositsioonide reitinguklassidesse või kogumitesse määramise lõpliku heakskiitmise või läbivaatamise eest vastutavate töötajate ja juhtide töötasu ei hõlma riskipositsioonide algatamise või pikendamisega seotud ülesannete täitmist; |
| --- | --- |

c)

riskipositsioonide reitinguklassidesse või kogumitesse määramise lõpliku heakskiitmise või läbivaatamise eest vastutavate töötajate ja juhtide töötasu ei hõlma riskipositsioonide algatamise või pikendamisega seotud ülesannete täitmist;

| d) | jaenõuete klassis inimese otsuse põhjal tehtavate korrigeerimiste suhtes kohaldatakse samu tavasid, millele on osutatud punktides a, b ja c. |
| --- | --- |

d)

jaenõuete klassis inimese otsuse põhjal tehtavate korrigeerimiste suhtes kohaldatakse samu tavasid, millele on osutatud punktides a, b ja c.

2.   Hinnates määramisprotsessi asjakohasust ja sagedust, nagu on osutatud (EL) nr 575/2013 artiklis 173, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | asjakohastes üksikasjalikes eeskirjades on määratud kindlaks läbivaatamise sagedus ja võlgnike või probleemsete riskipositsioonide suuremast riskist tuleneva sagedasema läbivaatamise vajalikkuse kriteeriumid ning neid eeskirju kohaldatakse ajas järjepidevalt; |
| --- | --- |

a)

asjakohastes üksikasjalikes eeskirjades on määratud kindlaks läbivaatamise sagedus ja võlgnike või probleemsete riskipositsioonide suuremast riskist tuleneva sagedasema läbivaatamise vajalikkuse kriteeriumid ning neid eeskirju kohaldatakse ajas järjepidevalt;

| b) | määramine vaadatakse läbi hiljemalt kaheteistkümne kuu jooksul pärast määramise heakskiitmist ning sama tähtaja jooksul tehakse ka võimalikud läbivaatamise käigus vajalikuks osutuvad muudatused; |
| --- | --- |

b)

määramine vaadatakse läbi hiljemalt kaheteistkümne kuu jooksul pärast määramise heakskiitmist ning sama tähtaja jooksul tehakse ka võimalikud läbivaatamise käigus vajalikuks osutuvad muudatused;

| c) | määramine vaadatakse läbi, kui võlgniku või riskipositsiooni kohta saab teatavaks uus oluline teave, ning võimalikud läbivaatamise käigus vajalikuks osutuvad muudatused tehakse põhjendamatu viivituseta; |
| --- | --- |

c)

määramine vaadatakse läbi, kui võlgniku või riskipositsiooni kohta saab teatavaks uus oluline teave, ning võimalikud läbivaatamise käigus vajalikuks osutuvad muudatused tehakse põhjendamatu viivituseta;

| d) | krediidiasutus või investeerimisühing on kindlaks määranud kriteeriumid ja protsessid uue teabe olulisuse ja sellele järgneva ümbermääramise vajaduse hindamiseks ning neid kriteeriume ja protsesse kohaldatakse järjepidevalt; |
| --- | --- |

d)

krediidiasutus või investeerimisühing on kindlaks määranud kriteeriumid ja protsessid uue teabe olulisuse ja sellele järgneva ümbermääramise vajaduse hindamiseks ning neid kriteeriume ja protsesse kohaldatakse järjepidevalt;

| e) | määramise läbivaatamisel kasutatakse kõige uuemat kättesaadavat teavet; |
| --- | --- |

e)

määramise läbivaatamisel kasutatakse kõige uuemat kättesaadavat teavet;

| f) | juhtudeks, kui määramist ei ole praktilistel põhjustel punktide a–e kohaselt läbi vaadatud, on kehtestatud asjakohased eeskirjad sellise olukorra kindlakstegemiseks, jälgimiseks ja heastamiseks, ning punktidele a–e vastavuse tagamiseks võetakse meetmeid; |
| --- | --- |

f)

juhtudeks, kui määramist ei ole praktilistel põhjustel punktide a–e kohaselt läbi vaadatud, on kehtestatud asjakohased eeskirjad sellise olukorra kindlakstegemiseks, jälgimiseks ja heastamiseks, ning punktidele a–e vastavuse tagamiseks võetakse meetmeid;

| g) | kõrgemat juhtkonda teavitatakse korrapäraselt riskipositsioonide reitinguklassidesse või kogumitesse määramise läbivaatamisest ja võimalikest viivitustest määramise läbivaatamisel, millele on osutatud punktis f; |
| --- | --- |

g)

kõrgemat juhtkonda teavitatakse korrapäraselt riskipositsioonide reitinguklassidesse või kogumitesse määramise läbivaatamisest ja võimalikest viivitustest määramise läbivaatamisel, millele on osutatud punktis f;

| h) | kehtestatud on piisavad eeskirjad asjakohase teabe tõhusaks kogumiseks ja korrapäraseks ajakohastamiseks ning see kajastub asjakohaselt võlgnikega sõlmitud lepingute tingimustes. |
| --- | --- |

h)

kehtestatud on piisavad eeskirjad asjakohase teabe tõhusaks kogumiseks ja korrapäraseks ajakohastamiseks ning see kajastub asjakohaselt võlgnikega sõlmitud lepingute tingimustes.

3.   Lõike 2 kohasel kontrollimisel hindavad pädevad asutused selliste riskipositsioonide väärtust ja arvu, mida ei ole lõike 2 punktide a–e kohaselt läbi vaadatud, ning veenduvad, et neid riskipositsioone käsitletakse riskiga kaalutud vara arvutamisel konservatiivselt. Hindamine ja kontroll tuleb teha iga reitingusüsteemi ja iga riskiparameetri puhul eraldi.

6. PEATÜKK

MAKSEVIIVITUSE KINDLAKSTEGEMISE HINDAMISE METOODIKA

Artikkel 26

Üldpõhimõtted

1.   Selleks et hinnata, kas krediidiasutus või investeerimisühing teeb kindlaks kõik olukorrad, mida tuleb käsitleda makseviivitusena vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 lõigetele 1–5 ja komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2018/171, (5) kontrollivad pädevad asutused järgmist:

| a) | vastavalt artiklile 27 võlgniku makseviivitusele osutavate asjaolude üksikasjalik kirjeldus ja praktikas neist lähtumine; |
| --- | --- |

a)

vastavalt artiklile 27 võlgniku makseviivitusele osutavate asjaolude üksikasjalik kirjeldus ja praktikas neist lähtumine;

| b) | vastavalt artiklile 28 selle protsessi usaldusväärsus ja tulemuslikkus, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab võlgniku makseviivituse kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

b)

vastavalt artiklile 28 selle protsessi usaldusväärsus ja tulemuslikkus, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab võlgniku makseviivituse kindlakstegemiseks;

| c) | vastavalt artiklile 29 asjaolud ja protsess, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab makseviivituses oleva võlgniku ümberliigitamiseks makseviivituses mitteolevaks võlgnikuks. |
| --- | --- |

c)

vastavalt artiklile 29 asjaolud ja protsess, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab makseviivituses oleva võlgniku ümberliigitamiseks makseviivituses mitteolevaks võlgnikuks.

2.   Lõike 1 kohasel kontrollimisel kasutavad pädevad asutused kõiki järgmisi meetodeid:

| a) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu kriteeriumid, sise-eeskirjad ja protseduurid makseviivituse toimumise kindlakstegemiseks („makseviivituse määratlus“) ning makseviivituses olevate riskipositsioonide käsitlemiseks; |
| --- | --- |

a)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu kriteeriumid, sise-eeskirjad ja protseduurid makseviivituse toimumise kindlakstegemiseks („makseviivituse määratlus“) ning makseviivituses olevate riskipositsioonide käsitlemiseks;

| b) | vaatavad läbi võlgniku makseviivituse kindlakstegemise ja makseviivituses olevate riskipositsioonide haldamisega tegelevate üksuste ja juhtorganite rollid ja vastutusalad; |
| --- | --- |

b)

vaatavad läbi võlgniku makseviivituse kindlakstegemise ja makseviivituses olevate riskipositsioonide haldamisega tegelevate üksuste ja juhtorganite rollid ja vastutusalad;

| c) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani või komiteede asjakohased protokollid; |
| --- | --- |

c)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani või komiteede asjakohased protokollid;

| d) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseauditi funktsiooni või muu kontrollifunktsiooni täitja asjakohased tähelepanekud; |
| --- | --- |

d)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseauditi funktsiooni või muu kontrollifunktsiooni täitja asjakohased tähelepanekud;

| e) | vaatavad läbi eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust asjakohaste auditite käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks; |
| --- | --- |

e)

vaatavad läbi eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust asjakohaste auditite käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks;

| f) | hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid; |
| --- | --- |

f)

hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid;

| g) | vaatavad läbi kriteeriumid, millest lähtuvad töötajad, kes vastutavad võlgnikule või riskipositsioonile makseviivituse seisundi käsitsi määramise eest ning makseviivituses mitteoleva seisundi taastamise eest. |
| --- | --- |

g)

vaatavad läbi kriteeriumid, millest lähtuvad töötajad, kes vastutavad võlgnikule või riskipositsioonile makseviivituse seisundi käsitsi määramise eest ning makseviivituses mitteoleva seisundi taastamise eest.

3.   Lõike 1 kohasel kontrollimisel võivad pädevad asutused kasutada ka mõnda järgmistest täiendavatest meetoditest:

| a) | vaadata läbi võlgniku makseviivituse kindlakstegemise protsessis kasutatavate IT-süsteemide funktsionaalse dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

a)

vaadata läbi võlgniku makseviivituse kindlakstegemise protsessis kasutatavate IT-süsteemide funktsionaalse dokumentatsiooni;

| b) | teha valimipõhiseid teste ja vaadata läbi dokumendid, mis on seotud võlgniku omadustega ning riskipositsioonide algatamise ja säilitamisega; |
| --- | --- |

b)

teha valimipõhiseid teste ja vaadata läbi dokumendid, mis on seotud võlgniku omadustega ning riskipositsioonide algatamise ja säilitamisega;

| c) | teha krediidiasutuse või investeerimisühingu andmetega ise teste või nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing teeks konkreetseid teste; |
| --- | --- |

c)

teha krediidiasutuse või investeerimisühingu andmetega ise teste või nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing teeks konkreetseid teste;

| d) | vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

d)

vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid.

Artikkel 27

Võlgniku makseviivitusele osutavad asjaolud

1.   Hinnates võlgniku makseviivitusele osutavate asjaolude üksikasjalikku kirjeldust ja krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt praktikas neist lähtumist ning nende vastavust määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 lõigetele 1–5 ja delegeeritud määrusele (EL) 2018/171, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | kehtestatud on asjakohased eeskirjad viivispäevade arvestamise, sealhulgas tähtaegade uuendamise, pikenduse, muudatuse või edasilükkamise võimaldamise, uuendamise ja olemasolevate kontode tasaarvestamise kohta; |
| --- | --- |

a)

kehtestatud on asjakohased eeskirjad viivispäevade arvestamise, sealhulgas tähtaegade uuendamise, pikenduse, muudatuse või edasilükkamise võimaldamise, uuendamise ja olemasolevate kontode tasaarvestamise kohta;

| b) | krediidiasutuse või investeerimisühingu kohaldatav makseviivituse määratlus hõlmab vähemalt kõiki makseviivitusele osutavaid asjaolusid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 lõigetes 1 ja 3; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuse või investeerimisühingu kohaldatav makseviivituse määratlus hõlmab vähemalt kõiki makseviivitusele osutavaid asjaolusid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 lõigetes 1 ja 3;

| c) | kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab oma juriidilistes isikutes rohkem kui ühte makseviivituse määratlust, siis on iga määratluse kohaldamisala selgelt määratletud ja määratluste erinevused on põhjendatud. |
| --- | --- |

c)

kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab oma juriidilistes isikutes rohkem kui ühte makseviivituse määratlust, siis on iga määratluse kohaldamisala selgelt määratletud ja määratluste erinevused on põhjendatud.

2.   Lõike 1 kohasel kontrollimisel hindavad pädevad asutused, kas makseviivituse määratlust rakendatakse praktikas ja kas see on piisavalt üksikasjalik, et kõik töötajad saaksid seda järjepidevalt kohaldada iga liiki riskipositsioonide puhul, ning kas kõik järgmised asjaolud, mis võivad osutada maksmata jätmise tõenäosusele, on piisavalt täpselt määratletud:

| a) | viivisnõuded; |
| --- | --- |

a)

viivisnõuded;

| b) | sündmused, mis kujutavad endast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi, mis tulenevad krediidikvaliteedi olulisest tajutavast halvenemisest; |
| --- | --- |

b)

sündmused, mis kujutavad endast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi, mis tulenevad krediidikvaliteedi olulisest tajutavast halvenemisest;

| c) | krediidi iseloomuga nõuete müük, mis kujutab endast olulist krediidiga seotud majanduslikku kahju; |
| --- | --- |

c)

krediidi iseloomuga nõuete müük, mis kujutab endast olulist krediidiga seotud majanduslikku kahju;

| d) | sündmused, mis kujutavad endast makseraskustest tulenevat restruktureerimist; |
| --- | --- |

d)

sündmused, mis kujutavad endast makseraskustest tulenevat restruktureerimist;

| e) | sündmused, mis kujutavad endast pankrotiga sarnast kaitset; |
| --- | --- |

e)

sündmused, mis kujutavad endast pankrotiga sarnast kaitset;

| f) | muud maksmata jätmise tõenäosusele osutavad asjaolud. |
| --- | --- |

f)

muud maksmata jätmise tõenäosusele osutavad asjaolud.

3.   Pädevad asutused kontrollivad, kas eeskirjade ja protseduuridega tagatakse, et ükskõik millise makseviivitusele osutava asjaolu korral ei liigitata võlgnikke makseviivituses mitteolevateks.

Artikkel 28

Võlgniku makseviivituse kindlakstegemise protsessi usaldusväärsus ja tulemuslikkus

1.   Hinnates võlgniku makseviivituse kindlakstegemise protsessi usaldusväärsust ja tulemuslikkust kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 178, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | kehtestatud on asjakohased protseduurid ja mehhanismid, millega tagatakse, et kõik makseviivitused tuvastatakse õigel ajal, sealhulgas, et asjakohast teavet kogutakse ja ajakohastatakse tulemuslikult ja piisavalt sageli; |
| --- | --- |

a)

kehtestatud on asjakohased protseduurid ja mehhanismid, millega tagatakse, et kõik makseviivitused tuvastatakse õigel ajal, sealhulgas, et asjakohast teavet kogutakse ja ajakohastatakse tulemuslikult ja piisavalt sageli;

| b) | kui võlgniku makseviivituse kindlakstegemine põhineb automaatsetel protsessidel, siis tehakse testid, et kontrollida, kas IT-süsteem on makseviivitused õigesti kindlaks teinud; |
| --- | --- |

b)

kui võlgniku makseviivituse kindlakstegemine põhineb automaatsetel protsessidel, siis tehakse testid, et kontrollida, kas IT-süsteem on makseviivitused õigesti kindlaks teinud;

| c) | juhtudeks, kui võlgniku makseviivitus tehakse kindlaks inimese otsusega, on võlgniku hindamise kriteeriumid ja makseviivitusele osutavad asjaolud sisedokumentides piisavalt üksikasjalikult määratletud, et tagada järjekindlus makseviivituste kindlakstegemisel kõigi sellise kindlakstegemisega tegelevate töötajate poolt; |
| --- | --- |

c)

juhtudeks, kui võlgniku makseviivitus tehakse kindlaks inimese otsusega, on võlgniku hindamise kriteeriumid ja makseviivitusele osutavad asjaolud sisedokumentides piisavalt üksikasjalikult määratletud, et tagada järjekindlus makseviivituste kindlakstegemisel kõigi sellise kindlakstegemisega tegelevate töötajate poolt;

| d) | kui krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab makseviivituse määratlust võlgniku tasandil, on kehtestatud asjakohased protseduurid ja mehhanismid, millega tagatakse, et pärast võlgniku makseviivituse kindlakstegemist registreeritakse kõik tema vastu olevad nõuded makseviivituses olevate nõuetena krediidiasutuse või investeerimisühingu ja tema tütarettevõtjate ning vajaduse korral tema emaettevõtja ja tolle tütarettevõtjate kõigis asjakohastes süsteemides, äriliinides ja geograafilistes asukohtades; |
| --- | --- |

d)

kui krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab makseviivituse määratlust võlgniku tasandil, on kehtestatud asjakohased protseduurid ja mehhanismid, millega tagatakse, et pärast võlgniku makseviivituse kindlakstegemist registreeritakse kõik tema vastu olevad nõuded makseviivituses olevate nõuetena krediidiasutuse või investeerimisühingu ja tema tütarettevõtjate ning vajaduse korral tema emaettevõtja ja tolle tütarettevõtjate kõigis asjakohastes süsteemides, äriliinides ja geograafilistes asukohtades;

| e) | kui võlgniku ühe või mitme nõudega seotud makseviivituse järel viibib makseviivituse seisundi määramine kõigile võlgniku vastu olevatele nõuetele, nagu on osutatud punktis d, ei põhjusta selline viivitus vigu ega vastuolusid riskijuhtimises, riskiaruandluses, omavahendite nõuete arvutamisel ega andmete kasutamises riskide kvantifitseerimisel. |
| --- | --- |

e)

kui võlgniku ühe või mitme nõudega seotud makseviivituse järel viibib makseviivituse seisundi määramine kõigile võlgniku vastu olevatele nõuetele, nagu on osutatud punktis d, ei põhjusta selline viivitus vigu ega vastuolusid riskijuhtimises, riskiaruandluses, omavahendite nõuete arvutamisel ega andmete kasutamises riskide kvantifitseerimisel.

2.   Lõike 1 kohasel kontrollimisel hindavad pädevad asutused määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 lõike 2 punkti d alusel kindlaks määratud olulisuse piirmäära kohaldamist makseviivituse määratluses ja selle piirmäära kooskõla krediidi iseloomuga nõude olulisuse piirmääraga, mis on pädevate asutuste poolt kehtestatud vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2018/171, ning veenduvad järgmises:

| a) | kehtestatud on asjakohased protseduurid ja mehhanismid, millega tagatakse, et makseviivituse seisund määratakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 lõike 1 punktile b kõnealuse määruse artikli 178 lõike 2 punktis d sätestatud hindamise alusel ning kooskõlas tähtajaks tasumata krediidi iseloomuga nõude olulisuse piirmääraga, mille pädevad asutused on kehtestanud delegeeritud määruse (EL) 2018/171 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

kehtestatud on asjakohased protseduurid ja mehhanismid, millega tagatakse, et makseviivituse seisund määratakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 lõike 1 punktile b kõnealuse määruse artikli 178 lõike 2 punktis d sätestatud hindamise alusel ning kooskõlas tähtajaks tasumata krediidi iseloomuga nõude olulisuse piirmääraga, mille pädevad asutused on kehtestanud delegeeritud määruse (EL) 2018/171 kohaselt;

| b) | viivispäevade arvestamise protsess on kooskõlas võlgniku lepinguliste või õiguslike kohustustega ja kajastab asjakohaselt osalisi makseid ning seda kohaldatakse järjepidevalt. |
| --- | --- |

b)

viivispäevade arvestamise protsess on kooskõlas võlgniku lepinguliste või õiguslike kohustustega ja kajastab asjakohaselt osalisi makseid ning seda kohaldatakse järjepidevalt.

3.   Jaenõuete puhul veenduvad pädevad asutused lisaks lõike 1 kohasele kontrollimisele ja lõike 2 kohasele hindamisele järgmises:

| a) | krediidiasutuses või investeerimisühingus on kehtestatud selged eeskirjad makseviivituse määratluse kohaldamiseks jaenõuete puhul kas võlgniku tasandil või individuaalse krediidilimiidi tasandil; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuses või investeerimisühingus on kehtestatud selged eeskirjad makseviivituse määratluse kohaldamiseks jaenõuete puhul kas võlgniku tasandil või individuaalse krediidilimiidi tasandil;

| b) | punktis a osutatud eeskirjad on kooskõlas krediidiasutuse või investeerimisühingu riskijuhtimisega ja neid kohaldatakse järjepidevalt; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud eeskirjad on kooskõlas krediidiasutuse või investeerimisühingu riskijuhtimisega ja neid kohaldatakse järjepidevalt;

| c) | kui krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab makseviivituse määratlust individuaalse krediidilimiidi tasandil:






  i) | kehtestatud on asjakohased protseduurid ja mehhanismid, millega tagatakse, et kui krediidilimiit tunnistatakse makseviivituses olevaks, loetakse see krediidilimiit krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigis asjaomastes süsteemides makseviivituses olevaks; |
| --- | --- | --- |

c)

kui krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab makseviivituse määratlust individuaalse krediidilimiidi tasandil:

i)

kehtestatud on asjakohased protseduurid ja mehhanismid, millega tagatakse, et kui krediidilimiit tunnistatakse makseviivituses olevaks, loetakse see krediidilimiit krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigis asjaomastes süsteemides makseviivituses olevaks;

| ii) | kui krediidilimiidi makseviivituse seisundi määramisel kõigis punktis i osutatud asjakohastes süsteemides on tekkinud viivitus, ei põhjusta see viivitus vigu ega vastuolusid riskijuhtimises, riskiaruandluses, omavahendite nõuete arvutamisel ega andmete kasutamises riskide kvantifitseerimisel. |
| --- | --- |

ii)

kui krediidilimiidi makseviivituse seisundi määramisel kõigis punktis i osutatud asjakohastes süsteemides on tekkinud viivitus, ei põhjusta see viivitus vigu ega vastuolusid riskijuhtimises, riskiaruandluses, omavahendite nõuete arvutamisel ega andmete kasutamises riskide kvantifitseerimisel.

Artikkel 29

Makseviivituses mitteolevaks ümberliigitamine

1.   Hinnates makseviivituses oleva võlgniku makseviivituses mitteolevaks võlgnikuks ümberliigitamise aluste ja protsessi usaldusväärsust kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 lõikega 5, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | ümberliigitamise alus on määratud kindlaks iga makseviivitusele osutava asjaolu kohta ning selgelt on kindlaks määratud selliste krediidi iseloomuga nõuete kindlakstegemine ja käsitlemine, mille suhtes kohaldatakse makseraskustest tulenevat restruktureerimist; |
| --- | --- |

a)

ümberliigitamise alus on määratud kindlaks iga makseviivitusele osutava asjaolu kohta ning selgelt on kindlaks määratud selliste krediidi iseloomuga nõuete kindlakstegemine ja käsitlemine, mille suhtes kohaldatakse makseraskustest tulenevat restruktureerimist;

| b) | ümberliigitamine on võimalik alles pärast seda, kui kõik makseviivitusele osutavad asjaolud on lakanud kehtimast ja kõik asjakohased ümberliigitamise tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

b)

ümberliigitamine on võimalik alles pärast seda, kui kõik makseviivitusele osutavad asjaolud on lakanud kehtimast ja kõik asjakohased ümberliigitamise tingimused on täidetud;

| c) | ümberliigitamise alused ja protsess on määratud kindlaks konservatiivselt, tagades muu hulgas, et makseviivituses mitteolevaks ümberliigitamist ei teostata, kui krediidiasutus või investeerimisühing eeldab, et krediidi iseloomuga nõuet ei tasuta täielikult ilma, et krediidiasutus või investeerimisühing peaks rakendama selliseid meetmeid nagu tagatise realiseerimine. |
| --- | --- |

c)

ümberliigitamise alused ja protsess on määratud kindlaks konservatiivselt, tagades muu hulgas, et makseviivituses mitteolevaks ümberliigitamist ei teostata, kui krediidiasutus või investeerimisühing eeldab, et krediidi iseloomuga nõuet ei tasuta täielikult ilma, et krediidiasutus või investeerimisühing peaks rakendama selliseid meetmeid nagu tagatise realiseerimine.

2.   Lõike 1 kohasel hindamisel veenduvad pädevad asutused, et krediidiasutuse või investeerimisühingu eeskirjad ja protseduurid ei võimalda makseviivituses oleva võlgniku ümberliigitamist makseviivituses mitteolevaks võlgnikuks üksnes krediidi iseloomuga nõuete tingimuste muutuste tõttu, välja arvatud juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing leiab, et maksmata jätmise tõenäosus võlgniku puhul nende muutuste tõttu enam ei kehti.

3.   Pädevad asutused kontrollivad analüüsi, millel põhinevad krediidiasutuse või investeerimisühingu ümberliigitamise kriteeriumid. Nad kontrollivad, kas analüüsis on võetud arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu varasemaid andmeid makseviivituste kohta ja nende makseviivituses olevate võlgnike protsenti, kes pärast makseviivituses mitteolevaks ümberliigitamist satuvad lühikese aja jooksul uuesti makseviivitusse.

7. PEATÜKK

REITINGUSÜSTEEMIDE ÜLESEHITUSE, TOIMIMISE ÜKSIKASJADE JA DOKUMENTEERIMISE HINDAMISE METOODIKA

1. JAGU

Üldpõhimõtted

Artikkel 30

Üldpõhimõtted

1.   Selleks et hinnata, kas krediidiasutus või investeerimisühing vastab reitingusüsteemide ülesehituse, haldamise ja dokumenteerimise nõuetele, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktis e, kontrollivad pädevad asutused järgmist:

| a) | vastavalt artiklitele 31 ja 32 reitingusüsteemide aluspõhimõtteid, ülesehitust ja toimimise üksikasju käsitleva dokumentatsiooni piisavust, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 175; |
| --- | --- |

a)

vastavalt artiklitele 31 ja 32 reitingusüsteemide aluspõhimõtteid, ülesehitust ja toimimise üksikasju käsitleva dokumentatsiooni piisavust, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 175;

| b) | vastavalt artiklitele 33–36 reitingusüsteemide struktuuri asjakohasust, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 170; |
| --- | --- |

b)

vastavalt artiklitele 33–36 reitingusüsteemide struktuuri asjakohasust, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 170;

| c) | vastavalt artiklitele 37–40 statistilistele mudelitele või muudele mehaanilistele meetoditele esitatavate erinõuete kohaldamist krediidiasutuses või investeerimisühingus, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 174. |
| --- | --- |

c)

vastavalt artiklitele 37–40 statistilistele mudelitele või muudele mehaanilistele meetoditele esitatavate erinõuete kohaldamist krediidiasutuses või investeerimisühingus, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 174.

2.   Lõike 1 kohasel kontrollimisel kasutavad pädevad asutused kõiki järgmisi meetodeid:

| a) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohased sise-eeskirjad; |
| --- | --- |

a)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohased sise-eeskirjad;

| b) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu tehnilise dokumentatsiooni reitingusüsteemide väljatöötamise metoodika ja protsessi kohta; |
| --- | --- |

b)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu tehnilise dokumentatsiooni reitingusüsteemide väljatöötamise metoodika ja protsessi kohta;

| c) | vaatavad läbi reitingusüsteemide aluseks olevad väljatöötamise juhendid, metoodikad ja protsessid; |
| --- | --- |

c)

vaatavad läbi reitingusüsteemide aluseks olevad väljatöötamise juhendid, metoodikad ja protsessid;

| d) | vaatavad läbi reitingusüsteemide heakskiitmise eest vastutavate ettevõttesiseste organite, sealhulgas juhtorgani või selle määratud komiteede protokollid; |
| --- | --- |

d)

vaatavad läbi reitingusüsteemide heakskiitmise eest vastutavate ettevõttesiseste organite, sealhulgas juhtorgani või selle määratud komiteede protokollid;

| e) | vaatavad läbi aruanded reitingusüsteemide toimimise kohta ning krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidiriski kontrolli üksuse, valideerimisfunktsiooni täitja, siseauditi funktsiooni täitja või mis tahes muu kontrollifunktsiooni täitja soovitused; |
| --- | --- |

e)

vaatavad läbi aruanded reitingusüsteemide toimimise kohta ning krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidiriski kontrolli üksuse, valideerimisfunktsiooni täitja, siseauditi funktsiooni täitja või mis tahes muu kontrollifunktsiooni täitja soovitused;

| f) | vaatavad läbi eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust järelevalve, valideerimise ja asjakohaste auditite käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks; |
| --- | --- |

f)

vaatavad läbi eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust järelevalve, valideerimise ja asjakohaste auditite käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks;

| g) | hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid. |
| --- | --- |

g)

hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid.

3.   Lõike 1 kohasel kontrollimisel võivad pädevad asutused kasutada ka mõnda järgmistest täiendavatest meetoditest:

| a) | nõuda ja analüüsida reitingusüsteemide väljatöötamise protsessis kasutatud andmeid; |
| --- | --- |

a)

nõuda ja analüüsida reitingusüsteemide väljatöötamise protsessis kasutatud andmeid;

| b) | viia läbi omapoolsed hindamised või korrata krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt reitingusüsteemide väljatöötamise ja järelevalve käigus tehtud hindamisi, kasutades krediidiasutuse või investeerimisühingu esitatud asjakohaseid andmeid; |
| --- | --- |

b)

viia läbi omapoolsed hindamised või korrata krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt reitingusüsteemide väljatöötamise ja järelevalve käigus tehtud hindamisi, kasutades krediidiasutuse või investeerimisühingu esitatud asjakohaseid andmeid;

| c) | nõuda krediidiasutuselt või investeerimisühingult täiendavaid dokumente või nõuda, et ta esitaks reitingusüsteemi kavandamise metoodika valiku analüüsi ja annaks teavet saadud tulemuste kohta; |
| --- | --- |

c)

nõuda krediidiasutuselt või investeerimisühingult täiendavaid dokumente või nõuda, et ta esitaks reitingusüsteemi kavandamise metoodika valiku analüüsi ja annaks teavet saadud tulemuste kohta;

| d) | vaadata läbi IT-süsteemide funktsionaalse dokumentatsiooni, mis on seotud reitingusüsteemide ülesehituse, toimimise üksikasjade ja dokumenteerimise hindamisega; |
| --- | --- |

d)

vaadata läbi IT-süsteemide funktsionaalse dokumentatsiooni, mis on seotud reitingusüsteemide ülesehituse, toimimise üksikasjade ja dokumenteerimise hindamisega;

| e) | teha krediidiasutuse või investeerimisühingu andmetega ise teste või nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing teeks pädeva asutuse nõutud teste; |
| --- | --- |

e)

teha krediidiasutuse või investeerimisühingu andmetega ise teste või nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing teeks pädeva asutuse nõutud teste;

| f) | vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

f)

vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid.

2. JAGU

Reitingusüsteemide aluspõhimõtteid, ülesehitust ja toimimise üksikasju käsitleva dokumentatsiooni hindamise metoodika

Artikkel 31

Reitingusüsteemide dokumentatsiooni täielikkus

1.   Hinnates reitingusüsteemide ülesehitust, toimimise üksikasju ja aluspõhimõtteid käsitleva dokumentatsiooni täielikkust, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktis e ja artiklis 175, kontrollivad pädevad asutused, kas dokumentatsioon on terviklik ja sisaldab järgmist:

| a) | reitingusüsteemi ja selles kasutatavate mudelite asjakohasus, võttes arvesse portfelli omadusi; |
| --- | --- |

a)

reitingusüsteemi ja selles kasutatavate mudelite asjakohasus, võttes arvesse portfelli omadusi;

| b) | andmeallikate ja andmete puhastamise tavade kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

andmeallikate ja andmete puhastamise tavade kirjeldus;

| c) | makseviivituse ja kahju määratlused; |
| --- | --- |

c)

makseviivituse ja kahju määratlused;

| d) | metodoloogilised valikud; |
| --- | --- |

d)

metodoloogilised valikud;

| e) | mudelite tehniline kirjeldus; |
| --- | --- |

e)

mudelite tehniline kirjeldus;

| f) | mudelite puudused ja piirangud ning võimalikud neid leevendavad tegurid; |
| --- | --- |

f)

mudelite puudused ja piirangud ning võimalikud neid leevendavad tegurid;

| g) | IT-süsteemides mudelite rakendamise testimise tulemused, eelkõige teave selle kohta, kas rakendamine oli edukas ja vigadeta; |
| --- | --- |

g)

IT-süsteemides mudelite rakendamise testimise tulemused, eelkõige teave selle kohta, kas rakendamine oli edukas ja vigadeta;

| h) | määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 169–191 osutatud sisereitingute meetodi kasutamise regulatiivsetele nõuetele vastavuse enesehindamine. |
| --- | --- |

h)

määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 169–191 osutatud sisereitingute meetodi kasutamise regulatiivsetele nõuetele vastavuse enesehindamine.

2.   Lõike 1 punkti a kohasel kontrollimisel veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | dokumentatsioonis on selgelt välja toodud reitingusüsteemi ja mudelite eesmärk; |
| --- | --- |

a)

dokumentatsioonis on selgelt välja toodud reitingusüsteemi ja mudelite eesmärk;

| b) | dokumentatsioonis kirjeldatakse nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt reitingusüsteemi ja selles kasutatavate mudelite kohaldamisala, st reitingusüsteemi iga mudeliga hõlmatud riskipositsioonide liiki, samuti iga mudeli väljundite liiki ja väljundite kasutamist; |
| --- | --- |

b)

dokumentatsioonis kirjeldatakse nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt reitingusüsteemi ja selles kasutatavate mudelite kohaldamisala, st reitingusüsteemi iga mudeliga hõlmatud riskipositsioonide liiki, samuti iga mudeli väljundite liiki ja väljundite kasutamist;

| c) | dokumentatsioon sisaldab selgitust selle kohta, kuidas reitingusüsteemi abil saadud teavet ja mudelite tulemusi võetakse arvesse riskijuhtimisel, laenuandmise otsustusprotsessis ja muude otsuste tegemisel, nagu on osutatud artiklis 19. |
| --- | --- |

c)

dokumentatsioon sisaldab selgitust selle kohta, kuidas reitingusüsteemi abil saadud teavet ja mudelite tulemusi võetakse arvesse riskijuhtimisel, laenuandmise otsustusprotsessis ja muude otsuste tegemisel, nagu on osutatud artiklis 19.

3.   Lõike 1 punkti b kohasel kontrollimisel veenduvad pädevad asutused, et dokumentatsioon sisaldab järgmist:

| a) | üksikasjalik teave kõigi mudeli väljatöötamisel kasutatud andmete kohta, sealhulgas mudeli sisu täpne määratlus, allikas, vorming ja kood ning asjakohasel juhul andmete väljajätmine mudelist; |
| --- | --- |

a)

üksikasjalik teave kõigi mudeli väljatöötamisel kasutatud andmete kohta, sealhulgas mudeli sisu täpne määratlus, allikas, vorming ja kood ning asjakohasel juhul andmete väljajätmine mudelist;

| b) | andmete puhastamise protseduurid, sealhulgas andmete väljajätmise, võõrväärtuste tuvastamise ja käsitlemise ning andmete kohandamise protseduurid, samuti nende kasutamise selgesõnaline põhjendus ja hinnang nende mõjule. |
| --- | --- |

b)

andmete puhastamise protseduurid, sealhulgas andmete väljajätmise, võõrväärtuste tuvastamise ja käsitlemise ning andmete kohandamise protseduurid, samuti nende kasutamise selgesõnaline põhjendus ja hinnang nende mõjule.

4.   Lõike 1 punkti c kohasel kontrollimisel veenduvad pädevad asutused, et mudeli väljatöötamisel kasutatud makseviivituse ja kahju määratlused on nõuetekohaselt dokumenteeritud, eelkõige juhul, kui mudeli spetsifikatsiooni kohased makseviivituse määratlused erinevad neist, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 178.

5.   Lõike 1 punkti d kohasel kontrollimisel veenduvad pädevad asutused, et dokumentatsioon sisaldab järgmist:

| a) | mudeli ülesehituse, teooria, eelduste ja loogika üksikasjad; |
| --- | --- |

a)

mudeli ülesehituse, teooria, eelduste ja loogika üksikasjad;

| b) | mudelite metoodikate ja nende aluspõhimõtete, statistiliste meetodite ja lähenduste üksikasjalikud kirjeldused ning asjakohasel juhul segmenteerimismeetodite, statistiliste protsesside väljundite ning mudelite prognoosivõime diagnostika ja parameetrite aluspõhimõtted ja üksikasjad; |
| --- | --- |

b)

mudelite metoodikate ja nende aluspõhimõtete, statistiliste meetodite ja lähenduste üksikasjalikud kirjeldused ning asjakohasel juhul segmenteerimismeetodite, statistiliste protsesside väljundite ning mudelite prognoosivõime diagnostika ja parameetrite aluspõhimõtted ja üksikasjad;

| c) | asjaomaste tegevusvaldkondade ekspertide roll reitingusüsteemi ja mudelite väljatöötamisel, sealhulgas asjaomaste tegevusvaldkondade ekspertidega reitingusüsteemi ja mudelite väljatöötamisel konsulteerimise protsessi ning nende ekspertide esitatud väljundite ja aluspõhimõtete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

asjaomaste tegevusvaldkondade ekspertide roll reitingusüsteemi ja mudelite väljatöötamisel, sealhulgas asjaomaste tegevusvaldkondade ekspertidega reitingusüsteemi ja mudelite väljatöötamisel konsulteerimise protsessi ning nende ekspertide esitatud väljundite ja aluspõhimõtete üksikasjalik kirjeldus;

| d) | selgitus selle kohta, kuidas kombineeritakse statistiline mudel inimese tehtava otsusega mudeli lõpliku väljundi saamiseks; |
| --- | --- |

d)

selgitus selle kohta, kuidas kombineeritakse statistiline mudel inimese tehtava otsusega mudeli lõpliku väljundi saamiseks;

| e) | selgitus selle kohta, kuidas krediidiasutus või investeerimisühing võtab arvesse andmete ebarahuldavat kvaliteeti, riskipositsioonide homogeensete kogumite puudumist, muutusi äriprotsessides, majandus- või õiguskeskkonnas ning muid andmete kvaliteediga seotud tegureid, mis võivad mõjutada reitingusüsteemi või mudeli toimimist; |
| --- | --- |

e)

selgitus selle kohta, kuidas krediidiasutus või investeerimisühing võtab arvesse andmete ebarahuldavat kvaliteeti, riskipositsioonide homogeensete kogumite puudumist, muutusi äriprotsessides, majandus- või õiguskeskkonnas ning muid andmete kvaliteediga seotud tegureid, mis võivad mõjutada reitingusüsteemi või mudeli toimimist;

| f) | statistiliste mudelite või vajaduse korral muude mehaaniliste meetoditega seoses tehtud analüüside kirjeldus:






  i) | kaalutud muutujate ühemõõtmeline analüüs ja vastavad muutujate valiku kriteeriumid; |
| --- | --- | --- |

f)

statistiliste mudelite või vajaduse korral muude mehaaniliste meetoditega seoses tehtud analüüside kirjeldus:

i)

kaalutud muutujate ühemõõtmeline analüüs ja vastavad muutujate valiku kriteeriumid;

| ii) | valitud muutujate mitmemõõtmeline analüüs ja vastavad muutujate valiku kriteeriumid; |
| --- | --- |

ii)

valitud muutujate mitmemõõtmeline analüüs ja vastavad muutujate valiku kriteeriumid;

| iii) | lõpliku mudeli kavandamise protseduur, sealhulgas:






  — | muutujate lõplik valik; |
| --- | --- | --- |

iii)

lõpliku mudeli kavandamise protseduur, sealhulgas:

—

muutujate lõplik valik;

| — | mitmemõõtmelisest analüüsist tulenevate muutujate kohandused inimese otsuse põhjal; |
| --- | --- |

—

mitmemõõtmelisest analüüsist tulenevate muutujate kohandused inimese otsuse põhjal;

| — | muutujate kohandused; |
| --- | --- |

—

muutujate kohandused;

| — | kaalude määramine muutujatele; |
| --- | --- |

—

kaalude määramine muutujatele;

| — | mudeli komponentide kokkupanemise meetod, eelkõige kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete komponentide ühendamise korral. |
| --- | --- |

—

mudeli komponentide kokkupanemise meetod, eelkõige kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete komponentide ühendamise korral.

6.   Lõike 1 punkti e kohasel kontrollimisel veenduvad pädevad asutused, et dokumentatsioon sisaldab järgmist:

| a) | lõpliku mudelistruktuuri tehniline kirjeldus, sealhulgas mudeli lõplikud spetsifikatsioonid, sisendkomponendid, sealhulgas valitud muutujate liik ja vorming, muutujate ja väljundkomponentide suhtes kohaldatavad kaalud, sealhulgas väljundandmete liik ja vorming; |
| --- | --- |

a)

lõpliku mudelistruktuuri tehniline kirjeldus, sealhulgas mudeli lõplikud spetsifikatsioonid, sisendkomponendid, sealhulgas valitud muutujate liik ja vorming, muutujate ja väljundkomponentide suhtes kohaldatavad kaalud, sealhulgas väljundandmete liik ja vorming;

| b) | viited arvutikoodidele ja kasutatavatele abivahenditele IT-keelte ja -programmide näol, mis võimaldavad kolmandal isikul lõpptulemusi reprodutseerida. |
| --- | --- |

b)

viited arvutikoodidele ja kasutatavatele abivahenditele IT-keelte ja -programmide näol, mis võimaldavad kolmandal isikul lõpptulemusi reprodutseerida.

Punkti b kohaldamisel võib müüja mudelite puhul kolmandaks isikuks olla müüja.

7.   Lõike 1 punkti f kohasel kontrollimisel veenduvad pädevad asutused, et dokumentatsioon sisaldab mudeli puuduste ja piirangute kirjeldust, hinnangut sellele, kas mudeli põhieeldused on täidetud, ning selliste olukordade prognoosi, kus mudel võib toimida oodatust halvemini või osutuda ebapiisavaks, samuti hinnangut mudeli puuduste olulisusele ja võimalikele leevendavatele teguritele.

8.   Lõike 1 punkti g kohasel kontrollimisel veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | dokumentatsioonis on esitatud protsess, mida tuleb järgida, kui töökeskkonnas juurutatakse uus või muudetud mudel; |
| --- | --- |

a)

dokumentatsioonis on esitatud protsess, mida tuleb järgida, kui töökeskkonnas juurutatakse uus või muudetud mudel;

| b) | dokumentatsioon sisaldab reitingumudelite IT-süsteemides rakendamise testimise tulemusi, sealhulgas kinnitust, et töösüsteemis rakendatav hindamismudel on sama, mida on kirjeldatud dokumentatsioonis, ja et see toimib kavakohaselt. |
| --- | --- |

b)

dokumentatsioon sisaldab reitingumudelite IT-süsteemides rakendamise testimise tulemusi, sealhulgas kinnitust, et töösüsteemis rakendatav hindamismudel on sama, mida on kirjeldatud dokumentatsioonis, ja et see toimib kavakohaselt.

9.   Lõike 1 punkti h kohasel kontrollimisel veenduvad pädevad asutused, et sisereitingute meetodi regulatiivsetele nõuetele vastavuse enesehindamine tehakse krediidiasutuses või investeerimisühingus iga reitingusüsteemi puhul eraldi ning selle vaatab läbi siseauditiüksus või muu võrreldav sõltumatu auditeerimisüksus.

Artikkel 32

Reitingusüsteemide register

1.   Hinnates dokumenteerimissüsteemi ja protseduure, mida kasutatakse reitingusüsteemide kohta teabe kogumiseks ja säilitamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktile e ja artiklile 175, kontrollivad pädevad asutused, kas krediidiasutus või investeerimisühing on võtnud kasutusele reitingusüsteemide kõikide olemasolevate ja varasemate versioonide registri vähemalt viimase kolme aasta kohta ja haldab seda registrit („reitingusüsteemide register“).

2.   Lõike 1 kohaldamisel veenduvad pädevad asutused, et reitingusüsteemide registri haldamise protseduurid hõlmavad iga versiooni kohta järgmise teabe registreerimist:

| a) | reitingusüsteemi kohaldamisala, täpsustades, millist liiki riskipositsioone iga reitingumudeli abil hinnatakse; |
| --- | --- |

a)

reitingusüsteemi kohaldamisala, täpsustades, millist liiki riskipositsioone iga reitingumudeli abil hinnatakse;

| b) | heakskiitmise eest vastutav juhtkond ja äriühingusisese heakskiitmise kuupäev, pädevate asutuste teavitamise kuupäev, asjakohasel juhul pädevate asutuste heakskiidu kuupäev ja versiooni rakendamise kuupäev; |
| --- | --- |

b)

heakskiitmise eest vastutav juhtkond ja äriühingusisese heakskiitmise kuupäev, pädevate asutuste teavitamise kuupäev, asjakohasel juhul pädevate asutuste heakskiidu kuupäev ja versiooni rakendamise kuupäev;

| c) | lühikirjeldus muudatustest võrreldes registris kajastatud eelmise versiooniga, sealhulgas reitingusüsteemi muudetud aspektide kirjeldus ja viide mudeli dokumentatsioonile; |
| --- | --- |

c)

lühikirjeldus muudatustest võrreldes registris kajastatud eelmise versiooniga, sealhulgas reitingusüsteemi muudetud aspektide kirjeldus ja viide mudeli dokumentatsioonile;

| d) | muudatuse kategooria, mis on määratud vastavalt delegeeritud määrusele (EL) nr 529/2014, ja viide muudatuse kategooria määramise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

d)

muudatuse kategooria, mis on määratud vastavalt delegeeritud määrusele (EL) nr 529/2014, ja viide muudatuse kategooria määramise kriteeriumidele.

3. JAGU

Reitingusüsteemide struktuuri hindamise metoodika

Artikkel 33

Riskitegurid ja reitingukriteeriumid

1.   Hinnates määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõike 1 punktide a, c ja e, lõike 3 punkti a ja lõike 4 kohaselt reitingusüsteemis kasutatavaid riskitegureid ja reitingukriteeriume, kontrollivad pädevad asutused järgmist:

| a) | asjakohaste riskitegurite ja reitingukriteeriumide valimise protsess, sealhulgas võimalike riskitegurite määratlemine, riskitegurite valikukriteeriumid ja asjaomaste riskitegurite kohta tehtud otsused; |
| --- | --- |

a)

asjakohaste riskitegurite ja reitingukriteeriumide valimise protsess, sealhulgas võimalike riskitegurite määratlemine, riskitegurite valikukriteeriumid ja asjaomaste riskitegurite kohta tehtud otsused;

| b) | valitud riskitegurite ja reitingukriteeriumide ning riskihindamises nende osatähtsuse vastavus reitingusüsteemi ärikasutajate ootustele; |
| --- | --- |

b)

valitud riskitegurite ja reitingukriteeriumide ning riskihindamises nende osatähtsuse vastavus reitingusüsteemi ärikasutajate ootustele;

| c) | statistiliste meetodite alusel valitud riskitegurite ja reitingukriteeriumide vastavus statistilisele tõendusmaterjalile riskide eristamise kohta iga klassi või kogumi puhul. |
| --- | --- |

c)

statistiliste meetodite alusel valitud riskitegurite ja reitingukriteeriumide vastavus statistilisele tõendusmaterjalile riskide eristamise kohta iga klassi või kogumi puhul.

2.   Lõike 1 punkti a kohaselt analüüsitavad võimalikud riskitegurid ja reitingukriteeriumid hõlmavad järgmist, kui see on riskipositsiooni liigi puhul võimalik:

| a) | võlgniku riski tunnused, sealhulgas:






  i) | kui tegemist on nõuetega krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning muude äriühingute vastu: finantsaruanded, kvalitatiivne teave, majandusharu risk, riigirisk, emaettevõtja toetus; |
| --- | --- | --- |

a)

võlgniku riski tunnused, sealhulgas:

i)

kui tegemist on nõuetega krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning muude äriühingute vastu: finantsaruanded, kvalitatiivne teave, majandusharu risk, riigirisk, emaettevõtja toetus;

| ii) | kui tegemist on jaenõuetega: finantsaruanded või teave isiku tulu kohta, kvalitatiivne teave, käitumisalane teave, sotsiaal-demograafiline teave; |
| --- | --- |

ii)

kui tegemist on jaenõuetega: finantsaruanded või teave isiku tulu kohta, kvalitatiivne teave, käitumisalane teave, sotsiaal-demograafiline teave;

| b) | tehingu riski tunnused, sealhulgas toote liik, tagatise liik, nõudeõiguse järk ning laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv; |
| --- | --- |

b)

tehingu riski tunnused, sealhulgas toote liik, tagatise liik, nõudeõiguse järk ning laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv;

| c) | teave viivisseisundi kohta: siseteave või välistest allikatest, näiteks krediidiinfobüroodelt saadud teave. |
| --- | --- |

c)

teave viivisseisundi kohta: siseteave või välistest allikatest, näiteks krediidiinfobüroodelt saadud teave.

Artikkel 34

Võlgnike ja riskipositsioonide jaotumine reitinguklassidesse või kogumitesse

1.   Hinnates võlgnike ja riskipositsioonide jaotumist iga reitingusüsteemi reitinguklassides või kogumites, lähtudes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõike 1 punktidest b, d ja f, lõikest 2 ja lõike 3 punktist c, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | reitinguklasside ja kogumite arv on piisav, et tagada otstarbekas riskide eristamine ja kahju tunnuste kvantifitseerimine reitinguklassi või kogumi tasandil, ning






  i) | krediidiasutuste ja investeerimisühingute, muude äriühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete ning eriotstarbeliste laenunõuete puhul on võlgniku reitinguskaalal vastavalt vähemalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõike 1 punktis b ja lõikes 2 sätestatud arvul reitinguklasse; |
| --- | --- | --- |

a)

reitinguklasside ja kogumite arv on piisav, et tagada otstarbekas riskide eristamine ja kahju tunnuste kvantifitseerimine reitinguklassi või kogumi tasandil, ning

i)

krediidiasutuste ja investeerimisühingute, muude äriühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete ning eriotstarbeliste laenunõuete puhul on võlgniku reitinguskaalal vastavalt vähemalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõike 1 punktis b ja lõikes 2 sätestatud arvul reitinguklasse;

| ii) | ostetud nõuete puhul, mis on liigitatud jaenõueteks, kajastab rühmitamine müüja laenude väljastamise tavasid ja tema klientide heterogeensust; |
| --- | --- |

ii)

ostetud nõuete puhul, mis on liigitatud jaenõueteks, kajastab rühmitamine müüja laenude väljastamise tavasid ja tema klientide heterogeensust;

| b) | riskipositsioonide või võlgnike kontsentratsioon ei ole üheski reitinguklassis või kogumis liiga suur, välja arvatud juhul, kui olemasolevat jaotumist toetavad veenvad empiirilised tõendid kõnealuste riskipositsioonide või võlgnike riski homogeensuse kohta; |
| --- | --- |

b)

riskipositsioonide või võlgnike kontsentratsioon ei ole üheski reitinguklassis või kogumis liiga suur, välja arvatud juhul, kui olemasolevat jaotumist toetavad veenvad empiirilised tõendid kõnealuste riskipositsioonide või võlgnike riski homogeensuse kohta;

| c) | jaenõuete tehingupõhiste reitinguklasside või kogumite puhul on ühes reitinguklassis või kogumis piisaval arvul riskipositsioone või võlgnikke, välja arvatud juhul, kui olemasolevat jaotumist toetavad veenvad empiirilised tõendid selle kohta, et kõnealuste riskipositsioonide või võlgnike rühmitamine on asjakohane või et kasutatakse individuaalsete võlgnike või riskipositsioonide riskiparameetrite otseseid hinnanguid, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 169 lõikes 3; |
| --- | --- |

c)

jaenõuete tehingupõhiste reitinguklasside või kogumite puhul on ühes reitinguklassis või kogumis piisaval arvul riskipositsioone või võlgnikke, välja arvatud juhul, kui olemasolevat jaotumist toetavad veenvad empiirilised tõendid selle kohta, et kõnealuste riskipositsioonide või võlgnike rühmitamine on asjakohane või et kasutatakse individuaalsete võlgnike või riskipositsioonide riskiparameetrite otseseid hinnanguid, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 169 lõikes 3;

| d) | krediidiasutuste ja investeerimisühingute, muude äriühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete tehingupõhiste reitinguklasside või kogumite puhul (piisavate andmete olemasolul) ei ole ühes reitinguklassis või kogumis liiga vähe riskipositsioone või võlgnikke, välja arvatud juhul, kui riskipositsioonide või võlgnike jaotumist toetavad veenvad empiirilised tõendid selle kohta, et kõnealuste riskipositsioonide või võlgnike rühmitamine on asjakohane või et kasutatakse individuaalsete võlgnike või riskipositsioonide riskiparameetrite otseseid hinnanguid, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 169 lõikes 3. |
| --- | --- |

d)

krediidiasutuste ja investeerimisühingute, muude äriühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete tehingupõhiste reitinguklasside või kogumite puhul (piisavate andmete olemasolul) ei ole ühes reitinguklassis või kogumis liiga vähe riskipositsioone või võlgnikke, välja arvatud juhul, kui riskipositsioonide või võlgnike jaotumist toetavad veenvad empiirilised tõendid selle kohta, et kõnealuste riskipositsioonide või võlgnike rühmitamine on asjakohane või et kasutatakse individuaalsete võlgnike või riskipositsioonide riskiparameetrite otseseid hinnanguid, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 169 lõikes 3.

2.   Lisaks lõikes 1 sätestatud kontrollimisele hindavad pädevad asutused vajaduse korral kriteeriume, mida krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab järgmise kindlaksmääramisel:

| a) | reitinguklasside või kogumite maksimaalne ja minimaalne koguarv; |
| --- | --- |

a)

reitinguklasside või kogumite maksimaalne ja minimaalne koguarv;

| b) | igasse reitinguklassi või kogumisse määratud riskipositsioonide ja võlgnike osakaal. |
| --- | --- |

b)

igasse reitinguklassi või kogumisse määratud riskipositsioonide ja võlgnike osakaal.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel võtavad pädevad asutused arvesse riskipositsioonide ja võlgnike arvu ning riskipositsioonide väärtuste praegust ja varasemat vaadeldud jaotumist, sealhulgas riskipositsioonide ja võlgnike liikumist erinevate reitinguklasside või kogumite vahel.

Artikkel 35

Riskide eristamine

1.   Hinnates jaenõuete puhul riskide eristamist igas reitingusüsteemis, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõike 3 punktides b ja c, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | riskide eristamise hindamiseks kasutatavad vahendid on kättesaadavaid andmeid arvesse võttes usaldusväärsed ja asjakohased ning riskide asjakohast eristamist tõendavad erinevate majandustingimuste korral reitinguklasside või kogumite realiseerunud makseviivituse määrade või kahjumäärade aegread; |
| --- | --- |

a)

riskide eristamise hindamiseks kasutatavad vahendid on kättesaadavaid andmeid arvesse võttes usaldusväärsed ja asjakohased ning riskide asjakohast eristamist tõendavad erinevate majandustingimuste korral reitinguklasside või kogumite realiseerunud makseviivituse määrade või kahjumäärade aegread;

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing on määratlenud reitingusüsteemi eeldatava toimimise seoses riskide eristamisega selgelt kehtestatud eesmärkide ja lubatud hälvete kaudu kindlaksmääratud parameetrite ja vahendite puhul ning meetmete kaudu, millega kõrvaldatakse kõrvalekalded neist eesmärkidest või lubatud hälvetest; esialgse arendustöö ja jooksva kasutamise jaoks võib kindlaks määrata eraldi eesmärgid ja lubatud hälbed; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus või investeerimisühing on määratlenud reitingusüsteemi eeldatava toimimise seoses riskide eristamisega selgelt kehtestatud eesmärkide ja lubatud hälvete kaudu kindlaksmääratud parameetrite ja vahendite puhul ning meetmete kaudu, millega kõrvaldatakse kõrvalekalded neist eesmärkidest või lubatud hälvetest; esialgse arendustöö ja jooksva kasutamise jaoks võib kindlaks määrata eraldi eesmärgid ja lubatud hälbed;

| c) | kindlaksmääratud parameetrite ja vahendite puhul kehtestatud eesmärgid ja lubatud hälbed ning nende saavutamiseks kasutatavad mehhanismid tagavad riskide piisava eristamise. |
| --- | --- |

c)

kindlaksmääratud parameetrite ja vahendite puhul kehtestatud eesmärgid ja lubatud hälbed ning nende saavutamiseks kasutatavad mehhanismid tagavad riskide piisava eristamise.

2.   Pädevad asutused kohaldavad lõiget 1 ka muude riskipositsioonide kui jaenõuete riskide eristamise hindamise suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõikele 1, kui selleks on piisavalt andmeid.

Artikkel 36

Homogeensus

1.   Hinnates samasse reitinguklassi või kogumisse määratud võlgnike või riskipositsioonide homogeensust, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 170 lõikes 1 ja lõike 3 punktis c, hindavad pädevad asutused igasse reitinguklassi või kogumisse kuuluvate võlgniku- ja tehingupõhise kahju tunnuste sarnasust kõigi järgmiste tegurite puhul:

| a) | sisereitingud; |
| --- | --- |

a)

sisereitingud;

| b) | makseviivituse tõenäosuse hinnangud; |
| --- | --- |

b)

makseviivituse tõenäosuse hinnangud;

| c) | asjakohasel juhul makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangud; |
| --- | --- |

c)

asjakohasel juhul makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangud;

| d) | asjakohasel juhul ümberhindlustegurite sisehinnangud; |
| --- | --- |

d)

asjakohasel juhul ümberhindlustegurite sisehinnangud;

| e) | asjakohasel juhul kogukahju sisehinnangud.
  Jaenõuete korral hindavad pädevad asutused neid tegureid iga reitingusüsteemi puhul. Muude kui jaenõuete korral hindavad pädevad asutused neid tegureid ainult nende reitingusüsteemide puhul, mille kohta on piisavalt andmeid. |
| --- | --- |

e)

asjakohasel juhul kogukahju sisehinnangud.

Jaenõuete korral hindavad pädevad asutused neid tegureid iga reitingusüsteemi puhul. Muude kui jaenõuete korral hindavad pädevad asutused neid tegureid ainult nende reitingusüsteemide puhul, mille kohta on piisavalt andmeid.

2.   Lõike 1 kohasel hindamisel kontrollivad pädevad asutused väärtuste vahemikku ning võlgniku- ja tehingupõhise kahju tunnuste jaotust igas reitinguklassis või kogumis.

4. JAGU

Statistilistele mudelitele või muudele mehaanilistele meetoditele esitatavate erinõuete täitmise hindamise metoodika

Artikkel 37

Andmetele esitatavad nõuded

1.   Hinnates mudelisse sisestavate andmete kontrollimise protsessi, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 174 punktis b, kontrollivad pädevad asutused järgmist:

| a) | äriühingusiseste ja väliste andmeallikate usaldusväärsust ja kvaliteeti ning nendest allikatest saadud andmete ulatust, samuti ajavahemikku, mida need allikad hõlmavad; |
| --- | --- |

a)

äriühingusiseste ja väliste andmeallikate usaldusväärsust ja kvaliteeti ning nendest allikatest saadud andmete ulatust, samuti ajavahemikku, mida need allikad hõlmavad;

| b) | andmete ühendamise protsessi, kui mudelisse sisestatakse mitmest andmeallikast pärinevaid andmeid; |
| --- | --- |

b)

andmete ühendamise protsessi, kui mudelisse sisestatakse mitmest andmeallikast pärinevaid andmeid;

| c) | andmete väljajätmise põhjendusi ja ulatust väljajätmise põhjuste kaupa, kasutades statistikat koguandmete osakaalu kohta, mida iga väljajätmine hõlmab, kui teatavad andmed jäeti mudeli väljatöötamisel valimist välja; |
| --- | --- |

c)

andmete väljajätmise põhjendusi ja ulatust väljajätmise põhjuste kaupa, kasutades statistikat koguandmete osakaalu kohta, mida iga väljajätmine hõlmab, kui teatavad andmed jäeti mudeli väljatöötamisel valimist välja;

| d) | vigaste ja puuduvate andmete käsitlemise ning võõrväärtuste ja kategoriaalsete andmete töötlemise protseduure, veendudes, et kategooria muutmine ei põhjusta andmete kvaliteedi halvenemist ega struktuurseid katkestusi andmetes; |
| --- | --- |

d)

vigaste ja puuduvate andmete käsitlemise ning võõrväärtuste ja kategoriaalsete andmete töötlemise protseduure, veendudes, et kategooria muutmine ei põhjusta andmete kvaliteedi halvenemist ega struktuurseid katkestusi andmetes;

| e) | andmete teisendamise protsesse, sealhulgas standardimist ja muud liiki funktsionaalset teisendamist, ning kõnealuste teisendamiste asjakohasust, võttes arvesse mudeli ülesobituse riski. |
| --- | --- |

e)

andmete teisendamise protsesse, sealhulgas standardimist ja muud liiki funktsionaalset teisendamist, ning kõnealuste teisendamiste asjakohasust, võttes arvesse mudeli ülesobituse riski.

2.   Hinnates mudeli loomiseks kasutatud andmete representatiivsust, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 174 punktis c, kontrollivad pädevad asutused järgmist:

| a) | mudeli loomiseks kasutatud andmetes kajastatud võlgniku- või tehingupõhise riski tunnuste võrreldavust konkreetse reitingumudeliga hõlmatud riskipositsioonide omadega; |
| --- | --- |

a)

mudeli loomiseks kasutatud andmetes kajastatud võlgniku- või tehingupõhise riski tunnuste võrreldavust konkreetse reitingumudeliga hõlmatud riskipositsioonide omadega;

| b) | laenude väljastamise ja võlgade sissenõudmise praeguste standardite võrreldavust nendega, mida kohaldati modelleerimisel kasutatud võrdlusandmete kogumiga seotud ajal; |
| --- | --- |

b)

laenude väljastamise ja võlgade sissenõudmise praeguste standardite võrreldavust nendega, mida kohaldati modelleerimisel kasutatud võrdlusandmete kogumiga seotud ajal;

| c) | makseviivituse määratluse ajalist järjepidevust modelleerimisel kasutatud andmetes, veendudes järgmises:






  i) | on tehtud kohandusi, et saavutada vastavus kehtivale makseviivituse määratlusele, kui makseviivituse määratlust on vaatlusperioodi jooksul muudetud; |
| --- | --- | --- |

c)

makseviivituse määratluse ajalist järjepidevust modelleerimisel kasutatud andmetes, veendudes järgmises:

i)

on tehtud kohandusi, et saavutada vastavus kehtivale makseviivituse määratlusele, kui makseviivituse määratlust on vaatlusperioodi jooksul muudetud;

| ii) | kui krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb mitmes jurisdiktsioonis, kus makseviivitus on määratletud erinevalt, on ta rakendanud piisavaid meetmeid andmete representatiivsuse tagamiseks; |
| --- | --- |

ii)

kui krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb mitmes jurisdiktsioonis, kus makseviivitus on määratletud erinevalt, on ta rakendanud piisavaid meetmeid andmete representatiivsuse tagamiseks;

| iii) | reitingumudeli spetsifikatsioonis kasutatav makseviivituse määratlus ei avalda negatiivset mõju mudeli struktuurile ega toimimisele, kui see määratlus erineb määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 178 sätestatud makseviivituse määratlusest; |
| --- | --- |

iii)

reitingumudeli spetsifikatsioonis kasutatav makseviivituse määratlus ei avalda negatiivset mõju mudeli struktuurile ega toimimisele, kui see määratlus erineb määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 178 sätestatud makseviivituse määratlusest;

| d) | kui mudeli väljatöötamisel kasutatakse välisandmeid või krediidiasutuste või investeerimisühingute lõikes koondatud andmeid, siis selliste andmete asjakohasust ja piisavust krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioonide, toodete ja riskiprofiili seisukohast. |
| --- | --- |

d)

kui mudeli väljatöötamisel kasutatakse välisandmeid või krediidiasutuste või investeerimisühingute lõikes koondatud andmeid, siis selliste andmete asjakohasust ja piisavust krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioonide, toodete ja riskiprofiili seisukohast.

Artikkel 38

Mudeli ülesehitus

Hinnates reitingumudeli ülesehitust, lähtudes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 174 punktist a, kontrollivad pädevad asutused järgmist:

| a) | mudeli asjakohasust, võttes arvesse selle konkreetset rakendamist; |
| --- | --- |

a)

mudeli asjakohasust, võttes arvesse selle konkreetset rakendamist;

| b) | krediidiasutuse või investeerimisühingu analüüsi alternatiivsete eelduste või alternatiivsete meetodite kohta võrreldes mudelis valitutega; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuse või investeerimisühingu analüüsi alternatiivsete eelduste või alternatiivsete meetodite kohta võrreldes mudelis valitutega;

| c) | krediidiasutuse või investeerimisühingu mudeli väljatöötamise metoodikat; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuse või investeerimisühingu mudeli väljatöötamise metoodikat;

| d) | seda, et krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomased töötajad mõistavad täielikult mudeli suutlikkust ja piiranguid, ning eelkõige seda, et krediidiasutuse või investeerimisühingu mudeli dokumentatsioonis:






  i) | kirjeldatakse, millised mudeli piirangud on seotud mudeli sisenditega, ebakindlate eeldustega, mudeli töötlemiskomponendiga ja kas mudeli väljund luuakse käsitsi või IT-süsteemis; |
| --- | --- | --- |

d)

seda, et krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomased töötajad mõistavad täielikult mudeli suutlikkust ja piiranguid, ning eelkõige seda, et krediidiasutuse või investeerimisühingu mudeli dokumentatsioonis:

i)

kirjeldatakse, millised mudeli piirangud on seotud mudeli sisenditega, ebakindlate eeldustega, mudeli töötlemiskomponendiga ja kas mudeli väljund luuakse käsitsi või IT-süsteemis;

| ii) | on esitatud olukorrad, kus mudel võib toimida oodatust halvemini või osutuda ebapiisavaks, ning hinnang mudeli puuduste olulisusele ja võimalikele leevendavatele teguritele. |
| --- | --- |

ii)

on esitatud olukorrad, kus mudel võib toimida oodatust halvemini või osutuda ebapiisavaks, ning hinnang mudeli puuduste olulisusele ja võimalikele leevendavatele teguritele.

Artikkel 39

Inimese tehtavad otsused

Hinnates, kas statistilist mudelit või muud mehaanilist meetodit täiendatakse inimese tehtavate otsustega vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 174 punktile e ning kas inimese tehtavaid otsuseid rakendatakse reitingumudeli väljatöötamisel ning riskipositsioonide klassidesse või kogumitesse määramisel proportsionaalselt ja asjakohaselt, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | inimese tehtavate otsuste rakendamise viis on põhjendatud ja täielikult dokumenteeritud ning selliste otsuste mõju reitingusüsteemile hinnatakse, võimaluse korral ka arvutades välja inimese tehtavate otsuste marginaalse panuse reitingusüsteemi toimimisse; |
| --- | --- |

a)

inimese tehtavate otsuste rakendamise viis on põhjendatud ja täielikult dokumenteeritud ning selliste otsuste mõju reitingusüsteemile hinnatakse, võimaluse korral ka arvutades välja inimese tehtavate otsuste marginaalse panuse reitingusüsteemi toimimisse;

| b) | arvesse võetakse kogu asjakohast teavet, mida ei ole mudelis arvesse võetud, ja rakendatakse piisavat konservatiivsust; |
| --- | --- |

b)

arvesse võetakse kogu asjakohast teavet, mida ei ole mudelis arvesse võetud, ja rakendatakse piisavat konservatiivsust;

| c) | kui riskipositsioonide reitingusüsteemi reitinguklassidesse või kogumitesse määramise protsess eeldab inimese tehtavate otsuste rakendamist subjektiivsete sisendandmete näol või kui laenupoliitika võimaldab mudeli sisendite või väljundite korrigeerimist inimese otsuse põhjal, on täidetud kõik järgmised tingimused:






  i) | mudeli kasutajatele mõeldud juhendis on selgelt määratletud sisendandmed ja olukorrad, kus sisendandmeid võib inimese otsuse põhjal korrigeerida; |
| --- | --- | --- |

c)

kui riskipositsioonide reitingusüsteemi reitinguklassidesse või kogumitesse määramise protsess eeldab inimese tehtavate otsuste rakendamist subjektiivsete sisendandmete näol või kui laenupoliitika võimaldab mudeli sisendite või väljundite korrigeerimist inimese otsuse põhjal, on täidetud kõik järgmised tingimused:

i)

mudeli kasutajatele mõeldud juhendis on selgelt määratletud sisendandmed ja olukorrad, kus sisendandmeid võib inimese otsuse põhjal korrigeerida;

| ii) | olukordi, kus sisendandmeid on tegelikult korrigeeritud, on vähe; |
| --- | --- |

ii)

olukordi, kus sisendandmeid on tegelikult korrigeeritud, on vähe;

| iii) | mudeli kasutajatele mõeldud juhendis on selgelt määratletud olukorrad, kus reitingumudelite sisendit või väljundit võib inimese otsuse põhjal korrigeerida, ning protseduurid mudelite sisendi või väljundi selliseks korrigeerimiseks; |
| --- | --- |

iii)

mudeli kasutajatele mõeldud juhendis on selgelt määratletud olukorrad, kus reitingumudelite sisendit või väljundit võib inimese otsuse põhjal korrigeerida, ning protseduurid mudelite sisendi või väljundi selliseks korrigeerimiseks;

| iv) | kõik andmed inimese tehtavate otsuste rakendamise kohta ja olukordade kohta, kus reitingumudelite sisendit või väljundit on inimese otsuse põhjal korrigeeritud, säilitatakse ja krediidiriski kontrolli üksus või valideerimisfunktsiooni täitja analüüsib perioodiliselt neid andmeid, et teha kindlaks mõju reitingumudelile; |
| --- | --- |

iv)

kõik andmed inimese tehtavate otsuste rakendamise kohta ja olukordade kohta, kus reitingumudelite sisendit või väljundit on inimese otsuse põhjal korrigeeritud, säilitatakse ja krediidiriski kontrolli üksus või valideerimisfunktsiooni täitja analüüsib perioodiliselt neid andmeid, et teha kindlaks mõju reitingumudelile;

| d) | inimese tehtavate otsuste rakendamist juhitakse asjakohaselt ja selliste otsuste rakendamine on iga reitingusüsteemi puhul proportsionaalne riskipositsiooni liigiga. |
| --- | --- |

d)

inimese tehtavate otsuste rakendamist juhitakse asjakohaselt ja selliste otsuste rakendamine on iga reitingusüsteemi puhul proportsionaalne riskipositsiooni liigiga.

Artikkel 40

Mudeli toimimine

Hinnates mudeli prognoosivõimet, mis on nõutav määruse (EL) nr 575/2013 artikli 174 punkti a kohaselt, veenduvad pädevad asutused, et krediidiasutuse või investeerimisühingu sisestandarditega:

| a) | antakse ülevaade eeldustest ja teooriast, mis on aluseks parameetritele, mille krediidiasutus või investeerimisühing on valinud mudeli toimimise hindamiseks; |
| --- | --- |

a)

antakse ülevaade eeldustest ja teooriast, mis on aluseks parameetritele, mille krediidiasutus või investeerimisühing on valinud mudeli toimimise hindamiseks;

| b) | on määratud kindlaks parameetrite kohaldamise viis, konkreetsete parameetrite kasutamise kohustuslikkus või vabatahtlikkus ja olukorrad, kus konkreetseid parameetreid tuleb kasutada, ning tagatakse parameetrite sidus kasutamine; |
| --- | --- |

b)

on määratud kindlaks parameetrite kohaldamise viis, konkreetsete parameetrite kasutamise kohustuslikkus või vabatahtlikkus ja olukorrad, kus konkreetseid parameetreid tuleb kasutada, ning tagatakse parameetrite sidus kasutamine;

| c) | on määratud kindlaks parameetrite kohaldatavuse tingimused ning vastuvõetavad piirmäärad ja lubatud hälbed, samuti see, kas ja kuidas võetakse hindamisprotsessis arvesse parameetrite väärtustega seotud statistilisi vigu, ning kui arvutused tehakse rohkem kui ühe parameetri kohta, siis meetodid mitme testitulemuse liitmiseks üheks hinnanguks; |
| --- | --- |

c)

on määratud kindlaks parameetrite kohaldatavuse tingimused ning vastuvõetavad piirmäärad ja lubatud hälbed, samuti see, kas ja kuidas võetakse hindamisprotsessis arvesse parameetrite väärtustega seotud statistilisi vigu, ning kui arvutused tehakse rohkem kui ühe parameetri kohta, siis meetodid mitme testitulemuse liitmiseks üheks hinnanguks;

| d) | on määratud kindlaks protsess, millega tagatakse, et mudeli toimivuse halvenemisest, mis põhjustab punktis c osutatud piirmäärade ületamise, teavitatakse asjaomaseid vastutavaid kõrgema juhtkonna liikmeid, ning mudelis vajalike muudatuste rakendamise kohta lõpliku otsuse tegemise eest vastutavad juhtkonna liikmed annavad selgeid juhiseid selle kohta, kuidas parameetrite tulemusi arvesse võetakse. |
| --- | --- |

d)

on määratud kindlaks protsess, millega tagatakse, et mudeli toimivuse halvenemisest, mis põhjustab punktis c osutatud piirmäärade ületamise, teavitatakse asjaomaseid vastutavaid kõrgema juhtkonna liikmeid, ning mudelis vajalike muudatuste rakendamise kohta lõpliku otsuse tegemise eest vastutavad juhtkonna liikmed annavad selgeid juhiseid selle kohta, kuidas parameetrite tulemusi arvesse võetakse.

8. PEATÜKK

RISKIDE KVANTIFITSEERIMISE HINDAMISE METOODIKA

1. JAGU

Üldpõhimõtted

Artikkel 41

Üldpõhimõtted

1.   Selleks et hinnata krediidiasutuse või investeerimisühingu vastavust riskiparameetrite kvantifitseerimise nõuetele, kontrollivad pädevad asutused määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punkti a kohaldamisel krediidiasutuse või investeerimisühingu puhul järgmist:

| a) | vastavalt artiklitele 42, 43 ja 44 vastavust hindamise üldistele nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 179; |
| --- | --- |

a)

vastavalt artiklitele 42, 43 ja 44 vastavust hindamise üldistele nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 179;

| b) | vastavalt artiklitele 45 ja 46 vastavust makseviivituse tõenäosuse hindamise erinõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 180; |
| --- | --- |

b)

vastavalt artiklitele 45 ja 46 vastavust makseviivituse tõenäosuse hindamise erinõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 180;

| c) | vastavalt artiklitele 47–52 vastavust makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute erinõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 181; |
| --- | --- |

c)

vastavalt artiklitele 47–52 vastavust makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute erinõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 181;

| d) | vastavalt artiklitele 53–56 vastavust ümberhindlustegurite sisehinnangute erinõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 182; |
| --- | --- |

d)

vastavalt artiklitele 53–56 vastavust ümberhindlustegurite sisehinnangute erinõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 182;

| e) | vastavalt artiklile 57 vastavust garantiide ja krediidituletisinstrumentide mõju hindamise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 183; |
| --- | --- |

e)

vastavalt artiklile 57 vastavust garantiide ja krediidituletisinstrumentide mõju hindamise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 183;

| f) | vastavalt artiklile 58 vastavust ostetud nõuete puhul kohaldatavatele tingimustele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 184. |
| --- | --- |

f)

vastavalt artiklile 58 vastavust ostetud nõuete puhul kohaldatavatele tingimustele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 184.

2.   Lõike 1 kohasel kontrollimisel kasutavad pädevad asutused kõiki järgmisi meetodeid:

| a) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohased sise-eeskirjad; |
| --- | --- |

a)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohased sise-eeskirjad;

| b) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu tehnilise dokumentatsiooni asjaomase hindamismetoodika ja -protsessi kohta; |
| --- | --- |

b)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu tehnilise dokumentatsiooni asjaomase hindamismetoodika ja -protsessi kohta;

| c) | vaatavad läbi asjakohased riskiparameetrite hindamise juhendid, metoodikad ja protsessid ning testivad neid; |
| --- | --- |

c)

vaatavad läbi asjakohased riskiparameetrite hindamise juhendid, metoodikad ja protsessid ning testivad neid;

| d) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani, mudelikomitee või muude komiteede asjakohased protokollid; |
| --- | --- |

d)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani, mudelikomitee või muude komiteede asjakohased protokollid;

| e) | vaatavad läbi aruanded riskiparameetrite toimimise kohta ning krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidiriski kontrolli üksuse, valideerimisfunktsiooni täitja, siseauditi funktsiooni täitja või mis tahes muu kontrollifunktsiooni täitja soovitused; |
| --- | --- |

e)

vaatavad läbi aruanded riskiparameetrite toimimise kohta ning krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidiriski kontrolli üksuse, valideerimisfunktsiooni täitja, siseauditi funktsiooni täitja või mis tahes muu kontrollifunktsiooni täitja soovitused;

| f) | hindavad eduaruandeid, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust asjakohaste auditite, valideerimiste ja järelevalve käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks; |
| --- | --- |

f)

hindavad eduaruandeid, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust asjakohaste auditite, valideerimiste ja järelevalve käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks;

| g) | hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid. |
| --- | --- |

g)

hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid.

3.   Lõike 1 kohasel kontrollimisel võivad pädevad asutused kasutada ka mõnda järgmistest täiendavatest meetoditest:

| a) | nõuda krediidiasutuse või investeerimisühingu metoodikavalikuid ja saadud tulemusi põhjendavate täiendavate dokumentide või analüüside esitamist; |
| --- | --- |

a)

nõuda krediidiasutuse või investeerimisühingu metoodikavalikuid ja saadud tulemusi põhjendavate täiendavate dokumentide või analüüside esitamist;

| b) | hinnata ise riskiparameetreid või korrata krediidiasutuse või investeerimisühingu tehtud hindamisi, kasutades krediidiasutuse või investeerimisühingu esitatud asjakohaseid andmeid; |
| --- | --- |

b)

hinnata ise riskiparameetreid või korrata krediidiasutuse või investeerimisühingu tehtud hindamisi, kasutades krediidiasutuse või investeerimisühingu esitatud asjakohaseid andmeid;

| c) | nõuda ja analüüsida hindamisprotsessis kasutatud andmeid; |
| --- | --- |

c)

nõuda ja analüüsida hindamisprotsessis kasutatud andmeid;

| d) | vaadata läbi IT-süsteemide funktsionaalse dokumentatsiooni, mis on hindamisega seotud; |
| --- | --- |

d)

vaadata läbi IT-süsteemide funktsionaalse dokumentatsiooni, mis on hindamisega seotud;

| e) | teha krediidiasutuse või investeerimisühingu andmetega ise teste või nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing teeks pädeva asutuse nõutud teste; |
| --- | --- |

e)

teha krediidiasutuse või investeerimisühingu andmetega ise teste või nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing teeks pädeva asutuse nõutud teste;

| f) | vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

f)

vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid.

2. JAGU

Riskiparameetrite kvantifitseerimise üldiste nõuete täitmise hindamise metoodika

Artikkel 42

Andmetele esitatavad nõuded

1.   Hinnates vastavust määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 179 sätestatud üldistele hindamisnõuetele, riskiparameetrite kvantifitseerimiseks kasutatavatele andmetele ja nende andmete kvaliteedile, kontrollivad pädevad asutused järgmist:

| a) | kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete andmete ning muu teabe täielikkust, arvestades riskiparameetrite kvantifitseerimiseks kasutatavaid meetodeid, et veenduda kõigi asjakohaste varasemate kogemuste ja empiiriliste tõendite kasutamises; |
| --- | --- |

a)

kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete andmete ning muu teabe täielikkust, arvestades riskiparameetrite kvantifitseerimiseks kasutatavaid meetodeid, et veenduda kõigi asjakohaste varasemate kogemuste ja empiiriliste tõendite kasutamises;

| b) | selliste kvantitatiivsete andmete kättesaadavust, milles eristatakse kahjukogemusi vastavaid riskiparameetreid mõjutavate tegurite kaupa, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 179 lõike 1 punktis b; |
| --- | --- |

b)

selliste kvantitatiivsete andmete kättesaadavust, milles eristatakse kahjukogemusi vastavaid riskiparameetreid mõjutavate tegurite kaupa, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 179 lõike 1 punktis b;

| c) | teatavat liiki riskipositsioonide riskiparameetrite hindamiseks kasutatavate andmete representatiivsust; |
| --- | --- |

c)

teatavat liiki riskipositsioonide riskiparameetrite hindamiseks kasutatavate andmete representatiivsust;

| d) | kvantifitseerimiseks kasutatavate valimisse kuuluvate riskipositsioonide arvu piisavust ning artiklites 45, 47 ja 53 osutatud ajaloolise vaatlusperioodi pikkust, et veenduda krediidiasutuse või investeerimisühingu hinnangute täpsuses ja usaldusväärsuses; |
| --- | --- |

d)

kvantifitseerimiseks kasutatavate valimisse kuuluvate riskipositsioonide arvu piisavust ning artiklites 45, 47 ja 53 osutatud ajaloolise vaatlusperioodi pikkust, et veenduda krediidiasutuse või investeerimisühingu hinnangute täpsuses ja usaldusväärsuses;

| e) | andmete puhastamise põhjendust ja dokumenteerimist, sealhulgas vaadeldud andmete väljajätmist hindamisest ja kinnitust selle kohta, et väljajätmised ei põhjusta riski kvantifitseerimisel moonutusi; makseviivituse tõenäosuse hinnangute puhul eelkõige põhjendust ja dokumentatsiooni selle kohta, kuidas andmete puhastamine mõjutab pikaajalist keskmist makseviivituse määra; |
| --- | --- |

e)

andmete puhastamise põhjendust ja dokumenteerimist, sealhulgas vaadeldud andmete väljajätmist hindamisest ja kinnitust selle kohta, et väljajätmised ei põhjusta riski kvantifitseerimisel moonutusi; makseviivituse tõenäosuse hinnangute puhul eelkõige põhjendust ja dokumentatsiooni selle kohta, kuidas andmete puhastamine mõjutab pikaajalist keskmist makseviivituse määra;

| f) | riskiparameetrite hindamiseks kasutatavate andmestike vahelist kooskõla, eelkõige seoses makseviivituse määratlusega, makseviivituse, sealhulgas mitmekordsete makseviivituste käsitlemisega, nagu on osutatud artikli 46 lõike 1 punktis b ja artiklis 49, ning valimi koosseisuga. |
| --- | --- |

f)

riskiparameetrite hindamiseks kasutatavate andmestike vahelist kooskõla, eelkõige seoses makseviivituse määratlusega, makseviivituse, sealhulgas mitmekordsete makseviivituste käsitlemisega, nagu on osutatud artikli 46 lõike 1 punktis b ja artiklis 49, ning valimi koosseisuga.

2.   Lõike 1 punkti c kohasel kontrollimisel kontrollivad pädevad asutused teatavat liiki riskipositsioonide riskiparameetrite hindamiseks kasutatavate andmete representatiivsust, hinnates järgmist:

| a) | iga reitingumudeliga hõlmatud riskipositsioonide struktuuri ja võlgnike või tehingute erinevaid riskitunnuseid ning seda, kas praegune portfell on nõutaval määral võrreldav portfellidega, mis moodustavad võrdlusandmestiku; |
| --- | --- |

a)

iga reitingumudeliga hõlmatud riskipositsioonide struktuuri ja võlgnike või tehingute erinevaid riskitunnuseid ning seda, kas praegune portfell on nõutaval määral võrreldav portfellidega, mis moodustavad võrdlusandmestiku;

| b) | laenude väljastamise ja võlgade sissenõudmise praeguste standardite võrreldavust nendega, mida kohaldati võrdlusandmestikuga seotud ajal; |
| --- | --- |

b)

laenude väljastamise ja võlgade sissenõudmise praeguste standardite võrreldavust nendega, mida kohaldati võrdlusandmestikuga seotud ajal;

| c) | makseviivituse määratluse järjepidevust vaatlusperioodil:






  i) | kui vaatlusperioodil on makseviivituse määratlust muudetud, siis nende kohanduste kirjeldust, mis on tehtud selleks, et saavutada nõutav kooskõla hetkel kehtiva makseviivituse määratlusega; |
| --- | --- | --- |

c)

makseviivituse määratluse järjepidevust vaatlusperioodil:

i)

kui vaatlusperioodil on makseviivituse määratlust muudetud, siis nende kohanduste kirjeldust, mis on tehtud selleks, et saavutada nõutav kooskõla hetkel kehtiva makseviivituse määratlusega;

| ii) | kui makseviivitus on määratletud erinevalt eri jurisdiktsioonides, kus krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb, siis krediidiasutuse või investeerimisühingu rakendatud meetmete ja konservatiivsuse piisavust; |
| --- | --- |

ii)

kui makseviivitus on määratletud erinevalt eri jurisdiktsioonides, kus krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb, siis krediidiasutuse või investeerimisühingu rakendatud meetmete ja konservatiivsuse piisavust;

| d) | kui riskiparameetrite kvantifitseerimisel kasutatakse välisandmeid ja krediidiasutuste või investeerimisühingute lõikes koondatud andmeid, siis nende andmete asjakohasust ja sobivust krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioonide, toodete ja riskiprofiili ning makseviivituse määratluse seisukohast; |
| --- | --- |

d)

kui riskiparameetrite kvantifitseerimisel kasutatakse välisandmeid ja krediidiasutuste või investeerimisühingute lõikes koondatud andmeid, siis nende andmete asjakohasust ja sobivust krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioonide, toodete ja riskiprofiili ning makseviivituse määratluse seisukohast;

| e) | kui välised või koondatud andmed ei ole kooskõlas krediidiasutuse või investeerimisühingu makseviivituse sisemääratlusega, siis kirjeldust makseviivituse sisemääratlusega nõutava kooskõla saavutamiseks krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt välistes või koondatud andmetes tehtud kohanduste kohta. |
| --- | --- |

e)

kui välised või koondatud andmed ei ole kooskõlas krediidiasutuse või investeerimisühingu makseviivituse sisemääratlusega, siis kirjeldust makseviivituse sisemääratlusega nõutava kooskõla saavutamiseks krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt välistes või koondatud andmetes tehtud kohanduste kohta.

3.   Hinnates riskiparameetrite kvantifitseerimiseks kasutatavate, krediidiasutuste või investeerimisühingute lõikes koondatud andmete kvaliteeti, kohaldavad pädevad asutused lisaks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 179 lõikes 2 sätestatud nõuetele vastavuse kontrollimisele lõigetes 1 ja 2 sätestatud hindamismetoodikat.

Artikkel 43

Hinnangute läbivaatamine

Hinnates riskiparameetrite hinnangute läbivaatamist krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 179 lõike 1 punktis c, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | hinnangute läbivaatamise protsess ja iga-aastane kava näevad ette kõigi hinnangute õigeaegse läbivaatamise; |
| --- | --- |

a)

hinnangute läbivaatamise protsess ja iga-aastane kava näevad ette kõigi hinnangute õigeaegse läbivaatamise;

| b) | kindlaks on määratud kriteeriumid, mille alusel tehakse kindlaks olukorrad, mis tingivad sagedasema läbivaatamise; |
| --- | --- |

b)

kindlaks on määratud kriteeriumid, mille alusel tehakse kindlaks olukorrad, mis tingivad sagedasema läbivaatamise;

| c) | riskiparameetrite hindamiseks kasutatavad metoodikad ja andmed kajastavad muutusi laenude väljastamise protsessis ja portfellide koosseisus; |
| --- | --- |

c)

riskiparameetrite hindamiseks kasutatavad metoodikad ja andmed kajastavad muutusi laenude väljastamise protsessis ja portfellide koosseisus;

| d) | makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks kasutatavad meetodid ja andmed kajastavad muutusi sissenõudmise protsessis, sissenõudmise liikides ja sissenõudmise protsessi kestuses; |
| --- | --- |

d)

makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks kasutatavad meetodid ja andmed kajastavad muutusi sissenõudmise protsessis, sissenõudmise liikides ja sissenõudmise protsessi kestuses;

| e) | ümberhindlusteguri hindamiseks kasutatavad meetodid ja andmed kajastavad muutusi kasutamata krediidilimiidi jälgimise protsessis; |
| --- | --- |

e)

ümberhindlusteguri hindamiseks kasutatavad meetodid ja andmed kajastavad muutusi kasutamata krediidilimiidi jälgimise protsessis;

| f) | riskiparameetrite hindamiseks kasutatav andmestik sisaldab viimase vaatlusperioodi asjakohaseid andmeid ja seda ajakohastatakse vähemalt kord aastas; |
| --- | --- |

f)

riskiparameetrite hindamiseks kasutatav andmestik sisaldab viimase vaatlusperioodi asjakohaseid andmeid ja seda ajakohastatakse vähemalt kord aastas;

| g) | riskiparameetrite hinnangud kajastavad tehnilist arengut ja muud asjakohast teavet. |
| --- | --- |

g)

riskiparameetrite hinnangud kajastavad tehnilist arengut ja muud asjakohast teavet.

Artikkel 44

Konservatiivsus

1.   Pädevad asutused hindavad, kas kapitalinõuete arvutamisel kasutatavate riskiparameetrite väärtusi korrigeeritakse asjakohaselt konservatiivsemaks, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 179 lõike 1 punktis f, järgmistes olukordades:

| a) | meetodid ja andmed ei taga riskiparameetrite hinnangute piisavat kindlust, sealhulgas juhul, kui esineb suuri hindamisvigu; |
| --- | --- |

a)

meetodid ja andmed ei taga riskiparameetrite hinnangute piisavat kindlust, sealhulgas juhul, kui esineb suuri hindamisvigu;

| b) | krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidiriski kontrolli üksus, valideerimisfunktsiooni täitja, siseauditi funktsiooni täitja või mis tahes muu funktsiooni täitja on tuvastanud meetodites, teabes ja andmetes olulisi puudusi; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidiriski kontrolli üksus, valideerimisfunktsiooni täitja, siseauditi funktsiooni täitja või mis tahes muu funktsiooni täitja on tuvastanud meetodites, teabes ja andmetes olulisi puudusi;

| c) | on toimunud olulised muutused laenude väljastamise standardites või sissenõudmise eeskirjades või krediidiasutuse või investeerimisühingu riskivalmidus on muutunud. |
| --- | --- |

c)

on toimunud olulised muutused laenude väljastamise standardites või sissenõudmise eeskirjades või krediidiasutuse või investeerimisühingu riskivalmidus on muutunud.

2.   Pädevad asutused hindavad, ega krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kasuta konservatiivsuse rakendamist alternatiivina võimalikele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 146 alusel rakendatavatele parandusmeetmetele.

3. JAGU

Makseviivituse tõenäosuse hindamise erinõuete täitmise hindamise metoodika

Artikkel 45

Ajaloolise vaatlusperioodi pikkus

Hinnates määruse (EL) nr 575/2013 artikli 180 lõike 1 punktis h ja artikli 180 lõike 2 punktis e osutatud ajaloolise vaatlusperioodi pikkust, võttes arvesse komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/72 (regulatiivsed tehnilised standardid, millega määratakse kindlaks andmete esitamisest vabastamise lubade andmise tingimused) (6) sätestatud tingimusi ning artikli 180 lõike 1 punktis e osutatud üheaastase makseviivituse määra arvutust äriühingusisese makseviivituste kogemuse põhjal, veenduvad pädevad asutused järgmises:

6

| a) | ajaloolise vaatlusperioodi pikkus hõlmab vähemalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 180 lõike 1 punktis h ja lõike 2 punktis e ning asjakohasel juhul delegeeritud määruses (EL) 2017/72 sätestatud nõuete kohast miinimumperioodi; |
| --- | --- |

a)

ajaloolise vaatlusperioodi pikkus hõlmab vähemalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 180 lõike 1 punktis h ja lõike 2 punktis e ning asjakohasel juhul delegeeritud määruses (EL) 2017/72 sätestatud nõuete kohast miinimumperioodi;

| b) | kui ajalooline vaatlusperiood, mida on võimalik kasutada, on andmeallika puhul pikem kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 180 lõike 1 punktis h või artikli 180 lõike 2 punktis e nõutav miinimumperiood ja andmeallika andmed on asjakohased, kasutatakse üheaastase makseviivituse määra pikaajalise keskmise hindamiseks selle pikema perioodi andmeid; |
| --- | --- |

b)

kui ajalooline vaatlusperiood, mida on võimalik kasutada, on andmeallika puhul pikem kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 180 lõike 1 punktis h või artikli 180 lõike 2 punktis e nõutav miinimumperiood ja andmeallika andmed on asjakohased, kasutatakse üheaastase makseviivituse määra pikaajalise keskmise hindamiseks selle pikema perioodi andmeid;

| c) | kui jaenõuete puhul ei omista krediidiasutus või investeerimisühing kõigile kasutatud varasematele andmetele võrdset tähtsust, on see põhjendatud makseviivituse määrade parema prognoosimisega ning konkreetsele perioodile kohaldatud nullkaal või väga väike kaal on nõuetekohaselt põhjendatud või tagab konservatiivsemad hinnangud; |
| --- | --- |

c)

kui jaenõuete puhul ei omista krediidiasutus või investeerimisühing kõigile kasutatud varasematele andmetele võrdset tähtsust, on see põhjendatud makseviivituse määrade parema prognoosimisega ning konkreetsele perioodile kohaldatud nullkaal või väga väike kaal on nõuetekohaselt põhjendatud või tagab konservatiivsemad hinnangud;

| d) | laenude väljastamise standardid ja olemasolevad reitingusüsteemid on omavahel kooskõlas ning makseviivituste siseandmete genereerimise ajal lähtuti võrreldavatest laenude väljastamise standarditest või on laenude väljastamise standardite ja reitingusüsteemide muudatustega seoses suurendatud konservatiivsust, nagu on osutatud artikli 44 lõike 1 punktis c; |
| --- | --- |

d)

laenude väljastamise standardid ja olemasolevad reitingusüsteemid on omavahel kooskõlas ning makseviivituste siseandmete genereerimise ajal lähtuti võrreldavatest laenude väljastamise standarditest või on laenude väljastamise standardite ja reitingusüsteemide muudatustega seoses suurendatud konservatiivsust, nagu on osutatud artikli 44 lõike 1 punktis c;

| e) | krediidiasutuste ja investeerimisühingute, muude äriühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 180 lõike 1 punktis a osutatud suure finantsvõimendusega võlgnike ja valdavalt kaubeldavate varadega võlgnike määratlus ning nende võlgnike stressiolukorra volatiilsuse perioodide kindlaksmääramine, nagu on osutatud kõnealuses sättes, asjakohane. |
| --- | --- |

e)

krediidiasutuste ja investeerimisühingute, muude äriühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 180 lõike 1 punktis a osutatud suure finantsvõimendusega võlgnike ja valdavalt kaubeldavate varadega võlgnike määratlus ning nende võlgnike stressiolukorra volatiilsuse perioodide kindlaksmääramine, nagu on osutatud kõnealuses sättes, asjakohane.

Artikkel 46

Makseviivituse tõenäosuse hindamise meetod

1.   Hinnates makseviivituse tõenäosuse hindamise meetodit, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 180, kontrollivad pädevad asutused, kas iga reitinguklassi või kogumi üheaastane makseviivituse määr arvutatakse viisil, mis on kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 78 määratletud üheaastase makseviivituse määra tunnustega, ning veenduvad järgmises:

| a) | üheaastase makseviivituse määra nimetaja hõlmab vastavasse reitinguklassi või kogumisse määratud võlgnikke või riskipositsioone, kes/mis üheaastase perioodi alguses ei ole makseviivituses; |
| --- | --- |

a)

üheaastase makseviivituse määra nimetaja hõlmab vastavasse reitinguklassi või kogumisse määratud võlgnikke või riskipositsioone, kes/mis üheaastase perioodi alguses ei ole makseviivituses;

| b) | üheaastase makseviivituse määra lugeja hõlmab neid punktis a osutatud võlgnikke või riskipositsioone, kelle/mille puhul on kõnealuse üheaastase perioodi jooksul leidnud aset makseviivitus; sama võlgniku või riskipositsiooni mitut makseviivitust, mis on leidnud aset makseviivituse määraga seotud üheaastase perioodi jooksul, käsitletakse üheainsa makseviivitusena, mis leidis aset esimese makseviivituse toimumise kuupäeval, nagu on osutatud artikli 49 punktis b. |
| --- | --- |

b)

üheaastase makseviivituse määra lugeja hõlmab neid punktis a osutatud võlgnikke või riskipositsioone, kelle/mille puhul on kõnealuse üheaastase perioodi jooksul leidnud aset makseviivitus; sama võlgniku või riskipositsiooni mitut makseviivitust, mis on leidnud aset makseviivituse määraga seotud üheaastase perioodi jooksul, käsitletakse üheainsa makseviivitusena, mis leidis aset esimese makseviivituse toimumise kuupäeval, nagu on osutatud artikli 49 punktis b.

2.   Pädevad asutused veenduvad, et makseviivituse tõenäosuse hindamisel võlgnike reitinguklasside või kogumite kaupa lähtutakse üheaastaste makseviivituse määrade pikaajalisest keskmisest.

Sellega seoses kontrollivad nad, kas ajavahemik, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab üheaastaste makseviivituse määrade pikaajalise keskmise hindamiseks, on asjaomase riskipositsiooni liigi makseviivituse määrade tõenäolise varieeruvuse vahemiku mõttes tüüpiline.

3.   Kui makseviivituse tõenäosuse hindamiseks kasutatud vaadeldud andmed ei ole riskipositsiooni liigi makseviivituse määrade tõenäolise varieeruvuse vahemiku mõttes tüüpilised, veenduvad pädevad asutused, et täidetud on mõlemad järgmised tingimused:

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing kasutab asjakohast alternatiivset meetodit, et hinnata üheaastaste makseviivituse määrade keskmist perioodi alusel, mis on seda liiki riskipositsioonide makseviivituse määrade tõenäolise varieeruvuse vahemiku mõttes tüüpiline; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing kasutab asjakohast alternatiivset meetodit, et hinnata üheaastaste makseviivituse määrade keskmist perioodi alusel, mis on seda liiki riskipositsioonide makseviivituse määrade tõenäolise varieeruvuse vahemiku mõttes tüüpiline;

| b) | kui pärast punktis a osutatud asjakohase meetodi kohaldamist ilmneb, et makseviivituse määrade keskmiste hinnang on ebausaldusväärne või sellel on muud puudused, rakendatakse asjakohasel määral konservatiivsust. |
| --- | --- |

b)

kui pärast punktis a osutatud asjakohase meetodi kohaldamist ilmneb, et makseviivituse määrade keskmiste hinnang on ebausaldusväärne või sellel on muud puudused, rakendatakse asjakohasel määral konservatiivsust.

4.   Lõike 1 kohasel kontrollimisel veenduvad pädevad asutused, et kõik alljärgnevalt loetletud aspektid on riskipositsioonide liigi puhul asjakohased:

| a) | hindamismeetodi funktsionaalne ja struktuuriline vorm; |
| --- | --- |

a)

hindamismeetodi funktsionaalne ja struktuuriline vorm;

| b) | eeldused, millel hindamismeetod põhineb; |
| --- | --- |

b)

eeldused, millel hindamismeetod põhineb;

| c) | hindamismeetodi tsüklilisus; |
| --- | --- |

c)

hindamismeetodi tsüklilisus;

| d) | ajaloolise vaatlusperioodi pikkus, lähtudes artiklist 45; |
| --- | --- |

d)

ajaloolise vaatlusperioodi pikkus, lähtudes artiklist 45;

| e) | rakendatud konservatiivsus, lähtudes artiklist 44; |
| --- | --- |

e)

rakendatud konservatiivsus, lähtudes artiklist 44;

| f) | inimese tehtavad otsused; |
| --- | --- |

f)

inimese tehtavad otsused;

| g) | asjakohasel juhul riskitegurite valik. |
| --- | --- |

g)

asjakohasel juhul riskitegurite valik.

5.   Krediidiasutuste ja investeerimisühingute, muude äriühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul, kui võlgnikud on suure finantsvõimendusega või võlgniku varad on valdavalt kaubeldavad varad, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 180 lõike 1 punktis a, veenduvad pädevad asutused, et makseviivituse tõenäosus kajastab alusvara tulemusnäitajaid stressiolukorra volatiilsuse perioodidel, nagu on osutatud kõnealuses sättes.

6.   Krediidiasutuste ja investeerimisühingute, muude äriühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing tugineb krediidikvaliteeti hindava asutuse reitinguskaalale, kontrollivad pädevad asutused krediidiasutuse või investeerimisühingu analüüsi määruse (EL) nr 575/2013 artikli 180 lõike 1 punktis f sätestatud nõuetele vastavuse kohta ning veenduvad, et see analüüs käsitleb küsimust, kas krediidikvaliteeti hindava asutuse hinnatavad riskipositsioonide liigid on krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioonide liikide suhtes tüüpilised, ja krediidikvaliteeti hindava asutuse vaadeldavat ajavahemikku.

7.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing tugineb jaenõuete puhul makseviivituse tõenäosuse või makseviivitusest tingitud kahjumäära tuletamisel kogukahju hinnangule ning asjakohasele makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangule, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 180 lõike 2 punktis d, kontrollivad pädevad asutused krediidiasutuse või investeerimisühingu analüüsi, mis käsitleb vastavust kõigile asjakohastele makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamise kriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 178–184.

8.   Jaenõuete puhul veenduvad pädevad asutused, et krediidiasutus või investeerimisühing analüüsib korrapäraselt ja võtab arvesse makseviivituse tõenäosuse eeldatavaid muutusi krediidiriski positsioonide kehtivusaja jooksul (hooajalist mõju), nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 180 lõike 2 punktis f.

9.   Makseviivituse tõenäosuse hindamise statistiliste mudelite hindamisel kohaldavad pädevad asutused lõigetes 1–8 sätestatud meetodite kõrval statistilistele mudelitele või muudele mehaanilistele meetoditele esitatavate erinõuete täitmise hindamise metoodikat, mis on sätestatud artiklites 37–40.

4. JAGU

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangutele esitatavate erinõuete täitmise hindamise metoodika

Artikkel 47

Ajaloolise vaatlusperioodi pikkus

Hinnates makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks kasutatava, määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktis j ja lõike 2 teises lõigus ning delegeeritud määruses (EL) 2017/72 osutatud perioodi („ajalooline vaatlusperiood“) pikkust, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | ajaloolise vaatlusperioodi pikkus hõlmab vähemalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktis j ja lõike 2 teises lõigus ning asjakohasel juhul delegeeritud määruses (EL) 2017/72 sätestatud nõuete kohast miinimumperioodi; |
| --- | --- |

a)

ajaloolise vaatlusperioodi pikkus hõlmab vähemalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktis j ja lõike 2 teises lõigus ning asjakohasel juhul delegeeritud määruses (EL) 2017/72 sätestatud nõuete kohast miinimumperioodi;

| b) | kui ajalooline vaatlusperiood, mida on võimalik kasutada, on andmeallika puhul pikem kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punkti j ja artikli 181 lõike 2 teise lõigu kohane miinimumperiood ja andmeallika andmed on makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamise seisukohast asjakohased, kasutatakse selle pikema perioodi andmeid; |
| --- | --- |

b)

kui ajalooline vaatlusperiood, mida on võimalik kasutada, on andmeallika puhul pikem kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punkti j ja artikli 181 lõike 2 teise lõigu kohane miinimumperiood ja andmeallika andmed on makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamise seisukohast asjakohased, kasutatakse selle pikema perioodi andmeid;

| c) | kui jaenõuete puhul ei omista krediidiasutus või investeerimisühing kõigile kasutatud varasematele andmetele võrdset tähtsust, on see põhjendatud kahjumäärade parema prognoosimisega ning konkreetsele perioodile kohaldatud nullkaal või väga väike kaal on nõuetekohaselt põhjendatud või tagab konservatiivsemad hinnangud. |
| --- | --- |

c)

kui jaenõuete puhul ei omista krediidiasutus või investeerimisühing kõigile kasutatud varasematele andmetele võrdset tähtsust, on see põhjendatud kahjumäärade parema prognoosimisega ning konkreetsele perioodile kohaldatud nullkaal või väga väike kaal on nõuetekohaselt põhjendatud või tagab konservatiivsemad hinnangud.

Artikkel 48

Makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamise meetod

Hinnates määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 181 osutatud makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute meetodit, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing hindab makseviivitusest tingitud kahjumäära homogeensete tehingupõhiste reitinguklasside või kogumite kaupa; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing hindab makseviivitusest tingitud kahjumäära homogeensete tehingupõhiste reitinguklasside või kogumite kaupa;

| b) | keskmine realiseerunud makseviivitusest tingitud kahjumäär tehingupõhiste reitinguklasside või kogumite kaupa arvutatakse makseviivituste arvuga kaalutud keskmise alusel; |
| --- | --- |

b)

keskmine realiseerunud makseviivitusest tingitud kahjumäär tehingupõhiste reitinguklasside või kogumite kaupa arvutatakse makseviivituste arvuga kaalutud keskmise alusel;

| c) | kasutatakse kõiki andmeallikates sisalduvaid vaadeldud makseviivitusi, makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamisel võetakse konservatiivsel viisil arvesse mittetäieliku sissenõudmise protsesse ning tagatise realiseerimise perioodi valik ning pärast kõnealust perioodi ja vajaduse korral selle jooksul kantavate lisakulude ja sissenõutavate summade hindamise meetodid on asjakohased; |
| --- | --- |

c)

kasutatakse kõiki andmeallikates sisalduvaid vaadeldud makseviivitusi, makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamisel võetakse konservatiivsel viisil arvesse mittetäieliku sissenõudmise protsesse ning tagatise realiseerimise perioodi valik ning pärast kõnealust perioodi ja vajaduse korral selle jooksul kantavate lisakulude ja sissenõutavate summade hindamise meetodid on asjakohased;

| d) | tagatud riskipositsioonide puhul ei põhine makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangud üksnes tagatise hinnangulisel turuväärtusel ning neis võetakse arvesse varasematest realiseerimistest saadud realiseerunud tulu ja krediidiasutuse või investeerimisühingu võimalikku suutmatust saada tagatise üle kontroll ja see realiseerida; |
| --- | --- |

d)

tagatud riskipositsioonide puhul ei põhine makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangud üksnes tagatise hinnangulisel turuväärtusel ning neis võetakse arvesse varasematest realiseerimistest saadud realiseerunud tulu ja krediidiasutuse või investeerimisühingu võimalikku suutmatust saada tagatise üle kontroll ja see realiseerida;

| e) | tagatud riskipositsioonide puhul võetakse makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes arvesse tagatise väärtuse võimalikku vähenemist alates makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamisest kuni riskipositsiooni likvideerimiseni; |
| --- | --- |

e)

tagatud riskipositsioonide puhul võetakse makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes arvesse tagatise väärtuse võimalikku vähenemist alates makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamisest kuni riskipositsiooni likvideerimiseni;

| f) | võlgniku riski ja tagatise riski vahelise sõltuvuse astet ning tagatise realiseerimise kulusid võetakse arvesse konservatiivselt; |
| --- | --- |

f)

võlgniku riski ja tagatise riski vahelise sõltuvuse astet ning tagatise realiseerimise kulusid võetakse arvesse konservatiivselt;

| g) | võimalikud viivises olevad maksmata teenustasud, mis on kapitaliseeritud krediidiasutuse või investeerimisühingu kasumiaruandes enne makseviivituse tekkimist, lisatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsiooni ja kahju arvestusele; |
| --- | --- |

g)

võimalikud viivises olevad maksmata teenustasud, mis on kapitaliseeritud krediidiasutuse või investeerimisühingu kasumiaruandes enne makseviivituse tekkimist, lisatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsiooni ja kahju arvestusele;

| h) | tuleviku krediidilimiidi kasutuse võimalust pärast makseviivituse toimumist võetakse asjakohaselt arvesse; |
| --- | --- |

h)

tuleviku krediidilimiidi kasutuse võimalust pärast makseviivituse toimumist võetakse asjakohaselt arvesse;

| i) | kõik järgmised aspektid on asjakohased riskipositsiooni liigi puhul, mille suhtes neid kohaldatakse:






  i) | hindamismeetodi funktsionaalne ja struktuuriline vorm, |
| --- | --- | --- |

i)

kõik järgmised aspektid on asjakohased riskipositsiooni liigi puhul, mille suhtes neid kohaldatakse:

i)

hindamismeetodi funktsionaalne ja struktuuriline vorm,

| ii) | hindamismeetodiga seotud eeldused, |
| --- | --- |

ii)

hindamismeetodiga seotud eeldused,

| iii) | majanduslanguse mõju hindamise meetod, |
| --- | --- |

iii)

majanduslanguse mõju hindamise meetod,

| iv) | kasutatud andmeridade pikkus, |
| --- | --- |

iv)

kasutatud andmeridade pikkus,

| v) | rakendatud konservatiivsus, |
| --- | --- |

v)

rakendatud konservatiivsus,

| vi) | inimese tehtavate otsuste kasutamine, |
| --- | --- |

vi)

inimese tehtavate otsuste kasutamine,

| vii) | asjakohasel juhul riskitegurite valik. |
| --- | --- |

vii)

asjakohasel juhul riskitegurite valik.

Artikkel 49

Mitmekordsete makseviivituste käsitlemine

Seoses selliste võlgnike käsitlemisega, kelle puhul leiab krediidiasutuse või investeerimisühingu määratletud piiratud aja jooksul mitmel korral aset makseviivitus ja võlgnevuse sissenõudmine („mitmekordsed makseviivitused“), hindavad pädevad asutused krediidiasutuse või investeerimisühingu kasutatavate meetodite asjakohasust ja veenduvad järgmises:

| a) | enne otsustamist, et tehing on uuesti muutunud makseviivituses mitteolevaks, määratakse kindlaks selged tingimused; |
| --- | --- |

a)

enne otsustamist, et tehing on uuesti muutunud makseviivituses mitteolevaks, määratakse kindlaks selged tingimused;

| b) | krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt kindlaks määratud ajavahemiku jooksul tuvastatud mitmekordseid makseviivitusi käsitletakse makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamisel üheainsa makseviivitusena, lugedes makseviivituse kuupäevaks esimese vaadeldud makseviivituse kuupäeva ja arvestades sissenõudmisprotsessi alates sellest kuupäevast kuni sissenõudmisprotsessi lõpuni pärast viimast selle perioodi jooksul vaadeldud makseviivitust; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt kindlaks määratud ajavahemiku jooksul tuvastatud mitmekordseid makseviivitusi käsitletakse makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamisel üheainsa makseviivitusena, lugedes makseviivituse kuupäevaks esimese vaadeldud makseviivituse kuupäeva ja arvestades sissenõudmisprotsessi alates sellest kuupäevast kuni sissenõudmisprotsessi lõpuni pärast viimast selle perioodi jooksul vaadeldud makseviivitust;

| c) | perioodi pikkus, mille jooksul mitmekordseid makseviivitusi käsitletakse üheainsa makseviivitusena, määratakse kindlaks krediidiasutuse või investeerimisühingu sise-eeskirjade ja makseviivituste analüüsi põhjal; |
| --- | --- |

c)

perioodi pikkus, mille jooksul mitmekordseid makseviivitusi käsitletakse üheainsa makseviivitusena, määratakse kindlaks krediidiasutuse või investeerimisühingu sise-eeskirjade ja makseviivituste analüüsi põhjal;

| d) | makseviivituse tõenäosuse ja ümberhindlustegurite hindamiseks kasutatavaid makseviivituse juhtumeid käsitletakse samal viisil nagu makseviivitusi, mida kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks. |
| --- | --- |

d)

makseviivituse tõenäosuse ja ümberhindlustegurite hindamiseks kasutatavaid makseviivituse juhtumeid käsitletakse samal viisil nagu makseviivitusi, mida kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks.

Artikkel 50

Majanduslanguse korral sobivate makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangute kasutamine

Hinnates seda, kas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktis b sätestatud nõue kasutada majanduslanguse korral asjakohaseid makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnanguid on täidetud, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing kasutab majanduslanguse korral sobivaid makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnanguid, kui need on pikaajalisest keskmisest konservatiivsemad; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing kasutab majanduslanguse korral sobivaid makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnanguid, kui need on pikaajalisest keskmisest konservatiivsemad;

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing esitab oma valikute põhjendamiseks nii pikaajalised keskmised kui ka majanduslanguse korral sobivad makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangud; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus või investeerimisühing esitab oma valikute põhjendamiseks nii pikaajalised keskmised kui ka majanduslanguse korral sobivad makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangud;

| c) | selleks et teha kindlaks majanduslangus ja hinnata selle mõju sissenõudmismääradele ning koostada majanduslanguse korral sobivad makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangud, kohaldab krediidiasutus või investeerimisühing ranget ja hästi dokumenteeritud protsessi; |
| --- | --- |

c)

selleks et teha kindlaks majanduslangus ja hinnata selle mõju sissenõudmismääradele ning koostada majanduslanguse korral sobivad makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangud, kohaldab krediidiasutus või investeerimisühing ranget ja hästi dokumenteeritud protsessi;

| d) | krediidiasutus või investeerimisühing võtab makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes arvesse võimalikku ebasoodsat vastastikust sõltuvust valitud majandusnäitajate ja sissenõudmismäärade vahel. |
| --- | --- |

d)

krediidiasutus või investeerimisühing võtab makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes arvesse võimalikku ebasoodsat vastastikust sõltuvust valitud majandusnäitajate ja sissenõudmismäärade vahel.

Artikkel 51

Makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamine, oodatava kahju parima hinnangu kindlaksmääramine ja ootamatute kahjude hindamine makseviivituses olevate riskipositsioonide puhul

1.   Hinnates vastavust nõuetele, mis käsitlevad makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnanguid makseviivituses olevate riskipositsioonide puhul ja oodatava kahju parimaid hinnanguid, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktis h, kontrollivad pädevad asutused, kas krediidiasutus või investeerimisühing kasutab ühte järgmistest meetoditest, ja hindavad krediidiasutuse või investeerimisühingu kasutatavat meetodit:

| a) | makseviivituses olevate riskipositsioonide makseviivitusest tingitud kahjumäära otsene hindamine ja oodatava kahju parima hinnangu otsene kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

a)

makseviivituses olevate riskipositsioonide makseviivitusest tingitud kahjumäära otsene hindamine ja oodatava kahju parima hinnangu otsene kindlaksmääramine;

| b) | oodatava kahju parima hinnangu otsene kindlaksmääramine ning makseviivituses olevatest riskipositsioonidest tingitud kahjumäära hindamine oodatava kahju parima hinnangu ja riskipositsiooni likvideerimise perioodil tekkida võivat ootamatut kahju kajastava lisandi summana. |
| --- | --- |

b)

oodatava kahju parima hinnangu otsene kindlaksmääramine ning makseviivituses olevatest riskipositsioonidest tingitud kahjumäära hindamine oodatava kahju parima hinnangu ja riskipositsiooni likvideerimise perioodil tekkida võivat ootamatut kahju kajastava lisandi summana.

2.   Lõike 1 kohasel krediidiasutuse või investeerimisühingu meetodi hindamisel veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | makseviivituses olevatest riskipositsioonidest tingitud kahjumäära hindamise, st otsese hindamise või oodatava kahju parimale hinnangule lisanduva summa kindlaksmääramise meetodid võtavad arvesse võimalikku täiendavat ootamatut kahju riskipositsiooni likvideerimise perioodil, sealhulgas eelkõige majandustingimuste võimalikke ebasoodsaid muutusi riskipositsiooni likvideerimise protsessi eeldatava kestuse ajal; |
| --- | --- |

a)

makseviivituses olevatest riskipositsioonidest tingitud kahjumäära hindamise, st otsese hindamise või oodatava kahju parimale hinnangule lisanduva summa kindlaksmääramise meetodid võtavad arvesse võimalikku täiendavat ootamatut kahju riskipositsiooni likvideerimise perioodil, sealhulgas eelkõige majandustingimuste võimalikke ebasoodsaid muutusi riskipositsiooni likvideerimise protsessi eeldatava kestuse ajal;

| b) | makseviivituses olevatest riskipositsioonidest tingitud kahjumäära hindamise, st otsese hindamise või oodatava kahju parimale hinnangule lisanduva summa kindlaksmääramise ning oodatava kahju parima hinnangu kindlaksmääramise meetodid võtavad arvesse teavet makseviivituses oldud aja ja seni sissenõutud summade kohta; |
| --- | --- |

b)

makseviivituses olevatest riskipositsioonidest tingitud kahjumäära hindamise, st otsese hindamise või oodatava kahju parimale hinnangule lisanduva summa kindlaksmääramise ning oodatava kahju parima hinnangu kindlaksmääramise meetodid võtavad arvesse teavet makseviivituses oldud aja ja seni sissenõutud summade kohta;

| c) | kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab makseviivituses olevatest riskipositsioonidest tingitud kahjumäära otsest hindamist, on hindamismeetodid kooskõlas artiklite 47, 48 ja 49 nõuetega; |
| --- | --- |

c)

kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab makseviivituses olevatest riskipositsioonidest tingitud kahjumäära otsest hindamist, on hindamismeetodid kooskõlas artiklite 47, 48 ja 49 nõuetega;

| d) | makseviivituses olevatest riskipositsioonidest tingitud kahjumäära hinnangule vastav summa on suurem kui oodatava kahju parimale hinnangule vastav summa või kui need summad on individuaalsete riskipositsioonide puhul võrdsed, on selliseid juhtumeid vähe ja need on krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt nõuetekohaselt põhjendatud; |
| --- | --- |

d)

makseviivituses olevatest riskipositsioonidest tingitud kahjumäära hinnangule vastav summa on suurem kui oodatava kahju parimale hinnangule vastav summa või kui need summad on individuaalsete riskipositsioonide puhul võrdsed, on selliseid juhtumeid vähe ja need on krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt nõuetekohaselt põhjendatud;

| e) | oodatava kahju parima hinnangu kindlaksmääramise meetodid võtavad arvesse kogu hetkel kättesaadavat ja asjakohast teavet, sealhulgas eelkõige olemasolevat majandusolukorda; |
| --- | --- |

e)

oodatava kahju parima hinnangu kindlaksmääramise meetodid võtavad arvesse kogu hetkel kättesaadavat ja asjakohast teavet, sealhulgas eelkõige olemasolevat majandusolukorda;

| f) | kui spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ületavad oodatava kahju parimaid hinnanguid, siis analüüsitakse ja põhjendatakse vastavate summade erinevusi; |
| --- | --- |

f)

kui spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ületavad oodatava kahju parimaid hinnanguid, siis analüüsitakse ja põhjendatakse vastavate summade erinevusi;

| g) | makseviivituses olevatest riskipositsioonidest tingitud kahjumäära hindamise, st otsese hindamise või oodatava kahju parimale hinnangule lisanduva summa kindlaksmääramise meetodid on selgelt dokumenteeritud. |
| --- | --- |

g)

makseviivituses olevatest riskipositsioonidest tingitud kahjumäära hindamise, st otsese hindamise või oodatava kahju parimale hinnangule lisanduva summa kindlaksmääramise meetodid on selgelt dokumenteeritud.

Artikkel 52

Tagatise haldamisele, õiguskindlusele ja riskijuhtimisele esitatavad nõuded

Hinnates, kas krediidiasutus või investeerimisühing on kehtestanud määruse (EL) nr 575/2013 4. peatüki 3. jaos sätestatuga üldiselt vastavuses olevad sisemised nõuded tagatiste haldamisele, õiguskindlusele ja riskijuhtimisele, nagu on osutatud kõnealuse määruse artikli 181 lõike 1 punktis f, veenduvad pädevad asutused, et vähemalt krediidiasutuse või investeerimisühingu need eeskirjad ja protseduurid, mis on seotud tagatise hindamise ja õiguskindluse sisenõuetega, on täielikult kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. peatüki 3. jao nõuetega.

5. JAGU

Ümberhindlustegurite sisehinnangutele esitatavate erinõuete täitmise hindamise metoodika

Artikkel 53

Ajaloolise vaatlusperioodi pikkus

Hinnates ümberhindlustegurite hindamisel kasutatava, määruse (EL) nr 575/2013 artikli 182 lõikes 2 ja lõikes 3 ning delegeeritud määruses (EL) 2017/72 osutatud perioodi („ajalooline vaatlusperiood“) pikkust, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | ajaloolise vaatlusperioodi pikkus hõlmab vähemalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 182 lõigetes 2 ja 3 ning asjakohasel juhul delegeeritud määruses (EL) 2017/72 sätestatud nõuete kohast miinimumperioodi; |
| --- | --- |

a)

ajaloolise vaatlusperioodi pikkus hõlmab vähemalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 182 lõigetes 2 ja 3 ning asjakohasel juhul delegeeritud määruses (EL) 2017/72 sätestatud nõuete kohast miinimumperioodi;

| b) | kui vaatlusperiood, mida on võimalik kasutada, on andmeallika puhul pikem kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 182 lõigete 2 ja 3 kohane miinimumperiood ja andmeallika andmed on ümberhindlustegurite hindamise seisukohast asjakohased, kasutatakse selle pikema perioodi andmeid; |
| --- | --- |

b)

kui vaatlusperiood, mida on võimalik kasutada, on andmeallika puhul pikem kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 182 lõigete 2 ja 3 kohane miinimumperiood ja andmeallika andmed on ümberhindlustegurite hindamise seisukohast asjakohased, kasutatakse selle pikema perioodi andmeid;

| c) | kui jaenõuete puhul ei omista krediidiasutus või investeerimisühing kõigile kasutatud varasematele andmetele võrdset tähtsust, on see põhjendatud tuleviku krediidilimiidi kasutuse parema prognoosimisega ning konkreetsele perioodile kohaldatud nullkaal või väga väike kaal on nõuetekohaselt põhjendatud või tagab konservatiivsemad hinnangud. |
| --- | --- |

c)

kui jaenõuete puhul ei omista krediidiasutus või investeerimisühing kõigile kasutatud varasematele andmetele võrdset tähtsust, on see põhjendatud tuleviku krediidilimiidi kasutuse parema prognoosimisega ning konkreetsele perioodile kohaldatud nullkaal või väga väike kaal on nõuetekohaselt põhjendatud või tagab konservatiivsemad hinnangud.

Artikkel 54

Ümberhindlustegurite hindamise meetod

Hinnates määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 182 osutatud ümberhindlustegurite hindamise meetodit, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing hindab ümberhindlustegureid tehingupõhiste reitinguklasside või kogumite kaupa; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing hindab ümberhindlustegureid tehingupõhiste reitinguklasside või kogumite kaupa;

| b) | keskmised realiseerunud ümberhindlustegurid tehingupõhiste reitinguklasside või kogumite kaupa arvutatakse makseviivituste arvuga kaalutud keskmise alusel; |
| --- | --- |

b)

keskmised realiseerunud ümberhindlustegurid tehingupõhiste reitinguklasside või kogumite kaupa arvutatakse makseviivituste arvuga kaalutud keskmise alusel;

| c) | ümberhindlustegurite hindamiseks kasutatakse kõiki andmeallikates sisalduvaid vaadeldud makseviivitusi; |
| --- | --- |

c)

ümberhindlustegurite hindamiseks kasutatakse kõiki andmeallikates sisalduvaid vaadeldud makseviivitusi;

| d) | tuleviku krediidilimiidi kasutuse võimalust võetakse konservatiivselt arvesse, välja arvatud jaenõuete puhul, kui see sisaldub makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes; |
| --- | --- |

d)

tuleviku krediidilimiidi kasutuse võimalust võetakse konservatiivselt arvesse, välja arvatud jaenõuete puhul, kui see sisaldub makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes;

| e) | ümberhindlustegurite hindamisel võetakse arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu eeskirju ja strateegiaid kontode jälgimise, sealhulgas limiitide jälgimise ja maksete töötlemise kohta; |
| --- | --- |

e)

ümberhindlustegurite hindamisel võetakse arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu eeskirju ja strateegiaid kontode jälgimise, sealhulgas limiitide jälgimise ja maksete töötlemise kohta;

| f) | kõik järgmised aspektid on asjakohased riskipositsiooni liigi puhul, mille suhtes neid kohaldatakse:






  i) | hindamismeetodi funktsionaalne ja struktuuriline vorm; |
| --- | --- | --- |

f)

kõik järgmised aspektid on asjakohased riskipositsiooni liigi puhul, mille suhtes neid kohaldatakse:

i)

hindamismeetodi funktsionaalne ja struktuuriline vorm;

| ii) | eeldused, millel hindamismeetod põhineb; |
| --- | --- |

ii)

eeldused, millel hindamismeetod põhineb;

| iii) | asjakohasel juhul majanduslanguse mõju hindamise meetod; |
| --- | --- |

iii)

asjakohasel juhul majanduslanguse mõju hindamise meetod;

| iv) | ajaloolise vaatlusperioodi pikkus, lähtudes artiklist 53; |
| --- | --- |

iv)

ajaloolise vaatlusperioodi pikkus, lähtudes artiklist 53;

| v) | rakendatud konservatiivsus, lähtudes artiklist 44; |
| --- | --- |

v)

rakendatud konservatiivsus, lähtudes artiklist 44;

| vi) | inimese tehtavad otsused; |
| --- | --- |

vi)

inimese tehtavad otsused;

| vii) | asjakohasel juhul riskitegurite valik. |
| --- | --- |

vii)

asjakohasel juhul riskitegurite valik.

Artikkel 55

Majanduslanguse korral sobivate ümberhindlustegurite hinnangute kasutamine

Hinnates seda, kas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 182 lõike 1 punktis b sätestatud nõue kasutada majanduslanguse korral asjakohaseid ümberhindlustegurite hinnanguid on täidetud, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing kasutab majanduslanguse korral sobivaid ümberhindlustegurite hinnanguid, kui need on pikaajalisest keskmisest konservatiivsemad; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing kasutab majanduslanguse korral sobivaid ümberhindlustegurite hinnanguid, kui need on pikaajalisest keskmisest konservatiivsemad;

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing esitab oma valikute põhjendamiseks nii pikaajalised keskmised kui ka majanduslanguse korral sobivad ümberhindlustegurite hinnangud; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus või investeerimisühing esitab oma valikute põhjendamiseks nii pikaajalised keskmised kui ka majanduslanguse korral sobivad ümberhindlustegurite hinnangud;

| c) | selleks et teha kindlaks majanduslangus ja hinnata selle mõju krediidilimiitide kasutamisele ning koostada majanduslanguse korral sobivad ümberhindlustegurite hinnangud, kohaldab krediidiasutus või investeerimisühing ranget ja hästi dokumenteeritud protsessi; |
| --- | --- |

c)

selleks et teha kindlaks majanduslangus ja hinnata selle mõju krediidilimiitide kasutamisele ning koostada majanduslanguse korral sobivad ümberhindlustegurite hinnangud, kohaldab krediidiasutus või investeerimisühing ranget ja hästi dokumenteeritud protsessi;

| d) | krediidiasutus või investeerimisühing võtab ümberhindlustegurite hinnangutes arvesse võimalikku ebasoodsat vastastikust sõltuvust valitud majandusnäitajate ja krediidilimiitide kasutamise vahel. |
| --- | --- |

d)

krediidiasutus või investeerimisühing võtab ümberhindlustegurite hinnangutes arvesse võimalikku ebasoodsat vastastikust sõltuvust valitud majandusnäitajate ja krediidilimiitide kasutamise vahel.

Artikkel 56

Kontode jälgimise ja maksete töötlemise eeskirjadele ja strateegiatele esitatavad nõuded

Selleks et hinnata vastavust ümberhindlustegurite hindamise nõuetele, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 182 lõike 1 punktides d ja e, kontrollivad pädevad asutused, kas krediidiasutuses või investeerimisühingus on kehtestatud kontode jälgimise ja maksete töötlemise eeskirjad ja strateegiad ning asjakohased süsteemid ja protseduurid tehingusummade igapäevaseks jälgimiseks.

6. JAGU

Garantiide ja krediidituletisinstrumentide mõju hindamise metoodika

Artikkel 57

Garantii andjate ja garantiide aktsepteeritavus

Hinnates vastavust nõuetele, mis käsitlevad garantiidest ja krediidituletisinstrumentidest riskiparameetritele tuleneva mõju hindamist, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 183, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing on selgelt kindlaks määranud kriteeriumid selliste olukordade kindlakstegemiseks, kus makseviivituse tõenäosuse või makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnanguid tuleb korrigeerida, et võtta arvesse garantiide maandavat mõju, ning neid kriteeriume kasutatakse ajas järjepidevalt; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing on selgelt kindlaks määranud kriteeriumid selliste olukordade kindlakstegemiseks, kus makseviivituse tõenäosuse või makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnanguid tuleb korrigeerida, et võtta arvesse garantiide maandavat mõju, ning neid kriteeriume kasutatakse ajas järjepidevalt;

| b) | kui krediidiriski kaitse andja makseviivituse tõenäosust kasutatakse riskiga kaalutud varade korrigeerimiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikele 3, ei võeta garantiide maandavat mõju arvesse võlgniku makseviivitusest tingitud kahjumäära või makseviivituse tõenäosuse hinnangutes; |
| --- | --- |

b)

kui krediidiriski kaitse andja makseviivituse tõenäosust kasutatakse riskiga kaalutud varade korrigeerimiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikele 3, ei võeta garantiide maandavat mõju arvesse võlgniku makseviivitusest tingitud kahjumäära või makseviivituse tõenäosuse hinnangutes;

| c) | krediidiasutus või investeerimisühing on selgelt kindlaks määranud kriteeriumid garantii andjate ja garantiide arvessevõtmiseks riskiga kaalutud varade arvutamisel, eelkõige makseviivitusest tingitud kahjumäära või makseviivituse tõenäosuse sisehinnangute kaudu; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutus või investeerimisühing on selgelt kindlaks määranud kriteeriumid garantii andjate ja garantiide arvessevõtmiseks riskiga kaalutud varade arvutamisel, eelkõige makseviivitusest tingitud kahjumäära või makseviivituse tõenäosuse sisehinnangute kaudu;

| d) | krediidiasutus või investeerimisühing dokumenteerib kriteeriumid, mille alusel korrigeeritakse makseviivitusest tingitud kahjumäära või makseviivituse tõenäosuse sisehinnanguid, et kajastada garantiide mõju; |
| --- | --- |

d)

krediidiasutus või investeerimisühing dokumenteerib kriteeriumid, mille alusel korrigeeritakse makseviivitusest tingitud kahjumäära või makseviivituse tõenäosuse sisehinnanguid, et kajastada garantiide mõju;

| e) | krediidiasutus või investeerimisühing võtab makseviivitusest tingitud kahjumäära või makseviivituse tõenäosuse sisehinnangutes arvesse ainult garantiisid, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele:






  i) | kui krediidiasutus või investeerimisühing annab garantii andjale sisereitingu reitingusüsteemi abil, mille pädevad asutused on sisereitingute meetodi kohaldamiseks juba heaks kiitnud, vastab garantii määruse (EL) nr 575/2013 artikli 183 lõike 1 punktis c sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

e)

krediidiasutus või investeerimisühing võtab makseviivitusest tingitud kahjumäära või makseviivituse tõenäosuse sisehinnangutes arvesse ainult garantiisid, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele:

i)

kui krediidiasutus või investeerimisühing annab garantii andjale sisereitingu reitingusüsteemi abil, mille pädevad asutused on sisereitingute meetodi kohaldamiseks juba heaks kiitnud, vastab garantii määruse (EL) nr 575/2013 artikli 183 lõike 1 punktis c sätestatud nõuetele;

| ii) | kui krediidiasutus või investeerimisühing on saanud loa kasutada määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 148 ja 150 kohaselt standardmeetodit nõuete puhul selliste üksuste vastu nagu garantii andja, on täidetud mõlemad järgmised tingimused:






  — | garantii andja on vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 147 määratud riskipositsiooni klassi krediidiasutusena või investeerimisühinguna, keskvalitsusena, keskpangana või äriühinguna, millele krediidikvaliteeti hindav asutus on andnud krediidikvaliteedi hinnangu; |
| --- | --- | --- |

ii)

kui krediidiasutus või investeerimisühing on saanud loa kasutada määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 148 ja 150 kohaselt standardmeetodit nõuete puhul selliste üksuste vastu nagu garantii andja, on täidetud mõlemad järgmised tingimused:

—

garantii andja on vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 147 määratud riskipositsiooni klassi krediidiasutusena või investeerimisühinguna, keskvalitsusena, keskpangana või äriühinguna, millele krediidikvaliteeti hindav asutus on andnud krediidikvaliteedi hinnangu;

| — | garantii vastab määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 213–216 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

—

garantii vastab määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 213–216 sätestatud nõuetele;

| f) | krediidiasutus või investeerimisühing täidab punktides a ja e sätestatud nõudeid ka ühe alusvaraga krediidituletisinstrumentide puhul. |
| --- | --- |

f)

krediidiasutus või investeerimisühing täidab punktides a ja e sätestatud nõudeid ka ühe alusvaraga krediidituletisinstrumentide puhul.

7. JAGU

Ostetud nõudeid käsitlevate tingimuste täitmise hindamise metoodika

Artikkel 58

Äriühingute vastu olevate ostetud nõuete riskiparameetrite hinnangud

1.   Hinnates äriühingute vastu olevate ostetud nõuete makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangute asjakohasust, kui krediidiasutus või investeerimisühing tugineb äriühingute vastu olevate ostetud nõuete makseviivituse tõenäosuse või makseviivitusest tingitud kahjumäära tuletamisel oodatava kahju määra hinnangule vastavalt artikli 160 lõikele 2 ja artikli 161 lõike 1 punktidele e ja f ning asjakohasele makseviivituse tõenäosuse või makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangule, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | oodatava kahju määr arvutatakse ühe aasta kogukahjumäärade pikaajalise keskmise põhjal või muu asjakohase meetodi kohaselt; |
| --- | --- |

a)

oodatava kahju määr arvutatakse ühe aasta kogukahjumäärade pikaajalise keskmise põhjal või muu asjakohase meetodi kohaselt;

| b) | kogukahju hindamise protsess on kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktis a sätestatud makseviivitusest tingitud kahju kontseptsiooniga; |
| --- | --- |

b)

kogukahju hindamise protsess on kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktis a sätestatud makseviivitusest tingitud kahju kontseptsiooniga;

| c) | krediidiasutus või investeerimisühing suudab usaldusväärselt jagada oma oodatava kahju hinnangud makseviivituse tõenäosusteks ja makseviivitusest tingitud kahjumääradeks; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutus või investeerimisühing suudab usaldusväärselt jagada oma oodatava kahju hinnangud makseviivituse tõenäosusteks ja makseviivitusest tingitud kahjumääradeks;

| d) | äriühingute vastu olevate ostetud nõuete puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõiget 6, kasutatakse piisavalt välis- ja siseandmeid. |
| --- | --- |

d)

äriühingute vastu olevate ostetud nõuete puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõiget 6, kasutatakse piisavalt välis- ja siseandmeid.

2.   Hinnates äriühingute vastu olevate ostetud nõuete makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangute asjakohasust muudel kui lõikes 1 osutatud juhtudel, teevad pädevad asutused järgmist:

| a) | hindavad neid hinnanguid kooskõlas artiklitega 42–52; |
| --- | --- |

a)

hindavad neid hinnanguid kooskõlas artiklitega 42–52;

| b) | kontrollivad, kas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 184 nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

b)

kontrollivad, kas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 184 nõuded on täidetud.

9. PEATÜKK

RISKIPOSITSIOONIDE KLASSIDESSE MÄÄRAMISE HINDAMISE METOODIKA

Artikkel 59

Üldpõhimõtted

1.   Selleks et hinnata krediidiasutuse või investeerimisühingu vastavust nõudele määrata iga riskipositsioon ajas järjepidevalt ühte riskipositsiooni klassi, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 147, hindavad pädevad asutused järgmist:

| a) | vastavalt artiklile 60 krediidiasutuse või investeerimisühingu määramismetoodikat ja selle rakendamist; |
| --- | --- |

a)

vastavalt artiklile 60 krediidiasutuse või investeerimisühingu määramismetoodikat ja selle rakendamist;

| b) | vastavalt artiklile 61 riskipositsioonide riskipositsiooni klassidesse määramise järjekorda; |
| --- | --- |

b)

vastavalt artiklile 61 riskipositsioonide riskipositsiooni klassidesse määramise järjekorda;

| c) | vastavalt artiklile 62 seda, kas krediidiasutus või investeerimisühing on jaenõuete klassi puhul võtnud arvesse teatavaid konkreetseid kaalutlusi. |
| --- | --- |

c)

vastavalt artiklile 62 seda, kas krediidiasutus või investeerimisühing on jaenõuete klassi puhul võtnud arvesse teatavaid konkreetseid kaalutlusi.

2.   Lõike 1 kohasel hindamisel kasutavad pädevad asutused kõiki järgmisi meetodeid:

| a) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohased sise-eeskirjad, protseduurid ja määramismetoodika; |
| --- | --- |

a)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohased sise-eeskirjad, protseduurid ja määramismetoodika;

| b) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani või komiteede asjakohased protokollid; |
| --- | --- |

b)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani või komiteede asjakohased protokollid;

| c) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseauditi funktsiooni või muu kontrollifunktsiooni täitja asjakohased tähelepanekud; |
| --- | --- |

c)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseauditi funktsiooni või muu kontrollifunktsiooni täitja asjakohased tähelepanekud;

| d) | vaatavad läbi eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust asjakohaste auditite käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks; |
| --- | --- |

d)

vaatavad läbi eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust asjakohaste auditite käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks;

| e) | hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid; |
| --- | --- |

e)

hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid;

| f) | vaatavad läbi kriteeriumid, millest lähtuvad riskipositsioonide käsitsi riskipositsiooni klassidesse määramise eest vastutavad töötajad. |
| --- | --- |

f)

vaatavad läbi kriteeriumid, millest lähtuvad riskipositsioonide käsitsi riskipositsiooni klassidesse määramise eest vastutavad töötajad.

3.   Lõike 1 kohasel hindamisel võivad pädevad asutused kasutada ka mõnda järgmistest täiendavatest meetoditest:

| a) | teha valimipõhiseid teste ja vaadata läbi dokumendid, mis on seotud võlgniku omadustega ning riskipositsioonide algatamise ja säilitamisega; |
| --- | --- |

a)

teha valimipõhiseid teste ja vaadata läbi dokumendid, mis on seotud võlgniku omadustega ning riskipositsioonide algatamise ja säilitamisega;

| b) | vaadata läbi asjaomaste IT-süsteemide funktsionaalse dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

b)

vaadata läbi asjaomaste IT-süsteemide funktsionaalse dokumentatsiooni;

| c) | võrrelda krediidiasutuse või investeerimisühingu andmeid avalikult kättesaadavate andmetega, sealhulgas andmetega, mis on salvestatud EBA poolt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 115 lõike 2 kohaselt hallatavas andmebaasis või pädevate asutuste hallatavates andmebaasides; |
| --- | --- |

c)

võrrelda krediidiasutuse või investeerimisühingu andmeid avalikult kättesaadavate andmetega, sealhulgas andmetega, mis on salvestatud EBA poolt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 115 lõike 2 kohaselt hallatavas andmebaasis või pädevate asutuste hallatavates andmebaasides;

| d) | kontrollida krediidiasutuse või investeerimisühingu vastavust komisjoni rakendusotsusele 2014/908/EL (7) teatavate kolmandate riikide ja territooriumide järelevalve- ja regulatiivsete nõuete samaväärsuse kohta seoses riskipositsioonide käsitlemisega vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013; |
| --- | --- |

d)

kontrollida krediidiasutuse või investeerimisühingu vastavust komisjoni rakendusotsusele 2014/908/EL (7) teatavate kolmandate riikide ja territooriumide järelevalve- ja regulatiivsete nõuete samaväärsuse kohta seoses riskipositsioonide käsitlemisega vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013;

| e) | teha krediidiasutuse või investeerimisühingu andmetega ise teste või nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing teeks pädeva asutuse määratud teste; |
| --- | --- |

e)

teha krediidiasutuse või investeerimisühingu andmetega ise teste või nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing teeks pädeva asutuse määratud teste;

| f) | vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

f)

vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid.

Artikkel 60

Määramismetoodika ja selle rakendamine

1.   Hinnates krediidiasutuse või investeerimisühingu määramismetoodikat kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 147, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | metoodika on täielikult dokumenteeritud ja vastab kõigile määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 147 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

metoodika on täielikult dokumenteeritud ja vastab kõigile määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 147 sätestatud nõuetele;

| b) | metoodika kajastab artiklis 61 sätestatud järjekorda; |
| --- | --- |

b)

metoodika kajastab artiklis 61 sätestatud järjekorda;

| c) | metoodika hõlmab loetelu kolmandate riikide õigus- ja järelevalvekordadest, mida vastavalt rakendusotsusele 2014/908/EL peetakse samaväärseks liidus kohaldatava korraga, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõikes 4, artikli 114 lõikes 7, artikli 115 lõikes 4 ja artikli 116 lõikes 5, kui selline samaväärsus on nõutav riskipositsiooni konkreetsesse klassi määramiseks. |
| --- | --- |

c)

metoodika hõlmab loetelu kolmandate riikide õigus- ja järelevalvekordadest, mida vastavalt rakendusotsusele 2014/908/EL peetakse samaväärseks liidus kohaldatava korraga, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõikes 4, artikli 114 lõikes 7, artikli 115 lõikes 4 ja artikli 116 lõikes 5, kui selline samaväärsus on nõutav riskipositsiooni konkreetsesse klassi määramiseks.

2.   Lõikes 1 osutatud määramismetoodika rakendamise hindamisel veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | IT-süsteemides andmete sisestamise ja teisendamise protseduurid on piisavalt ranged, et tagada iga riskipositsiooni määramine õigesse riskipositsiooni klassi; |
| --- | --- |

a)

IT-süsteemides andmete sisestamise ja teisendamise protseduurid on piisavalt ranged, et tagada iga riskipositsiooni määramine õigesse riskipositsiooni klassi;

| b) | riskipositsioonide määramise eest vastutavad töötajad saavad lähtuda piisavalt üksikasjalikest kriteeriumidest, et tagada järjekindel määramine; |
| --- | --- |

b)

riskipositsioonide määramise eest vastutavad töötajad saavad lähtuda piisavalt üksikasjalikest kriteeriumidest, et tagada järjekindel määramine;

| c) | määramist omakapitali investeeringute, väärtpaberistamise positsioonide kirjete ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 8 kohaselt eriotstarbeliste laenunõuetena määratletud riskipositsioonide klassi teostavad töötajad, kes on teadlikud tehingu tingimustest ja asjakohastest üksikasjadest, millest sõltub kõnealuste riskipositsioonide kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

c)

määramist omakapitali investeeringute, väärtpaberistamise positsioonide kirjete ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 8 kohaselt eriotstarbeliste laenunõuetena määratletud riskipositsioonide klassi teostavad töötajad, kes on teadlikud tehingu tingimustest ja asjakohastest üksikasjadest, millest sõltub kõnealuste riskipositsioonide kindlaksmääramine;

| d) | määramisel kasutatakse kõige värskemaid kättesaadavaid andmeid. |
| --- | --- |

d)

määramisel kasutatakse kõige värskemaid kättesaadavaid andmeid.

3.   Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatega seotud riskipositsioonide puhul veenduvad pädevad asutused, et krediidiasutused ja investeerimisühingud teevad kõik endast oleneva, et määrata aluspositsioonid asjakohastesse riskipositsiooni klassidesse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 152.

Artikkel 61

Määramise järjekord

Hinnates, kas krediidiasutus või investeerimisühing määrab riskipositsioonid riskipositsiooni klassidesse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 147, kontrollivad pädevad asutused, kas määramine toimub järgmises järjekorras:

| a) | esiteks määratakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktide e, f ja g kohaselt vastavatesse klassidesse riskipositsioonid, mida saab liigitada omakapitali investeeringuteks, väärtpaberistamise positsioonide kirjeteks ja muudeks varadeks, mis ei ole krediidi iseloomuga; |
| --- | --- |

a)

esiteks määratakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktide e, f ja g kohaselt vastavatesse klassidesse riskipositsioonid, mida saab liigitada omakapitali investeeringuteks, väärtpaberistamise positsioonide kirjeteks ja muudeks varadeks, mis ei ole krediidi iseloomuga;

| b) | teiseks määratakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktide a, b, c ja d kohaselt vastavatesse klassidesse riskipositsioonid, mida ei ole määratud vastavalt punktile a ja mida saab liigitada keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevateks nõueteks, krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu olevateks nõueteks, muude äriühingute vastu olevateks nõueteks või jaenõueteks; |
| --- | --- |

b)

teiseks määratakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 2 punktide a, b, c ja d kohaselt vastavatesse klassidesse riskipositsioonid, mida ei ole määratud vastavalt punktile a ja mida saab liigitada keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevateks nõueteks, krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu olevateks nõueteks, muude äriühingute vastu olevateks nõueteks või jaenõueteks;

| c) | kolmandaks määratakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 7 kohaselt kõik krediidi iseloomuga nõuded, mida ei ole määratud kooskõlas punktiga a või b, äriühingute vastu olevate nõuete riskipositsiooni klassi. |
| --- | --- |

c)

kolmandaks määratakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 7 kohaselt kõik krediidi iseloomuga nõuded, mida ei ole määratud kooskõlas punktiga a või b, äriühingute vastu olevate nõuete riskipositsiooni klassi.

Artikkel 62

Erinõuded seoses jaenõuetega

1.   Hinnates riskipositsioonide määramist jaenõuete klassi vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõikele 5, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing eristab füüsiliste isikute ja VKEde vastu olevaid nõudeid selgete kriteeriumide alusel ja järjepidevalt; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing eristab füüsiliste isikute ja VKEde vastu olevaid nõudeid selgete kriteeriumide alusel ja järjepidevalt;

| b) | selleks et jälgida vastavust määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 5 punkti a alapunktis ii sätestatud piirmäärale, on krediidiasutus või investeerimisühing kehtestanud asjakohased protseduurid ja mehhanismid järgmise jaoks:






  i) | omavahel seotud klientide rühmade kindlakstegemiseks ja igal krediidiasutusel või investeerimisühingul ja tema ema- või tütarettevõtjatel vastava omavahel seotud klientide rühma vastu olevate asjakohaste riskipositsioonide kokkuliitmiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

selleks et jälgida vastavust määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 5 punkti a alapunktis ii sätestatud piirmäärale, on krediidiasutus või investeerimisühing kehtestanud asjakohased protseduurid ja mehhanismid järgmise jaoks:

i)

omavahel seotud klientide rühmade kindlakstegemiseks ja igal krediidiasutusel või investeerimisühingul ja tema ema- või tütarettevõtjatel vastava omavahel seotud klientide rühma vastu olevate asjakohaste riskipositsioonide kokkuliitmiseks;

| ii) | piirmäära ületamise juhtude hindamiseks; |
| --- | --- |

ii)

piirmäära ületamise juhtude hindamiseks;

| iii) | selle tagamiseks, et VKE vastu olev nõue, mille puhul piirmäär on ületatud, määratakse põhjendamatu viivituseta uuesti äriühingute vastu olevate nõuete klassi. |
| --- | --- |

iii)

selle tagamiseks, et VKE vastu olev nõue, mille puhul piirmäär on ületatud, määratakse põhjendamatu viivituseta uuesti äriühingute vastu olevate nõuete klassi.

2.   Veendudes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 5 punkti c kohaselt, et jaenõudeid ei hallata nii üksikult, nagu seda tehakse äriühingute vastu olevate nõuete puhul, võtavad pädevad asutused arvesse vähemalt järgmisi laenuandmise protsessi komponente:

| a) | turundus- ja müügitegevus; |
| --- | --- |

a)

turundus- ja müügitegevus;

| b) | toote liik; |
| --- | --- |

b)

toote liik;

| c) | reitingute määramise protsess; |
| --- | --- |

c)

reitingute määramise protsess;

| d) | reitingusüsteem; |
| --- | --- |

d)

reitingusüsteem;

| e) | laenuandmise otsustusprotsess; |
| --- | --- |

e)

laenuandmise otsustusprotsess;

| f) | krediidiriski maandamise meetodid; |
| --- | --- |

f)

krediidiriski maandamise meetodid;

| g) | järelevalveprotsessid; |
| --- | --- |

g)

järelevalveprotsessid;

| h) | sissenõudmise protsess. |
| --- | --- |

h)

sissenõudmise protsess.

3.   Selleks et määrata kindlaks, kas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 147 lõike 5 punktides c ja d sätestatud kriteeriumid on täidetud, uurivad pädevad asutused, kas riskipositsioonide määramine on kooskõlas krediidiasutuse või investeerimisühingu äriliinidega ja kuidas neid riskipositsioone hallatakse.

4.   Pädevad asutused kontrollivad, kas krediidiasutus või investeerimisühing määrab iga jaenõude ühte riskipositsiooni kategooriasse, mille suhtes kohaldatakse asjakohast korrelatsioonikordajat vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 154 lõigetele 1, 3 ja 4:

| a) | selleks et veenduda vastavuses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 154 lõike 4 punktidele d ja e, kontrollivad pädevad asutused järgmist:






  i) | kvalifitseeruvate uuenevate jaenõuete portfelli kahjumäärade volatiilsus on madal võrreldes nende keskmise kahjumäärade tasemega, hinnates kvalifitseeruvate uuenevate jaenõuete portfelli kahjumäärade volatiilsuse ja muude jaenõuete või muude võrdlusaluste võrdlemist krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt; |
| --- | --- | --- |

a)

selleks et veenduda vastavuses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 154 lõike 4 punktidele d ja e, kontrollivad pädevad asutused järgmist:

i)

kvalifitseeruvate uuenevate jaenõuete portfelli kahjumäärade volatiilsus on madal võrreldes nende keskmise kahjumäärade tasemega, hinnates kvalifitseeruvate uuenevate jaenõuete portfelli kahjumäärade volatiilsuse ja muude jaenõuete või muude võrdlusaluste võrdlemist krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt;

| ii) | kvalifitseeruvate uuenevate jaenõuete portfelli riskijuhtimine on kooskõlas aluseks olevate riskitunnustega, sealhulgas kahjumääradega; |
| --- | --- |

ii)

kvalifitseeruvate uuenevate jaenõuete portfelli riskijuhtimine on kooskõlas aluseks olevate riskitunnustega, sealhulgas kahjumääradega;

| b) | selleks et veenduda vastavuses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 154 lõikele 3, kontrollivad pädevad asutused, kas kõigile riskipositsioonidele, mille puhul makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangutes võetakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktile f arvesse kinnisvaratagatist, määratakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 154 lõikes 3 sätestatud korrelatsioonikordaja. |
| --- | --- |

b)

selleks et veenduda vastavuses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 154 lõikele 3, kontrollivad pädevad asutused, kas kõigile riskipositsioonidele, mille puhul makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangutes võetakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 181 lõike 1 punktile f arvesse kinnisvaratagatist, määratakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 154 lõikes 3 sätestatud korrelatsioonikordaja.

10. PEATÜKK

KAPITALI ADEKVAATSUSE HINDAMISEL KASUTATAVATE STRESSITESTIDE HINDAMISE METOODIKA

Artikkel 63

Üldpõhimõtted

1.   Selleks et hinnata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 177 kohaselt krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt kapitali adekvaatsuse hindamisel kasutatavate stressitestide usaldusväärsust, kontrollivad pädevad asutused järgmist:

| a) | vastavalt artiklile 64 stressitestide kavandamisel kasutatavate meetodite asjakohasust; |
| --- | --- |

a)

vastavalt artiklile 64 stressitestide kavandamisel kasutatavate meetodite asjakohasust;

| b) | vastavalt artiklile 65 stressitestimise protsessi korraldamise usaldusväärsust; |
| --- | --- |

b)

vastavalt artiklile 65 stressitestimise protsessi korraldamise usaldusväärsust;

| c) | vastavalt artiklile 66 stressitestide integreerimist riski- ja kapitalijuhtimise protsessidesse. |
| --- | --- |

c)

vastavalt artiklile 66 stressitestide integreerimist riski- ja kapitalijuhtimise protsessidesse.

2.   Lõike 1 kohasel hindamisel kasutavad pädevad asutused kõiki järgmisi meetodeid:

| a) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu sise-eeskirjad, meetodid ja protseduurid stressitestide kavandamiseks ja läbiviimiseks; |
| --- | --- |

a)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu sise-eeskirjad, meetodid ja protseduurid stressitestide kavandamiseks ja läbiviimiseks;

| b) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu stressitestide tulemused; |
| --- | --- |

b)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu stressitestide tulemused;

| c) | vaatavad läbi stressitestide kavandamise, heakskiitmise ja läbiviimisega tegelevate üksuste ja juhtorganite rollid ja vastutusalad; |
| --- | --- |

c)

vaatavad läbi stressitestide kavandamise, heakskiitmise ja läbiviimisega tegelevate üksuste ja juhtorganite rollid ja vastutusalad;

| d) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani või komiteede asjakohased protokollid; |
| --- | --- |

d)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani või komiteede asjakohased protokollid;

| e) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseauditi funktsiooni või muu kontrollifunktsiooni täitja asjakohased tähelepanekud; |
| --- | --- |

e)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseauditi funktsiooni või muu kontrollifunktsiooni täitja asjakohased tähelepanekud;

| f) | vaatavad läbi eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust asjakohaste auditite käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks; |
| --- | --- |

f)

vaatavad läbi eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust asjakohaste auditite käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks;

| g) | hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid. |
| --- | --- |

g)

hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid.

3.   Lõike 1 kohasel hindamisel võivad pädevad asutused kasutada ka mõnda järgmistest täiendavatest meetoditest:

| a) | vaadata läbi stressitestides kasutatavate IT-süsteemide funktsionaalse dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

a)

vaadata läbi stressitestides kasutatavate IT-süsteemide funktsionaalse dokumentatsiooni;

| b) | nõuda krediidiasutuselt või investeerimisühingult stressitesti arvutuse tegemist alternatiivsete eelduste alusel; |
| --- | --- |

b)

nõuda krediidiasutuselt või investeerimisühingult stressitesti arvutuse tegemist alternatiivsete eelduste alusel;

| c) | teha krediidiasutuse või investeerimisühingu andmete alusel ise stressitesti arvutused teatavat liiki riskipositsioonide kohta; |
| --- | --- |

c)

teha krediidiasutuse või investeerimisühingu andmete alusel ise stressitesti arvutused teatavat liiki riskipositsioonide kohta;

| d) | vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

d)

vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid.

Artikkel 64

Stressitestide kavandamisel rakendatavate meetodite asjakohasus

1.   Hinnates krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt kapitali adekvaatsuse hindamisel kasutatavate stressitestide kavandamisel rakendatavate meetodite asjakohasust vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 177, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | testid on otstarbekad ja mõistlikult konservatiivsed ning võimaldavad kindlaks teha tõsiste, kuid usutavate majanduslanguse stsenaariumide mõju krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitalinõuete kogusummale seoses krediidiriskiga; |
| --- | --- |

a)

testid on otstarbekad ja mõistlikult konservatiivsed ning võimaldavad kindlaks teha tõsiste, kuid usutavate majanduslanguse stsenaariumide mõju krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitalinõuete kogusummale seoses krediidiriskiga;

| b) | testid hõlmavad vähemalt kõiki olulisi portfelle, mille puhul kasutatakse sisereitingute meetodit; |
| --- | --- |

b)

testid hõlmavad vähemalt kõiki olulisi portfelle, mille puhul kasutatakse sisereitingute meetodit;

| c) | meetodid on asjakohases ulatuses kooskõlas meetoditega, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab sisemise kapitali allokeerimise stressitestide läbiviimiseks; |
| --- | --- |

c)

meetodid on asjakohases ulatuses kooskõlas meetoditega, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab sisemise kapitali allokeerimise stressitestide läbiviimiseks;

| d) | stressitestide metoodika dokumentatsioon, sealhulgas sise- ja välisandmed ning eksperdihinnangud, on piisavalt üksikasjalik, et kolmandad isikud mõistaksid valitud stsenaariumide aluspõhimõtteid ja saaksid stressitesti korrata. |
| --- | --- |

d)

stressitestide metoodika dokumentatsioon, sealhulgas sise- ja välisandmed ning eksperdihinnangud, on piisavalt üksikasjalik, et kolmandad isikud mõistaksid valitud stsenaariumide aluspõhimõtteid ja saaksid stressitesti korrata.

2.   Lõike 1 punkti a kohasel hindamisel veenduvad pädevad asutused, et stressitestid hõlmavad vähemalt järgmisi etappe:

| a) | stsenaariumide, sealhulgas tõsiste, kuid usutavate majanduslanguse stsenaariumide kindlaksmääramine ning krediidiriski kaitse andjate krediidikvaliteedi halvenemise stsenaariumi kohandamine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikele 3; |
| --- | --- |

a)

stsenaariumide, sealhulgas tõsiste, kuid usutavate majanduslanguse stsenaariumide kindlaksmääramine ning krediidiriski kaitse andjate krediidikvaliteedi halvenemise stsenaariumi kohandamine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikele 3;

| b) | kindlaksmääratud stsenaariumidest krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiparameetritele, reitingute muutumisele, oodatavale kahjule ja krediidiriskiga seoses omavahendite nõuete arvutamisele tuleneva mõju hindamine; |
| --- | --- |

b)

kindlaksmääratud stsenaariumidest krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiparameetritele, reitingute muutumisele, oodatavale kahjule ja krediidiriskiga seoses omavahendite nõuete arvutamisele tuleneva mõju hindamine;

| c) | omavahendite nõuete piisavuse hindamine. |
| --- | --- |

c)

omavahendite nõuete piisavuse hindamine.

3.   Lõike 2 punktis a osutatud stsenaariumide asjakohasuse hindamisel kontrollivad pädevad asutused järgmiste metoodikate usaldusväärsust:

| a) | majanduslike tegurite rühma kindlaksmääramise metoodika; |
| --- | --- |

a)

majanduslike tegurite rühma kindlaksmääramise metoodika;

| b) | stressistsenaariumide, sealhulgas nende tõsiduse, kestuse ja realiseerumise tõenäosuse kavandamise metoodika; |
| --- | --- |

b)

stressistsenaariumide, sealhulgas nende tõsiduse, kestuse ja realiseerumise tõenäosuse kavandamise metoodika;

| c) | metoodika iga stsenaariumi mõju prognoosimiseks asjakohastele riskiparameetritele. |
| --- | --- |

c)

metoodika iga stsenaariumi mõju prognoosimiseks asjakohastele riskiparameetritele.

Artikkel 65

Stressitestimise korraldamine

Hinnates krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt kapitali adekvaatsuse hindamiseks stressitestimise korraldamise usaldusväärsust vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 177, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | stressiteste tehakse korrapäraselt ja vähemalt kord aastas; |
| --- | --- |

a)

stressiteste tehakse korrapäraselt ja vähemalt kord aastas;

| b) | stressitestide kavandamise ja läbiviimise eest vastutava üksuse (üksuste) rollid ja vastutusalad on selgelt määratletud; |
| --- | --- |

b)

stressitestide kavandamise ja läbiviimise eest vastutava üksuse (üksuste) rollid ja vastutusalad on selgelt määratletud;

| c) | stressitestide tulemused kiidetakse heaks asjakohasel juhtimistasandil ning kõrgemat juhtkonda teavitatakse tulemustest õigeaegselt; |
| --- | --- |

c)

stressitestide tulemused kiidetakse heaks asjakohasel juhtimistasandil ning kõrgemat juhtkonda teavitatakse tulemustest õigeaegselt;

| d) | IT-taristu toetab tõhusalt stressitestide läbiviimist. |
| --- | --- |

d)

IT-taristu toetab tõhusalt stressitestide läbiviimist.

Artikkel 66

Stressitestide integreerimine riski- ja kapitalijuhtimise protsessidesse

Hinnates stressitestide integreerimist krediidiasutuse või investeerimisühingu riski- ja kapitalijuhtimise protsessidesse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 177 kohaldamisel, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing võtab stressitestide tulemusi arvesse oma otsustusprotsessis, eelkõige seoses riski- ja kapitalijuhtimisega; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing võtab stressitestide tulemusi arvesse oma otsustusprotsessis, eelkõige seoses riski- ja kapitalijuhtimisega;

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing võtab stressitestide tulemusi arvesse kapitalijuhtimise protsessis ja teeb kindlaks võimalikud kapitalinõuete seisukohast olulised sündmused või majandustingimuste tulevased muutused. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus või investeerimisühing võtab stressitestide tulemusi arvesse kapitalijuhtimise protsessis ja teeb kindlaks võimalikud kapitalinõuete seisukohast olulised sündmused või majandustingimuste tulevased muutused.

11. PEATÜKK

OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMISE HINDAMISE METOODIKA

Artikkel 67

Üldpõhimõtted

1.   Selleks et hinnata, kas krediidiasutus või investeerimisühing kasutab omavahendite nõuete arvutamisel eri riskipositsiooni klasside riskiparameetreid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 110 lõigetele 2 ja 3, artikli 144 lõike 1 punktile g ja artiklitele 151–168 ning on võimeline esitama määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 430 nõutud aruandeid, kontrollivad pädevad asutused kõike järgmist:

| a) | vastavalt artiklile 68 omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatava süsteemi usaldusväärsust; |
| --- | --- |

a)

vastavalt artiklile 68 omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatava süsteemi usaldusväärsust;

| b) | vastavalt artiklile 69 andmete kvaliteeti; |
| --- | --- |

b)

vastavalt artiklile 69 andmete kvaliteeti;

| c) | vastavalt artiklile 70 eri riskipositsiooni klasside puhul kasutatavate meetodite ja protseduuride rakendamise korrektsust; |
| --- | --- |

c)

vastavalt artiklile 70 eri riskipositsiooni klasside puhul kasutatavate meetodite ja protseduuride rakendamise korrektsust;

| d) | vastavalt artiklile 71 omavahendite nõuete arvutamise protsessi korraldust. |
| --- | --- |

d)

vastavalt artiklile 71 omavahendite nõuete arvutamise protsessi korraldust.

2.   Konsolideerimisgruppide puhul võtavad pädevad asutused lõike 1 kohasel hindamisel arvesse pangandusgrupi struktuuri ning emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu ja selle tütarettevõtjate väljakujunenud rolle ja vastutusalasid.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohasel kontrollimisel kasutavad pädevad asutused kõiki järgmisi meetodeid:

| a) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu sise-eeskirjad ja protseduurid, mis on seotud omavahendite nõuete arvutamise protsessiga, sealhulgas andmeallikad, arvutusmeetodid ja kohaldatavad kontrollid; |
| --- | --- |

a)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu sise-eeskirjad ja protseduurid, mis on seotud omavahendite nõuete arvutamise protsessiga, sealhulgas andmeallikad, arvutusmeetodid ja kohaldatavad kontrollid;

| b) | vaatavad läbi omavahendite nõuete arvutamises osalevate eri üksuste ja siseste organite asjakohased rollid ja vastutusalad; |
| --- | --- |

b)

vaatavad läbi omavahendite nõuete arvutamises osalevate eri üksuste ja siseste organite asjakohased rollid ja vastutusalad;

| c) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani või komiteede asjakohased protokollid; |
| --- | --- |

c)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani või komiteede asjakohased protokollid;

| d) | vaatavad läbi arvutussüsteemi testide dokumentatsiooni, sealhulgas testides kasutatud stsenaariumid ning testide tulemused ja heakskiidud; |
| --- | --- |

d)

vaatavad läbi arvutussüsteemi testide dokumentatsiooni, sealhulgas testides kasutatud stsenaariumid ning testide tulemused ja heakskiidud;

| e) | vaatavad läbi asjakohased kontrolliaruanded, sealhulgas eri allikatest pärit andmete kooskõlastava võrdlemise tulemused; |
| --- | --- |

e)

vaatavad läbi asjakohased kontrolliaruanded, sealhulgas eri allikatest pärit andmete kooskõlastava võrdlemise tulemused;

| f) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseauditi funktsiooni või muu kontrollifunktsiooni täitja asjakohased tähelepanekud; |
| --- | --- |

f)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseauditi funktsiooni või muu kontrollifunktsiooni täitja asjakohased tähelepanekud;

| g) | vaatavad läbi eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust asjakohaste auditite käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks; |
| --- | --- |

g)

vaatavad läbi eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust asjakohaste auditite käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks;

| h) | hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid. |
| --- | --- |

h)

hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid.

4.   Lõigete 1 ja 2 kohasel hindamisel võivad pädevad asutused kasutada ka mõnda järgmistest täiendavatest meetoditest:

| a) | vaadata läbi omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatavate IT-süsteemide funktsionaalse dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

a)

vaadata läbi omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatavate IT-süsteemide funktsionaalse dokumentatsiooni;

| b) | nõuda krediidiasutuselt või investeerimisühingult omavahendite nõuete reaalajas arvutamist teatavat liiki riskipositsioonide puhul; |
| --- | --- |

b)

nõuda krediidiasutuselt või investeerimisühingult omavahendite nõuete reaalajas arvutamist teatavat liiki riskipositsioonide puhul;

| c) | teha teatavat liiki riskipositsioonide puhul omavahendite nõuete arvutuse valimipõhiseid teste, kasutades krediidiasutuse või investeerimisühingu andmeid; |
| --- | --- |

c)

teha teatavat liiki riskipositsioonide puhul omavahendite nõuete arvutuse valimipõhiseid teste, kasutades krediidiasutuse või investeerimisühingu andmeid;

| d) | teha krediidiasutuse või investeerimisühingu andmetega ise teste või nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing teeks pädeva asutuse määratud teste; |
| --- | --- |

d)

teha krediidiasutuse või investeerimisühingu andmetega ise teste või nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing teeks pädeva asutuse määratud teste;

| e) | vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

e)

vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid.

Artikkel 68

Omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatava süsteemi usaldusväärsus

Hinnates krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktis g osutatud omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatava süsteemi usaldusväärsust, veenduvad pädevad asutused lisaks artiklites 72–75 andmete säilitamise hindamise metoodika kohta sätestatud nõuetele järgmises:

| a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu tehtud kontrolltestid, millega kinnitatakse omavahendite nõuete arvutamise vastavust määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 151–168, on täielikud; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu tehtud kontrolltestid, millega kinnitatakse omavahendite nõuete arvutamise vastavust määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 151–168, on täielikud;

| b) | need kontrolltestid on usaldusväärsed ja omavahendite nõuete jaoks kasutatavas süsteemis tehtud arvutused on kooskõlas alternatiivse arvutusvahendi abil tehtud arvutustega; |
| --- | --- |

b)

need kontrolltestid on usaldusväärsed ja omavahendite nõuete jaoks kasutatavas süsteemis tehtud arvutused on kooskõlas alternatiivse arvutusvahendi abil tehtud arvutustega;

| c) | krediidiasutuse või investeerimisühingu tehtavate kontrolltestide sagedus on piisav ja teste tehakse vähemalt omavahendite nõuete arvutamise algoritmide juurutamise ajal ja iga kord, kui süsteemi muudetakse. |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuse või investeerimisühingu tehtavate kontrolltestide sagedus on piisav ja teste tehakse vähemalt omavahendite nõuete arvutamise algoritmide juurutamise ajal ja iga kord, kui süsteemi muudetakse.

Artikkel 69

Andmete kvaliteet

1.   Hinnates määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktis g osutatud omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatavate andmete kvaliteeti, kontrollivad pädevad asutused lisaks artiklis 73 sätestatud nõuetele mehhanisme ja protseduure, mida krediidiasutus või investeerimisühing rakendab riskipositsioonide väärtuste ja kõigi asjakohaste tunnuste kindlaksmääramiseks, sealhulgas riskiparameetrite ja krediidiriski maandamise tehnikatega seotud andmeid. Pädevad asutused veenduvad järgmises:

| a) | riskiparameetrid on täielikud, sealhulgas juhtudel, kui puuduvad parameetrid asendatakse vaikeväärtustega, ning kui selline asendamine on toimunud, on see konservatiivne, põhjendatud ja dokumenteeritud; |
| --- | --- |

a)

riskiparameetrid on täielikud, sealhulgas juhtudel, kui puuduvad parameetrid asendatakse vaikeväärtustega, ning kui selline asendamine on toimunud, on see konservatiivne, põhjendatud ja dokumenteeritud;

| b) | parameetrite väärtuste vahemik vastab määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 160–164 sätestatud regulatiivsetele ja miinimumväärtustele; |
| --- | --- |

b)

parameetrite väärtuste vahemik vastab määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 160–164 sätestatud regulatiivsetele ja miinimumväärtustele;

| c) | omavahendite nõuete arvutamisel kasutatavad andmed on kooskõlas muudes siseprotsessides kasutatavate andmetega; |
| --- | --- |

c)

omavahendite nõuete arvutamisel kasutatavad andmed on kooskõlas muudes siseprotsessides kasutatavate andmetega;

| d) | riskiparameetrite kohaldamine on kooskõlas riskipositsiooni tunnustega, sealhulgas eelkõige, et määratud makseviivitusest tingitud kahjumäär on õige ja kooskõlas riskipositsiooni liigiga ja riskipositsiooni tagamiseks kasutatava tagatisega, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 164 ja artikli 230 lõikes 2; |
| --- | --- |

d)

riskiparameetrite kohaldamine on kooskõlas riskipositsiooni tunnustega, sealhulgas eelkõige, et määratud makseviivitusest tingitud kahjumäär on õige ja kooskõlas riskipositsiooni liigiga ja riskipositsiooni tagamiseks kasutatava tagatisega, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 164 ja artikli 230 lõikes 2;

| e) | riskipositsiooni väärtuse arvutus on korrektne ning eelkõige, et tasaarvestuslepinguid ja bilansiväliste kirjete liigitust kasutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 166; |
| --- | --- |

e)

riskipositsiooni väärtuse arvutus on korrektne ning eelkõige, et tasaarvestuslepinguid ja bilansiväliste kirjete liigitust kasutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 166;

| f) | kui omakapitali investeeringute suhtes kohaldatakse riskiparameetritel põhinevat meetodit, on riskipositsioonide liigitamine ja riskiparameetrite kohaldamine korrektne ning vastab määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 165. |
| --- | --- |

f)

kui omakapitali investeeringute suhtes kohaldatakse riskiparameetritel põhinevat meetodit, on riskipositsioonide liigitamine ja riskiparameetrite kohaldamine korrektne ning vastab määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 165.

2.   Hinnates omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatavate andmete kooskõla sisemistel eesmärkidel kasutatavate andmetega, nagu on osutatud artiklites 18–22, milles käsitletakse hindamismetoodikat kasutamise ja kogemuse kontrollimiseks, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | kehtestatud on asjakohased kontrolli- ja kooskõlastamismehhanismid, millega tagatakse, et omavahendite nõuete arvutamisel kasutatavad riskiparameetrite väärtused on kooskõlas sisemistel eesmärkidel kasutatavate parameetrite väärtustega; |
| --- | --- |

a)

kehtestatud on asjakohased kontrolli- ja kooskõlastamismehhanismid, millega tagatakse, et omavahendite nõuete arvutamisel kasutatavad riskiparameetrite väärtused on kooskõlas sisemistel eesmärkidel kasutatavate parameetrite väärtustega;

| b) | kehtestatud on asjakohased kontrolli- ja kooskõlastamismehhanismid, millega tagatakse, et nende riskipositsioonide väärtus, mille kohta arvutatakse omavahendite nõuded, on kooskõlas raamatupidamisandmetega; |
| --- | --- |

b)

kehtestatud on asjakohased kontrolli- ja kooskõlastamismehhanismid, millega tagatakse, et nende riskipositsioonide väärtus, mille kohta arvutatakse omavahendite nõuded, on kooskõlas raamatupidamisandmetega;

| c) | omavahendite nõuete arvutamine kõigi krediidiasutuse või investeerimisühingu pearaamatusse kantud riskipositsioonide puhul on täielik ning sisereitingute meetodi ja standardmeetodi kohaselt käsitletavate riskipositsioonide jaotus on kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artiklitega 148 ja 150. |
| --- | --- |

c)

omavahendite nõuete arvutamine kõigi krediidiasutuse või investeerimisühingu pearaamatusse kantud riskipositsioonide puhul on täielik ning sisereitingute meetodi ja standardmeetodi kohaselt käsitletavate riskipositsioonide jaotus on kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artiklitega 148 ja 150.

Artikkel 70

Metoodika ja protseduuride rakendamise korrektsus eri riskipositsiooni klasside puhul

Hinnates määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktis g osutatud omavahendite nõuete arvutamise metoodika ja protseduuride rakendamise korrektsust eri riskipositsiooni klasside puhul, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | riskikaalu valemit rakendatakse korrektselt kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artiklitega 153 ja 154, võttes arvesse riskipositsioonide määramist riskipositsiooni klassidesse; |
| --- | --- |

a)

riskikaalu valemit rakendatakse korrektselt kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artiklitega 153 ja 154, võttes arvesse riskipositsioonide määramist riskipositsiooni klassidesse;

| b) | korrelatsioonikordaja arvutamisel lähtutakse riskipositsioonide tunnustest, sealhulgas eelkõige, et kogu müügitulu parameetrit kohaldatakse konsolideeritud finantsteabe alusel; |
| --- | --- |

b)

korrelatsioonikordaja arvutamisel lähtutakse riskipositsioonide tunnustest, sealhulgas eelkõige, et kogu müügitulu parameetrit kohaldatakse konsolideeritud finantsteabe alusel;

| c) | kui riskiga kaalutud varasid korrigeeritakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikele 3, põhineb korrigeerimine kõigil järgmistel kaalutlustel:






  i) | krediidiriski kaitse andja makseviivituse tõenäosust käsitlevat teavet kohaldatakse korrektselt; |
| --- | --- | --- |

c)

kui riskiga kaalutud varasid korrigeeritakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikele 3, põhineb korrigeerimine kõigil järgmistel kaalutlustel:

i)

krediidiriski kaitse andja makseviivituse tõenäosust käsitlevat teavet kohaldatakse korrektselt;

| ii) | krediidiriski kaitse andja makseviivituse tõenäosust hinnatakse reitingusüsteemi abil, mille pädevad asutused on sisereitingute meetodiga seoses heaks kiitnud; |
| --- | --- |

ii)

krediidiriski kaitse andja makseviivituse tõenäosust hinnatakse reitingusüsteemi abil, mille pädevad asutused on sisereitingute meetodiga seoses heaks kiitnud;

| d) | lõpptähtaja parameetri arvutamine on korrektne, sealhulgas eelkõige:






  i) | tehingu lõpptähtaega kasutatakse lõpptähtaja parameetri arvutamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 162 lõike 2 punktile f; |
| --- | --- | --- |

d)

lõpptähtaja parameetri arvutamine on korrektne, sealhulgas eelkõige:

i)

tehingu lõpptähtaega kasutatakse lõpptähtaja parameetri arvutamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 162 lõike 2 punktile f;

| ii) | kui lõpptähtaja parameeter on alla ühe aasta, on see piisavalt põhjendatud ja dokumenteeritud, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 162 lõigetes 1, 2 ja 3; |
| --- | --- |

ii)

kui lõpptähtaja parameeter on alla ühe aasta, on see piisavalt põhjendatud ja dokumenteeritud, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 162 lõigetes 1, 2 ja 3;

| e) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 164 lõigetes 4 ja 5 osutatud elamukinnisvara ja ärikinnisvaraga tagatud jaenõuete puhul, millel puudub keskvalitsuse garantii, arvutatakse riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivitusest tingitud kahjumäära alammäärad vastavalt kõigi elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete ja kõigi ärikinnisvaraga tagatud jaenõuete koondtasandil ning kui riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär koondtasandil on vastavatest alammääradest madalam, kohaldab krediidiasutus või investeerimisühing asjakohaseid korrektsioone ajas järjepidevalt; |
| --- | --- |

e)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 164 lõigetes 4 ja 5 osutatud elamukinnisvara ja ärikinnisvaraga tagatud jaenõuete puhul, millel puudub keskvalitsuse garantii, arvutatakse riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivitusest tingitud kahjumäära alammäärad vastavalt kõigi elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete ja kõigi ärikinnisvaraga tagatud jaenõuete koondtasandil ning kui riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär koondtasandil on vastavatest alammääradest madalam, kohaldab krediidiasutus või investeerimisühing asjakohaseid korrektsioone ajas järjepidevalt;

| f) | eri omakapitali investeeringute portfellide puhul erinevate meetodite kasutamine, kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab sisemiseks riskijuhtimiseks erinevaid meetodeid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 155, on korrektne, sealhulgas eelkõige, et meetodi valik:






  i) | ei põhjusta omavahendite nõuete alahindamist; |
| --- | --- | --- |

f)

eri omakapitali investeeringute portfellide puhul erinevate meetodite kasutamine, kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab sisemiseks riskijuhtimiseks erinevaid meetodeid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 155, on korrektne, sealhulgas eelkõige, et meetodi valik:

i)

ei põhjusta omavahendite nõuete alahindamist;

| ii) | tehakse järjepidevalt, sealhulgas ajas; |
| --- | --- |

ii)

tehakse järjepidevalt, sealhulgas ajas;

| iii) | on põhjendatud sisemiste riskijuhtimistavadega; |
| --- | --- |

iii)

on põhjendatud sisemiste riskijuhtimistavadega;

| g) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõike 2 kohase lihtsustatud riskikaalu meetodi kasutamise korral on riskikaalude kohaldamine korrektne, sealhulgas eelkõige, et 190 % riskikaalu kasutatakse ainult piisavalt hajutatud investeeringutega portfellide puhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing on tõendanud, et portfelli investeeringute hajutamise tulemusena on risk märkimisväärselt vähenenud võrreldes portfellis sisalduvate individuaalsete riskipositsioonide riskiga; |
| --- | --- |

g)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 155 lõike 2 kohase lihtsustatud riskikaalu meetodi kasutamise korral on riskikaalude kohaldamine korrektne, sealhulgas eelkõige, et 190 % riskikaalu kasutatakse ainult piisavalt hajutatud investeeringutega portfellide puhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing on tõendanud, et portfelli investeeringute hajutamise tulemusena on risk märkimisväärselt vähenenud võrreldes portfellis sisalduvate individuaalsete riskipositsioonide riskiga;

| h) | oodatava kahju summade ning krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja omavahendite muude vähendamiste vahe arvutamine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 159 on korrektne, sealhulgas eelkõige, et:






  i) | makseviivituses olevate riskipositsioonide portfelli ja makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide portfelli puhul tehakse eraldi arvutused; |
| --- | --- | --- |

h)

oodatava kahju summade ning krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja omavahendite muude vähendamiste vahe arvutamine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 159 on korrektne, sealhulgas eelkõige, et:

i)

makseviivituses olevate riskipositsioonide portfelli ja makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide portfelli puhul tehakse eraldi arvutused;

| ii) | kui makseviivituses oleva portfelli kohta tehtud arvutuse tulemuseks on negatiivne summa, ei kasutata seda summat makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide portfelli kohta tehtud arvutusest tulenevate positiivsete summade tasaarvestamiseks; |
| --- | --- |

ii)

kui makseviivituses oleva portfelli kohta tehtud arvutuse tulemuseks on negatiivne summa, ei kasutata seda summat makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide portfelli kohta tehtud arvutusest tulenevate positiivsete summade tasaarvestamiseks;

| iii) | arvutus tehakse koos maksumõjuga; |
| --- | --- |

iii)

arvutus tehakse koos maksumõjuga;

| i) | ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest või osakutest tulenevate riskipositsioonide käsitlemise erinevaid meetodeid kasutatakse korrektselt, sealhulgas eelkõige, et:






  i) | krediidiasutus või investeerimisühing eristab korrektselt neid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatega seotud riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 152 lõigetes 1 ja 2 sätestatud aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit, ja muid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatega seotud riskipositsioone; |
| --- | --- | --- |

i)

ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest või osakutest tulenevate riskipositsioonide käsitlemise erinevaid meetodeid kasutatakse korrektselt, sealhulgas eelkõige, et:

i)

krediidiasutus või investeerimisühing eristab korrektselt neid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatega seotud riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 152 lõigetes 1 ja 2 sätestatud aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit, ja muid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatega seotud riskipositsioone;

| ii) | ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatega seotud riskipositsioonid, mida käsitletakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 152 lõikele 1 või 2, vastavad kõnealuse määruse artikli 132 lõikes 3 sätestatud aktsepteeritavuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

ii)

ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatega seotud riskipositsioonid, mida käsitletakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 152 lõikele 1 või 2, vastavad kõnealuse määruse artikli 132 lõikes 3 sätestatud aktsepteeritavuse kriteeriumidele;

| iii) | kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab riskiga kaalutud varade keskmise väärtuse arvutamiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 152 lõikes 4 sätestatud meetodit, siis:






  — | arvutuse õigsust kinnitab välisaudiitor; |
| --- | --- | --- |

iii)

kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab riskiga kaalutud varade keskmise väärtuse arvutamiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 152 lõikes 4 sätestatud meetodit, siis:

—

arvutuse õigsust kinnitab välisaudiitor;

| — | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 152 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii sätestatud korrutustegureid kohaldatakse korrektselt; |
| --- | --- |

—

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 152 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii sätestatud korrutustegureid kohaldatakse korrektselt;

| — | kui krediidiasutus või investeerimisühing tugineb riskiga kaalutud varade arvutamisel kolmandale isikule, vastab see kolmas isik määruse (EL) nr 575/2013 artikli 152 lõike 4 punktide a ja b nõuetele. |
| --- | --- |

—

kui krediidiasutus või investeerimisühing tugineb riskiga kaalutud varade arvutamisel kolmandale isikule, vastab see kolmas isik määruse (EL) nr 575/2013 artikli 152 lõike 4 punktide a ja b nõuetele.

Artikkel 71

Omavahendite nõuete arvutamise protsessi korraldus

Hinnates määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktis g osutatud omavahendite nõuete arvutamise protsessi usaldusväärsust, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | arvutusprotsessi kontrolli ja juhtimise eest vastutava üksuse (üksuste) kohustuste, eelkõige arvutusprotsessi igas etapis teostatavate konkreetsete kontrollidega seotud kohustuste jaotus on selgelt kindlaks määratud; |
| --- | --- |

a)

arvutusprotsessi kontrolli ja juhtimise eest vastutava üksuse (üksuste) kohustuste, eelkõige arvutusprotsessi igas etapis teostatavate konkreetsete kontrollidega seotud kohustuste jaotus on selgelt kindlaks määratud;

| b) | asjakohaste protseduuridega, sealhulgas varundamise protseduuridega, tagatakse, et omavahendite nõuete arvutamine toimub kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 430; |
| --- | --- |

b)

asjakohaste protseduuridega, sealhulgas varundamise protseduuridega, tagatakse, et omavahendite nõuete arvutamine toimub kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 430;

| c) | kõik sisendandmed, sealhulgas riskiparameetrite väärtused ja süsteemi varasemad versioonid, säilitatakse, et võimaldada omavahendite nõuete arvutuse kordamist; |
| --- | --- |

c)

kõik sisendandmed, sealhulgas riskiparameetrite väärtused ja süsteemi varasemad versioonid, säilitatakse, et võimaldada omavahendite nõuete arvutuse kordamist;

| d) | arvutustulemused kiidetakse heaks asjakohasel juhtimistasandil ning kõrgemat juhtkonda teavitatakse arvutuse võimalikest vigadest või puudustest ja võetavatest meetmetest. |
| --- | --- |

d)

arvutustulemused kiidetakse heaks asjakohasel juhtimistasandil ning kõrgemat juhtkonda teavitatakse arvutuse võimalikest vigadest või puudustest ja võetavatest meetmetest.

12. PEATÜKK

ANDMETE SÄILITAMISE HINDAMISE METOODIKA

Artikkel 72

Üldpõhimõtted

1.   Hinnates vastavust andmete säilitamise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktis d ja artiklis 176, hindavad pädevad asutused kõike järgmist:

| a) | vastavalt artiklile 73 sise-, välis- või koondatud andmete kvaliteeti, sealhulgas andmekvaliteedi juhtimise protsessi; |
| --- | --- |

a)

vastavalt artiklile 73 sise-, välis- või koondatud andmete kvaliteeti, sealhulgas andmekvaliteedi juhtimise protsessi;

| b) | vastavalt artiklile 74 andmete dokumenteerimist ja aruandlust; |
| --- | --- |

b)

vastavalt artiklile 74 andmete dokumenteerimist ja aruandlust;

| c) | vastavalt artiklile 75 asjakohast IT-taristut. |
| --- | --- |

c)

vastavalt artiklile 75 asjakohast IT-taristut.

2.   Lõike 1 kohasel hindamisel kasutavad pädevad asutused kõiki järgmisi meetodeid:

| a) | vaatavad läbi sisereitingute meetodi puhul kasutatavate andmete kvaliteedijuhtimise eeskirjad, meetodid ja protseduurid; |
| --- | --- |

a)

vaatavad läbi sisereitingute meetodi puhul kasutatavate andmete kvaliteedijuhtimise eeskirjad, meetodid ja protseduurid;

| b) | vaatavad läbi asjakohased andmekvaliteedi aruanded ning neis esitatud tähelepanekud, järeldused ja soovitused; |
| --- | --- |

b)

vaatavad läbi asjakohased andmekvaliteedi aruanded ning neis esitatud tähelepanekud, järeldused ja soovitused;

| c) | vaatavad läbi IT-taristuga seotud eeskirjad ja IT-süsteemide haldamise protseduurid, sealhulgas hädaolukorrakavadega seotud eeskirjad, mis on asjakohased sisereitingute meetodi rakendamisel kasutatavate IT-süsteemide seisukohast; |
| --- | --- |

c)

vaatavad läbi IT-taristuga seotud eeskirjad ja IT-süsteemide haldamise protseduurid, sealhulgas hädaolukorrakavadega seotud eeskirjad, mis on asjakohased sisereitingute meetodi rakendamisel kasutatavate IT-süsteemide seisukohast;

| d) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani või komiteede asjakohased protokollid; |
| --- | --- |

d)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani või komiteede asjakohased protokollid;

| e) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseauditi funktsiooni või muu kontrollifunktsiooni täitja asjakohased tähelepanekud; |
| --- | --- |

e)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseauditi funktsiooni või muu kontrollifunktsiooni täitja asjakohased tähelepanekud;

| f) | vaatavad läbi eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust asjakohaste auditite käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks; |
| --- | --- |

f)

vaatavad läbi eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust asjakohaste auditite käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks;

| g) | hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid. |
| --- | --- |

g)

hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid.

3.   Lõike 1 kohasel hindamisel võivad pädevad asutused kasutada ka mõnda järgmistest täiendavatest meetoditest:

| a) | teha krediidiasutuse või investeerimisühingu andmetega ise teste või nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing teeks pädeva asutuse määratud teste; |
| --- | --- |

a)

teha krediidiasutuse või investeerimisühingu andmetega ise teste või nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing teeks pädeva asutuse määratud teste;

| b) | vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

b)

vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid.

Artikkel 73

Andmete kvaliteet

1.   Hinnates nende sise-, välis- või koondatud andmete kvaliteeti, mis on vajalikud krediidiriski mõõtmise ja juhtimise protsessi tõhusaks toetamiseks, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktis d ja artiklis 176, kontrollivad pädevad asutused järgmist:

| a) | nende omaduste väärtuste täielikkust, mille puhul väärtused on nõutavad; |
| --- | --- |

a)

nende omaduste väärtuste täielikkust, mille puhul väärtused on nõutavad;

| b) | andmete õigsust, veendudes, et andmed on sisuliselt vigadeta; |
| --- | --- |

b)

andmete õigsust, veendudes, et andmed on sisuliselt vigadeta;

| c) | andmete kooskõla, veendudes, et antud andmestikku saab võrrelda krediidiasutuse või investeerimisühingu erinevate andmeallikatega; |
| --- | --- |

c)

andmete kooskõla, veendudes, et antud andmestikku saab võrrelda krediidiasutuse või investeerimisühingu erinevate andmeallikatega;

| d) | andmeväärtuste ajakohasust; |
| --- | --- |

d)

andmeväärtuste ajakohasust;

| e) | andmete kordumatust, veendudes, et tulenevalt filtritest või lähteandmete muust teisendamisest ei esine koondandmetes dubleerimist; |
| --- | --- |

e)

andmete kordumatust, veendudes, et tulenevalt filtritest või lähteandmete muust teisendamisest ei esine koondandmetes dubleerimist;

| f) | andmete kehtivust, veendudes, et andmed põhinevad piisaval klassifitseerimissüsteemil, mis on piisavalt range, et tagada nende aktsepteeritavus; |
| --- | --- |

f)

andmete kehtivust, veendudes, et andmed põhinevad piisaval klassifitseerimissüsteemil, mis on piisavalt range, et tagada nende aktsepteeritavus;

| g) | andmete jälgitavust, veendudes, et vaadeldavate andmete ajalugu, töötlemine ja asukoht on kergesti kindlaks tehtavad. |
| --- | --- |

g)

andmete jälgitavust, veendudes, et vaadeldavate andmete ajalugu, töötlemine ja asukoht on kergesti kindlaks tehtavad.

2.   Andmete kvaliteedijuhtimise protsessi hindamisel veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | kõik järgmised tingimused on täidetud:






  i) | on olemas piisavad andmekvaliteedi standardid, millega on määratud kindlaks andmekvaliteedi juhtimise protsessi eesmärgid ja üldine ulatus; |
| --- | --- | --- |

a)

kõik järgmised tingimused on täidetud:

i)

on olemas piisavad andmekvaliteedi standardid, millega on määratud kindlaks andmekvaliteedi juhtimise protsessi eesmärgid ja üldine ulatus;

| ii) | on olemas asjakohased andmete kogumise, säilitamise, migratsiooni, ajakohastamise ja kasutamise eeskirjad, standardid ja protseduurid; |
| --- | --- |

ii)

on olemas asjakohased andmete kogumise, säilitamise, migratsiooni, ajakohastamise ja kasutamise eeskirjad, standardid ja protseduurid;

| iii) | on olemas andmete kvaliteedijuhtimise protsessi pideva ajakohastamise ja täiustamise tava; |
| --- | --- |

iii)

on olemas andmete kvaliteedijuhtimise protsessi pideva ajakohastamise ja täiustamise tava;

| iv) | on olemas kriteeriumide ja protseduuride kogum, mille alusel tehakse kindlaks vastavus andmekvaliteedi standarditele, sealhulgas eelkõige üldised kriteeriumid ja protsessid andmete kooskõlastavaks võrdlemiseks süsteemides ja nende vahel, sealhulgas raamatupidamislike ja sisereitingutel põhinevate andmete kooskõlastavaks võrdlemiseks; |
| --- | --- |

iv)

on olemas kriteeriumide ja protseduuride kogum, mille alusel tehakse kindlaks vastavus andmekvaliteedi standarditele, sealhulgas eelkõige üldised kriteeriumid ja protsessid andmete kooskõlastavaks võrdlemiseks süsteemides ja nende vahel, sealhulgas raamatupidamislike ja sisereitingutel põhinevate andmete kooskõlastavaks võrdlemiseks;

| v) | on olemas asjakohased protsessid andmete sisemiseks hindamiseks ja andmekvaliteedi pidevaks parandamiseks, sealhulgas parandamist vajavates valdkondades esinevate probleemide lahendamiseks sisemiste soovituste andmise protsess ning nende soovituste tähtsuse järjekorras rakendamise protsess ja eelkõige andmete kooskõlastava võrdlemise käigus ilmnenud oluliste lahknevuste käsitlemise protsess; |
| --- | --- |

v)

on olemas asjakohased protsessid andmete sisemiseks hindamiseks ja andmekvaliteedi pidevaks parandamiseks, sealhulgas parandamist vajavates valdkondades esinevate probleemide lahendamiseks sisemiste soovituste andmise protsess ning nende soovituste tähtsuse järjekorras rakendamise protsess ja eelkõige andmete kooskõlastava võrdlemise käigus ilmnenud oluliste lahknevuste käsitlemise protsess;

| b) | andmete kogumise protsess on piisavalt sõltumatu andmete kvaliteedijuhtimise protsessist, sealhulgas vajaduse korral organisatsioonilise struktuuri ja töötajate eraldamise kaudu. |
| --- | --- |

b)

andmete kogumise protsess on piisavalt sõltumatu andmete kvaliteedijuhtimise protsessist, sealhulgas vajaduse korral organisatsioonilise struktuuri ja töötajate eraldamise kaudu.

Artikkel 74

Andmete dokumenteerimine ja aruandlus

1.   Hinnates nende andmete dokumenteerimist, mis on vajalikud krediidiriski mõõtmise ja juhtimise protsessi tõhusaks toetamiseks, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktis d ja artiklis 176, hindavad pädevad asutused kõike järgmist:

| a) | andmebaaside kogumi kirjeldust, sealhulgas eelkõige:






  i) | sisereitingute meetodi rakendamiseks kasutatavate arvutussüsteemidega seotud andmebaaside üldkirjeldust; |
| --- | --- | --- |

a)

andmebaaside kogumi kirjeldust, sealhulgas eelkõige:

i)

sisereitingute meetodi rakendamiseks kasutatavate arvutussüsteemidega seotud andmebaaside üldkirjeldust;

| ii) | asjakohaseid andmeallikaid; |
| --- | --- |

ii)

asjakohaseid andmeallikaid;

| iii) | asjakohaseid andmete kogumise ja teisendamise protsesse ning sellega seoses kasutatavaid kriteeriume; |
| --- | --- |

iii)

asjakohaseid andmete kogumise ja teisendamise protsesse ning sellega seoses kasutatavaid kriteeriume;

| iv) | andmebaaside asjakohast funktsionaalset kirjeldust, mis sisaldab nende suurust, loomise kuupäeva ning andmesõnastikke, milles selgitatakse väljade ja väljadele sisestatavate eri väärtuste sisu koos andmekirjete selgete määratlustega; |
| --- | --- |

iv)

andmebaaside asjakohast funktsionaalset kirjeldust, mis sisaldab nende suurust, loomise kuupäeva ning andmesõnastikke, milles selgitatakse väljade ja väljadele sisestatavate eri väärtuste sisu koos andmekirjete selgete määratlustega;

| v) | andmebaaside asjakohast tehnilist kirjeldust, mis sisaldab andmebaasi tüüpi, tabeleid, andmebaasi haldamise süsteemi ja andmebaasi arhitektuuri ning mis tahes standardse andmete modelleerimise märgistikuna esitatud andmemudeleid; |
| --- | --- |

v)

andmebaaside asjakohast tehnilist kirjeldust, mis sisaldab andmebaasi tüüpi, tabeleid, andmebaasi haldamise süsteemi ja andmebaasi arhitektuuri ning mis tahes standardse andmete modelleerimise märgistikuna esitatud andmemudeleid;

| vi) | andmete kogumise ja säilitamisega seotud asjakohaseid töövooge ja protseduure; |
| --- | --- |

vi)

andmete kogumise ja säilitamisega seotud asjakohaseid töövooge ja protseduure;

| b) | andmehalduseeskirju ja vastutusalade jaotust, sealhulgas kasutajate profiile ja andmete omanikke; |
| --- | --- |

b)

andmehalduseeskirju ja vastutusalade jaotust, sealhulgas kasutajate profiile ja andmete omanikke;

| c) | andmehaldusraamistikus rakendatavate kontrollide läbipaistvust, kättesaadavust ja järjepidevust. |
| --- | --- |

c)

andmehaldusraamistikus rakendatavate kontrollide läbipaistvust, kättesaadavust ja järjepidevust.

2.   Andmearuandlust hinnates veenduvad pädevad asutused eelkõige järgmises:

| a) | aruandluses on esitatud aruande või läbivaatamise ulatus, järeldused ja vajaduse korral soovitused tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

a)

aruandluses on esitatud aruande või läbivaatamise ulatus, järeldused ja vajaduse korral soovitused tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks;

| b) | andmeid esitatakse asjakohase sagedusega krediidiasutuse või investeerimisühingu kõrgemale juhtkonnale ja juhtorganile ning andmete saaja tasand on kooskõlas krediidiasutuse või investeerimisühingu organisatsioonilise struktuuri ning andmete liigi ja olulisusega; |
| --- | --- |

b)

andmeid esitatakse asjakohase sagedusega krediidiasutuse või investeerimisühingu kõrgemale juhtkonnale ja juhtorganile ning andmete saaja tasand on kooskõlas krediidiasutuse või investeerimisühingu organisatsioonilise struktuuri ning andmete liigi ja olulisusega;

| c) | andmetest antakse aru korrapäraselt ja vajaduse korral ka sihtotstarbeliselt; |
| --- | --- |

c)

andmetest antakse aru korrapäraselt ja vajaduse korral ka sihtotstarbeliselt;

| d) | aruandlus sisaldab asjakohaseid tõendeid selle kohta, et krediidiasutus või investeerimisühing on soovitusi piisavalt arvesse võtnud ja nõuetekohaselt rakendanud. |
| --- | --- |

d)

aruandlus sisaldab asjakohaseid tõendeid selle kohta, et krediidiasutus või investeerimisühing on soovitusi piisavalt arvesse võtnud ja nõuetekohaselt rakendanud.

Artikkel 75

IT-taristu

1.   Hinnates krediidiasutuse või investeerimisühingu reitingusüsteemide ja sisereitingute meetodi rakendamise seisukohast oluliste IT-süsteemide arhitektuuri vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 144, hindavad pädevad asutused kõike järgmist:

| a) | IT-süsteemide arhitektuuri, sealhulgas kõiki rakendusi, nende liideseid ja koostoimet; |
| --- | --- |

a)

IT-süsteemide arhitektuuri, sealhulgas kõiki rakendusi, nende liideseid ja koostoimet;

| b) | andmevoo skeemi, millel on kaardistatud sisereitingute meetodi rakendamisel kasutatavad ja reitingusüsteemidega seotud peamised rakendused, andmebaasid ja IT-komponendid; |
| --- | --- |

b)

andmevoo skeemi, millel on kaardistatud sisereitingute meetodi rakendamisel kasutatavad ja reitingusüsteemidega seotud peamised rakendused, andmebaasid ja IT-komponendid;

| c) | IT-süsteemide omanike määramist; |
| --- | --- |

c)

IT-süsteemide omanike määramist;

| d) | IT-süsteemide suutlikkust, skaleeritavust ja tõhusust; |
| --- | --- |

d)

IT-süsteemide suutlikkust, skaleeritavust ja tõhusust;

| e) | IT-süsteemide ja andmebaaside juhendeid. |
| --- | --- |

e)

IT-süsteemide ja andmebaaside juhendeid.

2.   Hinnates krediidiasutuse või investeerimisühingu reitingusüsteemide ja sisereitingute meetodi rakendamisega seotud IT-taristu usaldusväärsust, ohutust ja turvalisust, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | IT-taristu suudab toetada krediidiasutuse või investeerimisühingu tavapäraseid ja erakorralisi protsesse õigeaegselt, automaatselt ja paindlikult; |
| --- | --- |

a)

IT-taristu suudab toetada krediidiasutuse või investeerimisühingu tavapäraseid ja erakorralisi protsesse õigeaegselt, automaatselt ja paindlikult;

| b) | IT-taristu funktsioonide katkemise (tõrgete), andmete kaotsimineku ja ebaõige hindamise (vigade) riski on nõuetekohaselt arvesse võetud; |
| --- | --- |

b)

IT-taristu funktsioonide katkemise (tõrgete), andmete kaotsimineku ja ebaõige hindamise (vigade) riski on nõuetekohaselt arvesse võetud;

| c) | IT-taristu on piisavalt kaitstud pahatahtlike töötajate või väliste isikute poolt andmete või süsteemide varguse, võltsimise, manipuleerimise ja saboteerimise eest. |
| --- | --- |

c)

IT-taristu on piisavalt kaitstud pahatahtlike töötajate või väliste isikute poolt andmete või süsteemide varguse, võltsimise, manipuleerimise ja saboteerimise eest.

3.   Hinnates krediidiasutuse või investeerimisühingu reitingusüsteemide ja sisereitingute meetodi rakendamisega seotud IT-taristu töökindlust, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | IT-süsteemide, andmete ja dokumentide varundamise protseduure rakendatakse ja testitakse korrapäraselt; |
| --- | --- |

a)

IT-süsteemide, andmete ja dokumentide varundamise protseduure rakendatakse ja testitakse korrapäraselt;

| b) | kriitilise tähtsusega IT-süsteemide puhul rakendatakse talitluspidevuse tegevuskavasid; |
| --- | --- |

b)

kriitilise tähtsusega IT-süsteemide puhul rakendatakse talitluspidevuse tegevuskavasid;

| c) | tõrgete puhuks on kindlaks määratud IT-süsteemide taastamise protseduurid ja neid testitakse perioodiliselt; |
| --- | --- |

c)

tõrgete puhuks on kindlaks määratud IT-süsteemide taastamise protseduurid ja neid testitakse perioodiliselt;

| d) | IT-süsteemide kasutajate haldamine on kooskõlas krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohaste eeskirjade ja protseduuridega; |
| --- | --- |

d)

IT-süsteemide kasutajate haldamine on kooskõlas krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohaste eeskirjade ja protseduuridega;

| e) | kriitilise tähtsusega IT-süsteemide puhul rakendatakse kontrolljälgi; |
| --- | --- |

e)

kriitilise tähtsusega IT-süsteemide puhul rakendatakse kontrolljälgi;

| f) | IT-süsteemide muudatuste haldamine on asjakohane ja muudatuste järelevalve hõlmab kõiki IT-süsteeme. |
| --- | --- |

f)

IT-süsteemide muudatuste haldamine on asjakohane ja muudatuste järelevalve hõlmab kõiki IT-süsteeme.

4.   Hinnates, kas krediidiasutuse või investeerimisühingu reitingusüsteemide ja sisereitingute meetodi rakendamisega seotud IT-taristut kontrollitakse korrapäraselt ja sihtotstarbeliselt, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | korrapärase järelevalve ja sihtotstarbeliste läbivaatamiste tulemusena antakse soovitusi tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

a)

korrapärase järelevalve ja sihtotstarbeliste läbivaatamiste tulemusena antakse soovitusi tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks;

| b) | punktis a osutatud tähelepanekud ja soovitused edastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kõrgemale juhtkonnale ja juhtorganile; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud tähelepanekud ja soovitused edastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kõrgemale juhtkonnale ja juhtorganile;

| c) | on piisavalt tõendeid soovituste nõuetekohase järgimise ja rakendamise kohta krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt. |
| --- | --- |

c)

on piisavalt tõendeid soovituste nõuetekohase järgimise ja rakendamise kohta krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt.

13. PEATÜKK

OMAKAPITALI INVESTEERINGUTE PUHUL KASUTATAVATE SISEMUDELITE HINDAMISE METOODIKA

Artikkel 76

Üldpõhimõtted

1.   Hinnates, kas krediidiasutus või investeerimisühing suudab välja töötada ja valideerida omakapitali investeeringute puhul kasutatava sisemudeli ning määrata iga riskipositsiooni omakapitali investeeringute suhtes kohaldatava sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisalasse, nagu on nõutud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktides f ja h ning artiklites 186, 187 ja 188, hindavad pädevad asutused kõike järgmist:

| a) | vastavalt artiklile 77 kasutatavate andmete asjakohasust; |
| --- | --- |

a)

vastavalt artiklile 77 kasutatavate andmete asjakohasust;

| b) | vastavalt artiklile 78 kasutatavate mudelite asjakohasust; |
| --- | --- |

b)

vastavalt artiklile 78 kasutatavate mudelite asjakohasust;

| c) | vastavalt artiklile 79 stressitestimise programmi põhjalikkust; |
| --- | --- |

c)

vastavalt artiklile 79 stressitestimise programmi põhjalikkust;

| d) | vastavalt artiklile 80 mudeli ja modelleerimisprotsessi terviklikkust; |
| --- | --- |

d)

vastavalt artiklile 80 mudeli ja modelleerimisprotsessi terviklikkust;

| e) | vastavalt artiklile 81 riskipositsioonide sisemudelitel põhineva meetodi alla määramise asjakohasust; |
| --- | --- |

e)

vastavalt artiklile 81 riskipositsioonide sisemudelitel põhineva meetodi alla määramise asjakohasust;

| f) | vastavalt artiklile 82 valideerimisfunktsiooni asjakohasust. |
| --- | --- |

f)

vastavalt artiklile 82 valideerimisfunktsiooni asjakohasust.

2.   Lõike 1 kohasel hindamisel kasutavad pädevad asutused kõiki järgmisi meetodeid:

| a) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohased sise-eeskirjad ja protseduurid; |
| --- | --- |

a)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohased sise-eeskirjad ja protseduurid;

| b) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu tehnilise dokumentatsiooni omakapitali investeeringute jaoks sisemudeli väljatöötamise metoodika ja protsessi kohta; |
| --- | --- |

b)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu tehnilise dokumentatsiooni omakapitali investeeringute jaoks sisemudeli väljatöötamise metoodika ja protsessi kohta;

| c) | vaatavad läbi asjakohased väljatöötamise juhendid, metoodikad ja protsessid ning testivad neid; |
| --- | --- |

c)

vaatavad läbi asjakohased väljatöötamise juhendid, metoodikad ja protsessid ning testivad neid;

| d) | vaatavad läbi omakapitali investeeringute jaoks sisemudeli väljatöötamises, valideerimises ja rakendamises osalevate eri üksuste ja siseste organite rollid ja vastutusalad; |
| --- | --- |

d)

vaatavad läbi omakapitali investeeringute jaoks sisemudeli väljatöötamises, valideerimises ja rakendamises osalevate eri üksuste ja siseste organite rollid ja vastutusalad;

| e) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani või komiteede asjakohased protokollid; |
| --- | --- |

e)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani või komiteede asjakohased protokollid;

| f) | vaatavad läbi asjakohased aruanded omakapitali investeeringute puhul kasutatavate sisemudelite toimimise kohta ning krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidiriski kontrolli üksuse, valideerimisfunktsiooni täitja, siseauditi funktsiooni täitja või mis tahes muu kontrollifunktsiooni täitja soovitused; |
| --- | --- |

f)

vaatavad läbi asjakohased aruanded omakapitali investeeringute puhul kasutatavate sisemudelite toimimise kohta ning krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidiriski kontrolli üksuse, valideerimisfunktsiooni täitja, siseauditi funktsiooni täitja või mis tahes muu kontrollifunktsiooni täitja soovitused;

| g) | vaatavad läbi asjakohased eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust järelevalve, valideerimise ja auditite käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks; |
| --- | --- |

g)

vaatavad läbi asjakohased eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust järelevalve, valideerimise ja auditite käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks;

| h) | hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid. |
| --- | --- |

h)

hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid.

3.   Lõike 1 kohasel hindamisel võivad pädevad asutused kasutada ka mõnda järgmistest täiendavatest meetoditest:

| a) | nõuda ja analüüsida omakapitali investeeringute puhul kasutatavate sisemudelite väljatöötamise protsessis kasutatud andmeid; |
| --- | --- |

a)

nõuda ja analüüsida omakapitali investeeringute puhul kasutatavate sisemudelite väljatöötamise protsessis kasutatud andmeid;

| b) | teha ise või korrata krediidiasutuse või investeerimisühingu hindamisi VaR meetodil, kasutades krediidiasutuse või investeerimisühingu esitatud asjakohaseid andmeid; |
| --- | --- |

b)

teha ise või korrata krediidiasutuse või investeerimisühingu hindamisi VaR meetodil, kasutades krediidiasutuse või investeerimisühingu esitatud asjakohaseid andmeid;

| c) | nõuda metoodikavalikuid ja saadud tulemusi põhjendavate täiendavate dokumentide või analüüside esitamist; |
| --- | --- |

c)

nõuda metoodikavalikuid ja saadud tulemusi põhjendavate täiendavate dokumentide või analüüside esitamist;

| d) | vaadata läbi riskihinnangute arvutamiseks kasutatavate IT-süsteemide funktsionaalse dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

d)

vaadata läbi riskihinnangute arvutamiseks kasutatavate IT-süsteemide funktsionaalse dokumentatsiooni;

| e) | vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

e)

vaadata läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid.

Artikkel 77

Andmete asjakohasus

Hinnates nende andmete asjakohasust, mida kasutatakse omakapitali investeeringutega seotud tegeliku tulude jaotuse kajastamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 186, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | andmed kajastavad krediidiasutuse või investeerimisühingu konkreetsete omakapitali investeeringute riskiprofiili; |
| --- | --- |

a)

andmed kajastavad krediidiasutuse või investeerimisühingu konkreetsete omakapitali investeeringute riskiprofiili;

| b) | andmed on statistiliselt usaldusväärsete kahjuhinnangute saamiseks piisavad või neid on asjakohaselt kohandatud, et saada piisavalt realistlikud ja konservatiivsed mudeli väljundid; |
| --- | --- |

b)

andmed on statistiliselt usaldusväärsete kahjuhinnangute saamiseks piisavad või neid on asjakohaselt kohandatud, et saada piisavalt realistlikud ja konservatiivsed mudeli väljundid;

| c) | kasutatud andmed pärinevad välistest allikatest ja siseandmete kasutamise korral vaatab need sõltumatult läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomase kontrollifunktsiooni täitja; |
| --- | --- |

c)

kasutatud andmed pärinevad välistest allikatest ja siseandmete kasutamise korral vaatab need sõltumatult läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomase kontrollifunktsiooni täitja;

| d) | andmed kajastavad pikimat võimalikku perioodi, et tagada konservatiivne hinnang asjakohase pikaajalise tsükli või äritsükli jooksul tekkida võivale kahjule, ning hõlmavad krediidiasutuse või investeerimisühingu portfelli seisukohast asjakohast märkimisväärse finantsstressi perioodi; |
| --- | --- |

d)

andmed kajastavad pikimat võimalikku perioodi, et tagada konservatiivne hinnang asjakohase pikaajalise tsükli või äritsükli jooksul tekkida võivale kahjule, ning hõlmavad krediidiasutuse või investeerimisühingu portfelli seisukohast asjakohast märkimisväärse finantsstressi perioodi;

| e) | kui kasutatakse lühema perioodi andmeid, mis on teisendatud kvartaliandmeteks, toetavad teisendamisprotseduuri empiirilised tõendid hästi välja töötatud ja dokumenteeritud lähenemisviisi rakendamise kohta ning seda protseduuri kohaldatakse konservatiivselt ja ajas järjepidevalt; |
| --- | --- |

e)

kui kasutatakse lühema perioodi andmeid, mis on teisendatud kvartaliandmeteks, toetavad teisendamisprotseduuri empiirilised tõendid hästi välja töötatud ja dokumenteeritud lähenemisviisi rakendamise kohta ning seda protseduuri kohaldatakse konservatiivselt ja ajas järjepidevalt;

| f) | valitakse pikim ajavahemik, mis võimaldab hinnata 99 protsentiili mittekattuvate vaadeldud andmetega. |
| --- | --- |

f)

valitakse pikim ajavahemik, mis võimaldab hinnata 99 protsentiili mittekattuvate vaadeldud andmetega.

Artikkel 78

Mudelite asjakohasus

Hinnates nende mudelite asjakohasust, mida kasutatakse omakapitali investeeringutega seotud tulude jaotuse hindamiseks omavahendite nõuete arvutamisel vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 186, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | mudel vastab krediidiasutuse või investeerimisühingu omakapitali investeeringute portfelli riskiprofiilile ja keerukusele ning kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on olulisi osalusi, mille väärtused on olemuselt väga mittelineaarsed, võetakse seda mudelis asjakohaselt arvesse; |
| --- | --- |

a)

mudel vastab krediidiasutuse või investeerimisühingu omakapitali investeeringute portfelli riskiprofiilile ja keerukusele ning kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on olulisi osalusi, mille väärtused on olemuselt väga mittelineaarsed, võetakse seda mudelis asjakohaselt arvesse;

| b) | individuaalsete positsioonide liigitamine asendajate, turuindeksite ja riskitegurite lõikes on usaldusväärne, arusaadav ja sisuliselt asjakohane; |
| --- | --- |

b)

individuaalsete positsioonide liigitamine asendajate, turuindeksite ja riskitegurite lõikes on usaldusväärne, arusaadav ja sisuliselt asjakohane;

| c) | valitud riskitegurid on asjakohased ja hõlmavad tõhusalt nii üldriski kui ka spetsiifilist riski; |
| --- | --- |

c)

valitud riskitegurid on asjakohased ja hõlmavad tõhusalt nii üldriski kui ka spetsiifilist riski;

| d) | mudel selgitab asjakohaselt varem toimunud hinnamuutusi; |
| --- | --- |

d)

mudel selgitab asjakohaselt varem toimunud hinnamuutusi;

| e) | mudel kajastab nii võimalike kontsentratsioonide ulatust kui ka nende koosseisu muutusi. |
| --- | --- |

e)

mudel kajastab nii võimalike kontsentratsioonide ulatust kui ka nende koosseisu muutusi.

Artikkel 79

Stressitestimise programmi põhjalikkus

1.   Hinnates määruse (EL) nr 575/2013 artikli 186 punkti g kohaselt nõutava stressitestimise programmi põhjalikkust, veenduvad pädevad asutused, et krediidiasutus või investeerimisühing on suuteline koostama kahjuhinnanguid alternatiivsete ebasoodsate stsenaariumide korral ja need stsenaariumid erinevad sisemudelis kasutatavatest stsenaariumidest, kuid võivad siiski tõenäoliselt realiseeruda.

2.   Lõike 1 kohasel hindamisel veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | alternatiivsed ebasoodsad stsenaariumid on krediidiasutuse või investeerimisühingu konkreetsete osaluste puhul asjakohased, kajastavad krediidiasutuse või investeerimisühingu märkimisväärset kahju ja võtavad arvesse mõju, mis ei kajastu mudeli tulemustes; |
| --- | --- |

a)

alternatiivsed ebasoodsad stsenaariumid on krediidiasutuse või investeerimisühingu konkreetsete osaluste puhul asjakohased, kajastavad krediidiasutuse või investeerimisühingu märkimisväärset kahju ja võtavad arvesse mõju, mis ei kajastu mudeli tulemustes;

| b) | mudeli tulemusi alternatiivsete ebasoodsate stsenaariumide korral kasutatakse omakapitali investeeringute portfellide tegelikus riskijuhtimises ja neist antakse korrapäraselt aru kõrgemale juhtkonnale; |
| --- | --- |

b)

mudeli tulemusi alternatiivsete ebasoodsate stsenaariumide korral kasutatakse omakapitali investeeringute portfellide tegelikus riskijuhtimises ja neist antakse korrapäraselt aru kõrgemale juhtkonnale;

| c) | alternatiivsed ebasoodsad stsenaariumid vaadatakse läbi ja neid ajakohastatakse korrapäraselt. |
| --- | --- |

c)

alternatiivsed ebasoodsad stsenaariumid vaadatakse läbi ja neid ajakohastatakse korrapäraselt.

Artikkel 80

Mudeli ja modelleerimisprotsessi terviklikkus

1.   Hinnates määruse (EL) nr 575/2013 artikli 187 kohaselt nõutavat mudelite ja modelleerimisprotsessi terviklikkust, veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | sisemudel on täielikult integreeritud krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfelli mittekuuluvate omakapitali investeeringute portfelli juhtimisse, üldistesse juhtimisteabesüsteemidesse ja riskijuhtimise taristu ning seda kasutatakse investeerimispiirangute ja omakapitali investeeringute riski jälgimiseks; |
| --- | --- |

a)

sisemudel on täielikult integreeritud krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfelli mittekuuluvate omakapitali investeeringute portfelli juhtimisse, üldistesse juhtimisteabesüsteemidesse ja riskijuhtimise taristu ning seda kasutatakse investeerimispiirangute ja omakapitali investeeringute riski jälgimiseks;

| b) | modelleerimisüksus on pädev ja sõltumatu üksusest, kes vastutab individuaalsete investeeringute juhtimise eest. |
| --- | --- |

b)

modelleerimisüksus on pädev ja sõltumatu üksusest, kes vastutab individuaalsete investeeringute juhtimise eest.

2.   Lõike 1 punkti a kohasel hindamisel veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgan ja kõrgem juhtkond osalevad aktiivselt riskikontrolli protsessis, olles kinnitanud investeerimispiirangud, mis põhinevad muu hulgas sisemudeli tulemustel; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgan ja kõrgem juhtkond osalevad aktiivselt riskikontrolli protsessis, olles kinnitanud investeerimispiirangud, mis põhinevad muu hulgas sisemudeli tulemustel;

| b) | riskikontrolli üksuse koostatud aruanded vaadatakse läbi juhtkonna tasandil isikute poolt, kellel on piisav pädevus anda korraldusi võetud positsioonide ja krediidiasutuse või investeerimisühingu koguriskipositsiooni vähendamiseks; |
| --- | --- |

b)

riskikontrolli üksuse koostatud aruanded vaadatakse läbi juhtkonna tasandil isikute poolt, kellel on piisav pädevus anda korraldusi võetud positsioonide ja krediidiasutuse või investeerimisühingu koguriskipositsiooni vähendamiseks;

| c) | on olemas tegevuskavad turukriiside puhuks, mis mõjutavad mudeli kohaldamisalasse kuuluvat tegevust, ja neis kirjeldatakse selliseid turukriise käivitavaid sündmusi ja kavandatud meetmeid. |
| --- | --- |

c)

on olemas tegevuskavad turukriiside puhuks, mis mõjutavad mudeli kohaldamisalasse kuuluvat tegevust, ja neis kirjeldatakse selliseid turukriise käivitavaid sündmusi ja kavandatud meetmeid.

3.   Lõike 1 punkti b kohasel hindamisel veenduvad pädevad asutused järgmises:

| a) | modelleerimisüksuse töötajad ja üksuse eest vastutav kõrgem juhtkond ei täida individuaalsete investeeringute juhtimisega seotud ülesandeid; |
| --- | --- |

a)

modelleerimisüksuse töötajad ja üksuse eest vastutav kõrgem juhtkond ei täida individuaalsete investeeringute juhtimisega seotud ülesandeid;

| b) | modelleerimisüksuste ja üksikute investeeringute juhtimise eest vastutavate üksuste kõrgema astme juhid annavad aru krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgani või selle määratud komitee eri liikmetele; |
| --- | --- |

b)

modelleerimisüksuste ja üksikute investeeringute juhtimise eest vastutavate üksuste kõrgema astme juhid annavad aru krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgani või selle määratud komitee eri liikmetele;

| c) | modelleerimisüksuse töötajate ja üksuse eest vastutavate kõrgema astme juhtide töötasu ei hõlma individuaalsete investeeringute juhtimisega seotud ülesannete täitmist. |
| --- | --- |

c)

modelleerimisüksuse töötajate ja üksuse eest vastutavate kõrgema astme juhtide töötasu ei hõlma individuaalsete investeeringute juhtimisega seotud ülesannete täitmist.

Artikkel 81

Riskipositsioonide sisemudelitel põhineva meetodi alla määramise asjakohasus

Hinnates iga omakapitali investeeringute puhul kasutatava meetodi kohaldamisalasse kuuluva riskipositsiooni sisemudelitel põhineva meetodi alla määramise asjakohasust vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktile h, hindavad pädevad asutused määramisel või määramise läbivaatamisel kasutatavaid määratlusi, protsesse ja kriteeriume.

Artikkel 82

Valideerimisfunktsiooni asjakohasus

Hinnates valideerimisfunktsiooni asjakohasust, pidades silmas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 144 lõike 1 punktis f ja artiklis 188 sätestatud nõudeid, kohaldavad pädevad asutused artikleid 10–13 ning veenduvad järgmises:

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing võrdleb omakapitali investeeringute tegeliku tulususe esimest protsentiili modelleeritud hinnangutega vähemalt kord kvartalis; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing võrdleb omakapitali investeeringute tegeliku tulususe esimest protsentiili modelleeritud hinnangutega vähemalt kord kvartalis;

| b) | punktis a osutatud võrdluses kasutatakse vähemalt ühe aasta pikkust vaatlusperioodi ja ajavahemikku, mis võimaldab arvutada esimese protsentiili mittekattuvate vaadeldud andmete põhjal; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud võrdluses kasutatakse vähemalt ühe aasta pikkust vaatlusperioodi ja ajavahemikku, mis võimaldab arvutada esimese protsentiili mittekattuvate vaadeldud andmete põhjal;

| c) | kui nende andmete protsent, mis jäävad allapoole omakapitali investeeringute tulususe hinnangulist esimest protsentiili, on üle 1 %, on see piisavalt põhjendatud ja krediidiasutus või investeerimisühing võtab asjakohaseid parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

c)

kui nende andmete protsent, mis jäävad allapoole omakapitali investeeringute tulususe hinnangulist esimest protsentiili, on üle 1 %, on see piisavalt põhjendatud ja krediidiasutus või investeerimisühing võtab asjakohaseid parandusmeetmeid.

14. PEATÜKK

REITINGUSÜSTEEMIDE MUUDATUSTE HALDAMISE HINDAMISE METOODIKA

Artikkel 83

Üldpõhimõtted

1.   Selleks et hinnata, kas krediidiasutus või investeerimisühing vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 143 lõigete 3 ja 4 ning artikli 175 lõike 2 kohastele nõuetele, mis käsitlevad reitingusüsteemi kohaldamisala või omakapitali investeeringute puhul kasutatava sisemudelitel põhineva meetodi kohaldamisala muudatuste haldamist ja dokumenteerimist ning reitingusüsteemides või omakapitali investeeringute puhul kasutatavas sisemudelitel põhinevas meetodis tehtavate muudatuste haldamist ja dokumenteerimist, veenduvad pädevad asutused, et eeskirjad, millest krediidiasutus või investeerimisühing selliste muudatuste puhul lähtub („muudatuste tegemise eeskirjad“), on nõuetekohaselt rakendatud ning need vastavad määruse (EL) nr 529/2014 artiklite 2–5 ja 8 ning I lisa nõuetele.

2.   Lõike 1 kohasel hindamisel kasutavad pädevad asutused kõiki järgmisi meetodeid:

| a) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muudatuste tegemise eeskirjad; |
| --- | --- |

a)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu muudatuste tegemise eeskirjad;

| b) | vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani, mudelikomitee või muude komiteede asjakohased protokollid; |
| --- | --- |

b)

vaatavad läbi krediidiasutuse või investeerimisühingu siseste organite, sealhulgas juhtorgani, mudelikomitee või muude komiteede asjakohased protokollid;

| c) | vaatavad läbi asjakohased aruanded reitingusüsteemide muudatuste haldamise kohta ning krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidiriski kontrolli üksuse, valideerimisfunktsiooni täitja, siseauditi funktsiooni täitja või mis tahes muu kontrollifunktsiooni täitja soovitused; |
| --- | --- |

c)

vaatavad läbi asjakohased aruanded reitingusüsteemide muudatuste haldamise kohta ning krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidiriski kontrolli üksuse, valideerimisfunktsiooni täitja, siseauditi funktsiooni täitja või mis tahes muu kontrollifunktsiooni täitja soovitused;

| d) | vaatavad läbi asjakohased eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust järelevalve, valideerimise ja auditite käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks; |
| --- | --- |

d)

vaatavad läbi asjakohased eduaruanded, milles käsitletakse krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevust järelevalve, valideerimise ja auditite käigus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ja riskide maandamiseks;

| e) | hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid. |
| --- | --- |

e)

hangivad krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomastelt töötajatelt ja kõrgemalt juhtkonnalt kirjalikud avaldused või küsitlevad neid.

3.   Lõike 1 kohasel hindamisel võivad pädevad asutused läbi vaadata ka krediidiasutuse või investeerimisühingu muud asjakohased dokumendid.

Artikkel 84

Muudatuste tegemise eeskirjade sisu

Hinnates krediidiasutuse või investeerimisühingu muudatuste tegemise eeskirju, veenduvad pädevad asutused, et nendega rakendatakse määruse (EL) nr 575/2013 nõudeid ning delegeeritud määruse (EL) nr 529/2014 artiklites 1–5, artiklis 8 ja I lisas sätestatud kriteeriume ning et nendega nähakse ette kõnealuste nõuete ja kriteeriumide praktiline kohaldamine, võttes arvesse järgmist:

| a) | vastutusalad, aruandlusahelad ja protseduurid muudatuste sisemiseks heakskiitmiseks, võttes arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu organisatsioonilisi iseärasusi ja lähenemisviisi eripära; |
| --- | --- |

a)

vastutusalad, aruandlusahelad ja protseduurid muudatuste sisemiseks heakskiitmiseks, võttes arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu organisatsioonilisi iseärasusi ja lähenemisviisi eripära;

| b) | muudatuste liigitamisega seotud määratlused, meetodid ja vajaduse korral parameetrid; |
| --- | --- |

b)

muudatuste liigitamisega seotud määratlused, meetodid ja vajaduse korral parameetrid;

| c) | protseduurid muudatuste kindlaksmääramiseks ja jälgimiseks, neist pädevatele asutustele teatamiseks ja nende tegemiseks loa taotlemiseks; |
| --- | --- |

c)

protseduurid muudatuste kindlaksmääramiseks ja jälgimiseks, neist pädevatele asutustele teatamiseks ja nende tegemiseks loa taotlemiseks;

| d) | muudatuste rakendamise, sealhulgas nende dokumenteerimise protseduurid. |
| --- | --- |

d)

muudatuste rakendamise, sealhulgas nende dokumenteerimise protseduurid.

15. PEATÜKK

LÕPPSÄTE

Artikkel 85

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 12. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 529/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mille kohaselt hinnatakse sisereitingute meetodi ja täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi laienduste ja muudatuste olulisust (ELT L 148, 20.5.2014, lk 36).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

4

(5)  Komisjoni 19. oktoobri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/171, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad tähtajaks tasumata krediidi iseloomuga nõude olulisuse piirmäära (ELT L 32, 6.2.2018, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 23. septembri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/72, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks andmete esitamisest vabastamise lubade tingimused (ELT L 10, 14.1.2017, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 12. detsembri 2014. aasta rakendusotsus 2014/908/EL, milles käsitletakse teatavate kolmandate riikide ja territooriumite järelevalve- ja regulatiivsete nõuete samaväärsust seoses riskipositsioonide käsitlemisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 359, 16.12.2014, lk 155).

7

---

| 18.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 90/67 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 90/67

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/440,

16. märts 2022,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/605 (milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed) I lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 71 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sigade Aafrika katk on peetavaid sigu ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist. |
| --- | --- |

(1)

Sigade Aafrika katk on peetavaid sigu ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist.

| (2) | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/605 (2) võeti vastu määruse (EL) 2016/429 raames ning selles on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed, mida nimetatud rakendusmääruse I lisas loetletud liikmesriigid (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“) peavad piiratud aja jooksul kohaldama kõnealuses lisas loetletud I, II ja III taseme piirangutsoonides. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/605 (2) võeti vastu määruse (EL) 2016/429 raames ning selles on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed, mida nimetatud rakendusmääruse I lisas loetletud liikmesriigid (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“) peavad piiratud aja jooksul kohaldama kõnealuses lisas loetletud I, II ja III taseme piirangutsoonides.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I, II ja III taseme piirangutsoonidena loetletud piirkonnad põhinevad sigade Aafrika katku epidemioloogilisel olukorral liidus. Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa muudeti viimati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/205 (3) pärast kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilise olukorra muutusi Leedus, Poolas ja Slovakkias. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I, II ja III taseme piirangutsoonidena loetletud piirkonnad põhinevad sigade Aafrika katku epidemioloogilisel olukorral liidus. Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa muudeti viimati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/205 (3) pärast kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilise olukorra muutusi Leedus, Poolas ja Slovakkias.

| (4) | Kõik rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas loetletud I, II ja III taseme piirangutsoonide suhtes tehtavad muudatused peaksid põhinema sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilisel olukorral kõnealusest taudist mõjutatud piirkondades ja sigade Aafrika katkuga seotud üldisel epidemioloogilisel olukorral asjaomases liikmesriigis ning muudatuste tegemisel tuleks arvesse võtta kõnealuse taudi edasise leviku riski, aga ka sigade Aafrika katkuga seotud olukorrast tingitud tsoonideks jaotamise geograafilise määratlemise teaduslikult põhjendatud põhimõtteid ja kriteeriume ning liikmesriikidega alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees kokku lepitud ja komisjoni veebisaidil üldsusele kättesaadavaid liidu suuniseid (4). Sellistes muudatustes tuleks arvesse võtta ka rahvusvahelisi standardeid, nagu Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeks, (5) ning asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste esitatud põhjendusi tsoonideks jaotamise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Kõik rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas loetletud I, II ja III taseme piirangutsoonide suhtes tehtavad muudatused peaksid põhinema sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilisel olukorral kõnealusest taudist mõjutatud piirkondades ja sigade Aafrika katkuga seotud üldisel epidemioloogilisel olukorral asjaomases liikmesriigis ning muudatuste tegemisel tuleks arvesse võtta kõnealuse taudi edasise leviku riski, aga ka sigade Aafrika katkuga seotud olukorrast tingitud tsoonideks jaotamise geograafilise määratlemise teaduslikult põhjendatud põhimõtteid ja kriteeriume ning liikmesriikidega alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees kokku lepitud ja komisjoni veebisaidil üldsusele kättesaadavaid liidu suuniseid (4). Sellistes muudatustes tuleks arvesse võtta ka rahvusvahelisi standardeid, nagu Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeks, (5) ning asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste esitatud põhjendusi tsoonideks jaotamise kohta.

| (5) | Pärast rakendusmääruse (EL) 2022/205 vastuvõtmise kuupäeva on esinenud sigade Aafrika katku uusi puhanguid uluksigade seas Itaalias ja Poolas. Lisaks on epidemioloogiline olukord Bulgaaria ja Poola teatavates tsoonides, mis on loetletud III taseme piirangutsoonidena, peetavate sigade osas paranenud tänu tauditõrjemeetmetele, mida kõnealused liikmesriigid on kohaldanud kooskõlas liidu õigusaktidega. |
| --- | --- |

(5)

Pärast rakendusmääruse (EL) 2022/205 vastuvõtmise kuupäeva on esinenud sigade Aafrika katku uusi puhanguid uluksigade seas Itaalias ja Poolas. Lisaks on epidemioloogiline olukord Bulgaaria ja Poola teatavates tsoonides, mis on loetletud III taseme piirangutsoonidena, peetavate sigade osas paranenud tänu tauditõrjemeetmetele, mida kõnealused liikmesriigid on kohaldanud kooskõlas liidu õigusaktidega.

| (6) | 2022. aasta jaanuaris esines sigade Aafrika katku juhtum uluksigade seas Itaalias Piemonte maakonnas. Komisjoni rakendusotsused (EL) 2022/28 (6) ja (EL) 2022/62 (7) võeti vastu kõnealusele juhtumile reageerimiseks. Rakendusotsusega (EL) 2022/62 tunnistati kehtetuks ja asendati rakendusotsus (EL) 2022/28, ning seda kohaldatakse kuni 7. aprillini 2022. Rakendusotsusega (EL) 2022/62 on ette nähtud nakkkusega tsooni kehtestamine vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 (8) artiklile 63 ning rakendusmääruses (EL) 2021/605 sätestatud II taseme piirangutsoonide suhtes kohaldatavad sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed. |
| --- | --- |

(6)

2022. aasta jaanuaris esines sigade Aafrika katku juhtum uluksigade seas Itaalias Piemonte maakonnas. Komisjoni rakendusotsused (EL) 2022/28 (6) ja (EL) 2022/62 (7) võeti vastu kõnealusele juhtumile reageerimiseks. Rakendusotsusega (EL) 2022/62 tunnistati kehtetuks ja asendati rakendusotsus (EL) 2022/28, ning seda kohaldatakse kuni 7. aprillini 2022. Rakendusotsusega (EL) 2022/62 on ette nähtud nakkkusega tsooni kehtestamine vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 (8) artiklile 63 ning rakendusmääruses (EL) 2021/605 sätestatud II taseme piirangutsoonide suhtes kohaldatavad sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed.

| (7) | 2022. aasta jaanuaris, veebruaris ja märtsis esines mitu sigade Aafrika katku puhangut uluksigade seas Itaalia Piemonte ja Liguuria maakonna piirkondades, mis kuuluvad praegu nakkusega tsooni, mille Itaalia kehtestas pärast esimest puhangut 2022. aasta jaanuaris kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 63. |
| --- | --- |

(7)

2022. aasta jaanuaris, veebruaris ja märtsis esines mitu sigade Aafrika katku puhangut uluksigade seas Itaalia Piemonte ja Liguuria maakonna piirkondades, mis kuuluvad praegu nakkusega tsooni, mille Itaalia kehtestas pärast esimest puhangut 2022. aasta jaanuaris kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 63.

| (8) | Need sigade Aafrika katku uued puhangud uluksigade seas kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas. Seega tuleks need Itaalia piirkonnad, kus hiljuti esinesid sigade Aafrika katku puhangud, loetleda nüüd kõnealuses lisas I ja II taseme piirangutsoonidena. |
| --- | --- |

(8)

Need sigade Aafrika katku uued puhangud uluksigade seas kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas. Seega tuleks need Itaalia piirkonnad, kus hiljuti esinesid sigade Aafrika katku puhangud, loetleda nüüd kõnealuses lisas I ja II taseme piirangutsoonidena.

| (9) | 2022. aasta märtsis täheldati ka üht sigade Aafrika katku puhangut uluksigade seas Poolas Suur-Poola vojevoodkonna sellises piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I taseme piirangutsoonina. See sigade Aafrika katku uus puhang uluksigade seas kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sellest tulenevalt tuleks Poola asjaomane sigade Aafrika katku hiljutisest puhangust mõjutatud piirkond, mis on praegu loetletud kõnealuses lisas I taseme piirangutsoonina, loetleda nüüd kõnealuses lisas mitte I taseme, vaid II taseme piirangutsoonina, ning I taseme piirangutsooni praegused piirid on vaja uuesti määratleda, et võtta arvesse seda hiljutist puhangut. |
| --- | --- |

(9)

2022. aasta märtsis täheldati ka üht sigade Aafrika katku puhangut uluksigade seas Poolas Suur-Poola vojevoodkonna sellises piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I taseme piirangutsoonina. See sigade Aafrika katku uus puhang uluksigade seas kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sellest tulenevalt tuleks Poola asjaomane sigade Aafrika katku hiljutisest puhangust mõjutatud piirkond, mis on praegu loetletud kõnealuses lisas I taseme piirangutsoonina, loetleda nüüd kõnealuses lisas mitte I taseme, vaid II taseme piirangutsoonina, ning I taseme piirangutsooni praegused piirid on vaja uuesti määratleda, et võtta arvesse seda hiljutist puhangut.

| (10) | Pärast eespool nimetatud sigade Aafrika katku hiljutisi puhanguid uluksigade seas Itaalias ja Poolas ning võttes arvesse praegust sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilist olukorda liidus, on tsoonideks jaotamist nendes liikmesriikides uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on uuesti hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmeid. Neid muudatusi tuleks kajastada rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas. |
| --- | --- |

(10)

Pärast eespool nimetatud sigade Aafrika katku hiljutisi puhanguid uluksigade seas Itaalias ja Poolas ning võttes arvesse praegust sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilist olukorda liidus, on tsoonideks jaotamist nendes liikmesriikides uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on uuesti hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmeid. Neid muudatusi tuleks kajastada rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas.

| (11) | Samuti võttes arvesse, et kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687, eriti selle artiklitega 22, 25 ja 40, ning vastavalt OIE maismaaloomade tervise koodeksis sätestatud sigade Aafrika katku korral võetavatele riskimaandamismeetmetele on Bulgaarias rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas loetletud III taseme piirangutsoonides peetavate sigade suhtes võetud sigade Aafrika katku tõrje meetmed olnud tõhusad, tuleks Bulgaarias Lovechi, Gabrovo, Montana, Ruse, Shumeni, Sliveni, Targovishte, Vidini ja Burgase piirkonnas asuvad teatavad tsoonid, mis praegu on loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas III taseme piirangutsoonidena, loetleda nüüd kõnealuses lisas II taseme piirangutsoonidena, sest kõnealustes III taseme piirangutsoonides ei ole viimase kaheteistkümne kuu jooksul peetavate sigade seas sigade Aafrika katku puhanguid esinenud. Eespool nimetatud III taseme piirangutsoonid tuleks nüüd loetleda II taseme piirangutsoonidena, võttes arvesse praegust sigade Aafrika katku epidemioloogilist olukorda. |
| --- | --- |

(11)

Samuti võttes arvesse, et kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687, eriti selle artiklitega 22, 25 ja 40, ning vastavalt OIE maismaaloomade tervise koodeksis sätestatud sigade Aafrika katku korral võetavatele riskimaandamismeetmetele on Bulgaarias rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas loetletud III taseme piirangutsoonides peetavate sigade suhtes võetud sigade Aafrika katku tõrje meetmed olnud tõhusad, tuleks Bulgaarias Lovechi, Gabrovo, Montana, Ruse, Shumeni, Sliveni, Targovishte, Vidini ja Burgase piirkonnas asuvad teatavad tsoonid, mis praegu on loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas III taseme piirangutsoonidena, loetleda nüüd kõnealuses lisas II taseme piirangutsoonidena, sest kõnealustes III taseme piirangutsoonides ei ole viimase kaheteistkümne kuu jooksul peetavate sigade seas sigade Aafrika katku puhanguid esinenud. Eespool nimetatud III taseme piirangutsoonid tuleks nüüd loetleda II taseme piirangutsoonidena, võttes arvesse praegust sigade Aafrika katku epidemioloogilist olukorda.

| (12) | Samuti võttes arvesse, et kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687, eriti selle artiklitega 22, 25 ja 40, ning vastavalt OIE maismaaloomade tervise koodeksis sätestatud sigade Aafrika katku korral võetavatele riskimaandamismeetmetele on Poolas rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas loetletud III taseme piirangutsoonides peetavate sigade suhtes võetud sigade Aafrika katku tõrje meetmed olnud tõhusad, tuleks Poolas Alam-Sileesia ja Warmia-Masuuria vojevoodkonnas asuvad teatavad tsoonid, mis praegu on loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas III taseme piirangutsoonidena, loetleda nüüd kõnealuses lisas II taseme piirangutsoonidena, sest kõnealustes III taseme piirangutsoonides ei ole viimase kaheteistkümne kuu jooksul peetavate sigade seas sigade Aafrika katku puhanguid esinenud. Eespool nimetatud III taseme piirangutsoonid tuleks nüüd loetleda II taseme piirangutsoonidena, võttes arvesse praegust sigade Aafrika katku epidemioloogilist olukorda. |
| --- | --- |

(12)

Samuti võttes arvesse, et kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687, eriti selle artiklitega 22, 25 ja 40, ning vastavalt OIE maismaaloomade tervise koodeksis sätestatud sigade Aafrika katku korral võetavatele riskimaandamismeetmetele on Poolas rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas loetletud III taseme piirangutsoonides peetavate sigade suhtes võetud sigade Aafrika katku tõrje meetmed olnud tõhusad, tuleks Poolas Alam-Sileesia ja Warmia-Masuuria vojevoodkonnas asuvad teatavad tsoonid, mis praegu on loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas III taseme piirangutsoonidena, loetleda nüüd kõnealuses lisas II taseme piirangutsoonidena, sest kõnealustes III taseme piirangutsoonides ei ole viimase kaheteistkümne kuu jooksul peetavate sigade seas sigade Aafrika katku puhanguid esinenud. Eespool nimetatud III taseme piirangutsoonid tuleks nüüd loetleda II taseme piirangutsoonidena, võttes arvesse praegust sigade Aafrika katku epidemioloogilist olukorda.

| (13) | Selleks et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda kõnealuse taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Bulgaarias, Itaalias ja Poolas piiritleda uued piisava suurusega piirangutsoonid ja nõuetekohaselt loetleda need rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I ja II taseme piirangutsoonidena. Kuna sigade Aafrika katku olukord liidus muutub väga kiiresti, on uute piirangutsoonide piiritlemisel arvesse võetud ümbritsevate alade olukorda. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda kõnealuse taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Bulgaarias, Itaalias ja Poolas piiritleda uued piisava suurusega piirangutsoonid ja nõuetekohaselt loetleda need rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I ja II taseme piirangutsoonidena. Kuna sigade Aafrika katku olukord liidus muutub väga kiiresti, on uute piirangutsoonide piiritlemisel arvesse võetud ümbritsevate alade olukorda.

| (14) | Võttes arvesse, kui kiireloomuline on sigade Aafrika katku levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesoleva rakendusmäärusega rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(14)

Võttes arvesse, kui kiireloomuline on sigade Aafrika katku levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesoleva rakendusmäärusega rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti.

| (15) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 7. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/605, milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed (ELT L 129, 15.4.2021, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 14. veebruari 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/205, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/605 (milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed) I lisa (ELT L 34, 16.2.2022, lk 6).

3

(4)  Töödokument SANTE/7112/2015/Rev. 3 „Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation“ (Sigade Aafrika katkuga seotud olukorrast tingitud piirkondadeks jaotamise geograafilise määratlemise põhimõtted ja kriteeriumid). https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en

4

(5)  OIE maismaaloomade tervise koodeks, 28. väljaanne, 2019. I köite ISBN: 978-92-95108-85-1; II köite ISBN: 978-92-95108-86-8. https://www.oie.int/standard-setting/terrestrial-code/access-online/

5

(6)  Komisjoni 10. jaanuari 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/28, milles käsitletakse teatavaid kiireloomulisi ajutisi meetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Itaalias (ELT L 6, 11.1.2022, lk 11).

6

(7)  Komisjoni 14. jaanuari 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/62, milles käsitletakse teatavaid kiireloomulisi meetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Itaalias (ELT L 10, 17.1.2022, lk 84).

7

(8)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/687, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 64).

8

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa asendatakse järgmisega:

„I LISA

PIIRANGUTSOONID

I OSA

1.   Saksamaa

Järgmised I taseme piirangutsoonid Saksamaal:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg,

| — | Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge,

| — | Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238,

| — | Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239,

| — | Gemeinde Althüttendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Althüttendorf,

| — | Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200,

| — | Gemeinde Britz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Britz,

| — | Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200,

| — | Gemeinde Breydin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Breydin,

| — | Gemeinde Melchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Melchow,

| — | Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg,

| — | Hohenfinow südlich der B167, |
| --- | --- |

—

Hohenfinow südlich der B167,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow,

| — | Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark,

| — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf,

| — | Gemeinde Zichow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zichow,

| — | Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27,

| — | Gemeinde Tantow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tantow,

| — | Gemeinde Mescherin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mescherin

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und B2 bis Gartenstraße, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und B2 bis Gartenstraße,

| — | Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| — | Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg,

| — | Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36,

| — | Gemeinde Rauen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rauen,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| — | Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Pulsberg, Jessen, Terpe, Bühlow, Groß Buckow, Klein Buckow, Roitz und der westliche Teil der Gemarkung Spremberg, beginnend an der südwestlichen Ecke der Gemarkungsgrenze zu Graustein in nordwestlicher Richtung entlang eines Waldweges zur B 156, dieser weiter in westlicher Richtung folgend bis zur Bahnlinie, dieser folgend bis zur L 48, dann weiter in südwestlicher Richtung bis zum Straßenabzweig Am früheren Stadtbahngleis, dieser Straße folgend bis zur L 47, weiter der L 47 folgend in nordöstlicher Richtung bis zum Abzweig Hasenheide, entlang der Straße Hasenheide bis zum Abzweig Weskower Allee, der Weskower Allee Richtung Norden folgend bis zum Abzweig Liebigstraße, dieser folgend Richtung Norden bis zur Gemarkungsgrenze Spremberg/ Sellessen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Pulsberg, Jessen, Terpe, Bühlow, Groß Buckow, Klein Buckow, Roitz und der westliche Teil der Gemarkung Spremberg, beginnend an der südwestlichen Ecke der Gemarkungsgrenze zu Graustein in nordwestlicher Richtung entlang eines Waldweges zur B 156, dieser weiter in westlicher Richtung folgend bis zur Bahnlinie, dieser folgend bis zur L 48, dann weiter in südwestlicher Richtung bis zum Straßenabzweig Am früheren Stadtbahngleis, dieser Straße folgend bis zur L 47, weiter der L 47 folgend in nordöstlicher Richtung bis zum Abzweig Hasenheide, entlang der Straße Hasenheide bis zum Abzweig Weskower Allee, der Weskower Allee Richtung Norden folgend bis zum Abzweig Liebigstraße, dieser folgend Richtung Norden bis zur Gemarkungsgrenze Spremberg/ Sellessen,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern und der Gemarkung Roggosen nördlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern und der Gemarkung Roggosen nördlich der BAB 15,

| — | Gemeinde Welzow mit den Gemarkungen Proschim und Haidemühl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Welzow mit den Gemarkungen Proschim und Haidemühl,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:






  — | Gemeinde Hochenbocka, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Hochenbocka,

| — | Gemeinde Grünewald, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünewald,

| — | Gemeinde Hermsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hermsdorf,

| — | Gemeinde Kroppen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kroppen,

| — | Gemeinde Ortrand, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ortrand,

| — | Gemeinde Großkmehlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großkmehlen,

| — | Gemeinde Lindenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindenau,

| — | Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Hosena, Großkoschen, Kleinkoschen und Sedlitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Hosena, Großkoschen, Kleinkoschen und Sedlitz,

| — | Gemeinde Neu-Seeland mit der Gemarkung Lieske, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu-Seeland mit der Gemarkung Lieske,

| — | Gemeinde Tettau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tettau,

| — | Gemeinde Frauendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Frauendorf,

| — | Gemeinde Guteborn, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guteborn,

| — | Gemeinde Ruhland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhland,

| — | Landkreis Elbe-Elster:






  — | Gemeinde Großthiemig, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Elbe-Elster:

—

Gemeinde Großthiemig,

| — | Gemeinde Hirschfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschfeld,

| — | Gemeinde Gröden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gröden,

| — | Gemeinde Schraden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schraden,

| — | Gemeinde Merzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Merzdorf,

| — | Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf östlich der Bahnlinie Dresden- Berlin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf östlich der Bahnlinie Dresden- Berlin,

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf und Tacken, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf und Tacken,

| — | Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow, Garlin, Dallmin, Postlin, Kribbe, Neuhof, Strehlen und Blüthen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow, Garlin, Dallmin, Postlin, Kribbe, Neuhof, Strehlen und Blüthen,

| — | Gemeinde Pirow mit der Gemarkung Bresch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pirow mit der Gemarkung Bresch,

| — | Gemeinde Gülitz-Reetz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gülitz-Reetz,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske,

| — | Gemeinde Triglitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Triglitz,

| — | Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne,

| — | Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow,

| — | Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen,

| — | Gemeinde Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Meyenburg,

| — | Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen






  — | Gemeinde Arnsdorf, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen

—

Gemeinde Arnsdorf, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Burkau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Burkau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Crostwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Crostwitz,

| — | Gemeinde Cunewalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Cunewalde,

| — | Gemeinde Demitz-Thumitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Demitz-Thumitz,

| — | Gemeinde Doberschau-Gaußig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Doberschau-Gaußig,

| — | Gemeinde Elsterheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Elsterheide,

| — | Gemeinde Göda, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Göda,

| — | Gemeinde Großharthau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großharthau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Großpostwitz/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großpostwitz/O.L.,

| — | Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Lohsa, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Nebelschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nebelschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Neukirch/Lausitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirch/Lausitz,

| — | Gemeinde Obergurig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obergurig,

| — | Gemeinde Oßling, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oßling,

| — | Gemeinde Panschwitz-Kuckau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Panschwitz-Kuckau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Puschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Puschwitz,

| — | Gemeinde Räckelwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Räckelwitz,

| — | Gemeinde Radibor, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Ralbitz-Rosenthal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ralbitz-Rosenthal,

| — | Gemeinde Rammenau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rammenau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Schmölln-Putzkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmölln-Putzkau,

| — | Gemeinde Schwepnitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwepnitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Sohland a. d. Spree, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sohland a. d. Spree,

| — | Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Bernsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernsdorf,

| — | Gemeinde Stadt Bischhofswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bischhofswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Elstra, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Elstra, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Kamenz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Kamenz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Lauta, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lauta,

| — | Gemeinde Stadt Radeberg, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeberg, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau,

| — | Gemeinde Stadt Wilthen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilthen,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Steinigtwolmsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinigtwolmsdorf,

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Diera-Zehren, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren,

| — | Gemeinde Glaubitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glaubitz,

| — | Gemeinde Hirschstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschstein,

| — | Gemeinde Käbschütztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Käbschütztal,

| — | Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Nünchritz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nünchritz,

| — | Gemeinde Priestewitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priestewitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Gröditz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Gröditz,

| — | Gemeinde Stadt Großenhain, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großenhain, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Lommatzsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lommatzsch,

| — | Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Nossen außer Ortsteil Nossen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Nossen außer Ortsteil Nossen,

| — | Gemeinde Stadt Riesa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Riesa,

| — | Gemeinde Stadt Strehla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Strehla,

| — | Gemeinde Stauchitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stauchitz,

| — | Gemeinde Wülknitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wülknitz,

| — | Gemeinde Zeithain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeithain,

| — | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:






  — | Gemeinde Bannewitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

—

Gemeinde Bannewitz,

| — | Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach,

| — | Gemeinde Kreischa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreischa,

| — | Gemeinde Lohmen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohmen,

| — | Gemeinde Müglitztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müglitztal,

| — | Gemeinde Stadt Dohna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Dohna,

| — | Gemeinde Stadt Freital, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Freital,

| — | Gemeinde Stadt Heidenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Heidenau,

| — | Gemeinde Stadt Hohnstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hohnstein,

| — | Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa.,

| — | Gemeinde Stadt Pirna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Pirna,

| — | Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz,

| — | Gemeinde Stadt Stolpen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Stolpen,

| — | Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen,

| — | Gemeinde Stadt Wilsdruff, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilsdruff,

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Vorpommern Greifswald






  — | Gemeinde Penkun südlich der Autobahn A11, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Vorpommern Greifswald

—

Gemeinde Penkun südlich der Autobahn A11,

| — | Gemeinde Nadrense südlich der Autobahn A11, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nadrense südlich der Autobahn A11,

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow

| — | Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow

| — | Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf

| — | Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz

| — | Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven |
| --- | --- |

—

Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven

| — | Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf

| — | Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin

| — | Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Böschungsbereich und angrenzende Ackerfläche an der Alten Elde (angrenzend an die Gemeinden Prislich und Zierzow) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Böschungsbereich und angrenzende Ackerfläche an der Alten Elde (angrenzend an die Gemeinden Prislich und Zierzow)

| — | Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Waldgebiet zwischen der Ortslage Groß Laasch und der Elde |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Waldgebiet zwischen der Ortslage Groß Laasch und der Elde

| — | Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Wiesen- und Ackerflächen zwischen K52, B5 und Bahnlinie Hamburg-Berlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Wiesen- und Ackerflächen zwischen K52, B5 und Bahnlinie Hamburg-Berlin

| — | Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen:

| — | Schlemmin, Kritzow |
| --- | --- |

—

Schlemmin, Kritzow

| — | Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage:

| — | Matzlow-Garwitz (teilweise) |
| --- | --- |

—

Matzlow-Garwitz (teilweise)

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Broock, Wessentin, Wessentin Ausbau, Bobzin, Lübz, Broock Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Lutheran, Gischow, Burow, Hof Gischow, Ausbau Lutheran, Meyerberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Broock, Wessentin, Wessentin Ausbau, Bobzin, Lübz, Broock Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Lutheran, Gischow, Burow, Hof Gischow, Ausbau Lutheran, Meyerberg

| — | Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow

| — | Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Flugplatz mit angrenzendem Waldgebiet entlang der K38 und B191 bis zur A24, Wabel |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Flugplatz mit angrenzendem Waldgebiet entlang der K38 und B191 bis zur A24, Wabel

| — | Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzfeld mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzfeld mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16

| — | Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow

| — | Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow

| — | Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug |
| --- | --- |

—

Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug

| — | Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neese, Werle, Prislich, Marienhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neese, Werle, Prislich, Marienhof

| — | Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch

| — | Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz

| — | Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Granzin, Barkow, Stolpe Ausbau, Stolpe |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Granzin, Barkow, Stolpe Ausbau, Stolpe

| — | Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder |
| --- | --- |

—

Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder

| — | Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow.

2.   Eesti

Järgmised I taseme piirangutsoonid Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Kreeka

Järgmised I taseme piirangutsoonid Kreekas:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Läti

Järgmised I taseme piirangutsoonid Lätis:

| — | Dienvidkurzemes novada Vērgales, Medzes, Grobiņas, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Vērgales, Medzes, Grobiņas, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta,

| — | Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes.

5.   Leedu

Järgmised I taseme piirangutsoonid Leedus:

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Palangos miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė.

6.   Ungari

Järgmised I taseme piirangutsoonid Ungaris:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Poola

Järgmised I taseme piirangutsoonid Poolas:

w województwie kujawsko - pomorskim:

| — | powiat rypiński, |
| --- | --- |

—

powiat rypiński,

| — | powiat brodnicki, |
| --- | --- |

—

powiat brodnicki,

| — | powiat grudziądzki, |
| --- | --- |

—

powiat grudziądzki,

| — | powiat miejski Grudziądz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Grudziądz,

| — | powiat wąbrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat wąbrzeski,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| — | gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim,

| — | część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat jasielski, |
| --- | --- |

—

powiat jasielski,

| — | powiat strzyżowski, |
| --- | --- |

—

powiat strzyżowski,

| — | część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II i II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II i II załącznika I,

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, część gminy Busko Zdrój położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec-Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, część gminy Busko Zdrój położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec-Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim,

| — | powiat kazimierski, |
| --- | --- |

—

powiat kazimierski,

| — | powiat skarżyski, |
| --- | --- |

—

powiat skarżyski,

| — | część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim,

| — | gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Bodzentyn, Bieliny, Łagów, Nowa Słupia, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzentyn, Bieliny, Łagów, Nowa Słupia, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, w powiecie kieleckim,

| — | gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim,

| — | gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim,

| — | gminy Moskorzew, Radków, Secemin w powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Moskorzew, Radków, Secemin w powiecie włoszczowskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat brzeziński, |
| --- | --- |

—

powiat brzeziński,

| — | powiat łaski, |
| --- | --- |

—

powiat łaski,

| — | powiat miejski Łódź, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łódź,

| — | powat łódzki wschodni, |
| --- | --- |

—

powat łódzki wschodni,

| — | powiat pabianicki, |
| --- | --- |

—

powiat pabianicki,

| — | powiat wieruszowski, |
| --- | --- |

—

powiat wieruszowski,

| — | gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim,

| — | gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim,

| — | powiat wieluński, |
| --- | --- |

—

powiat wieluński,

| — | powiat sieradzki, |
| --- | --- |

—

powiat sieradzki,

| — | powiat zduńskowolski, |
| --- | --- |

—

powiat zduńskowolski,

| — | gminy Aleksandrów, Czarnocin, Grabica, Moszczenica, Ręczno, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Czarnocin, Grabica, Moszczenica, Ręczno, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz w powiecie piotrkowskim,

| — | powiat miejski Piotrków Trybunalski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Piotrków Trybunalski,

| — | gminy Masłowice, Przedbórz, Wielgomłyny i Żytno w powiecie radomszczańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Masłowice, Przedbórz, Wielgomłyny i Żytno w powiecie radomszczańskim,

w województwie śląskim:

| — | gmina Koniecpol w powiecie częstochowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Koniecpol w powiecie częstochowskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | powiat kwidzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński,

w województwie lubuskim:

| — | gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim,

| — | gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

w województwie dolnośląskim:

| — | gminyDziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gminyDziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Wiązów w powiecie strzelińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wiązów w powiecie strzelińskim,

| — | część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | miasto Świeradów Zdrój w powiecie lubańskim, |
| --- | --- |

—

miasto Świeradów Zdrój w powiecie lubańskim,

| — | gmina Krotoszyce w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Krotoszyce w powiecie legnickim,

| — | gminy Pielgrzymka, Świerzawa, Złotoryja z miastem Złotoryja, miasto Wojcieszów w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pielgrzymka, Świerzawa, Złotoryja z miastem Złotoryja, miasto Wojcieszów w powiecie złotoryjskim,

| — | powiat lwówecki, |
| --- | --- |

—

powiat lwówecki,

| — | gminy Jawor, Męcinka, Mściwojów, Paszowice w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jawor, Męcinka, Mściwojów, Paszowice w powiecie jaworskim,

| — | gminy Dobromierz, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobromierz, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| — | gminy Brodnica, Dolsk, Śrem w powiecie śremskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brodnica, Dolsk, Śrem w powiecie śremskim,

| — | gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| — | gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan w powiecie kościańskim,

| — | gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Pobiedziska, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Pobiedziska, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | gmina Kaźmierz, część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kaźmierz, część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | powiat pleszewski, |
| --- | --- |

—

powiat pleszewski,

| — | gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| — | gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| — | gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| — | powiat ostrowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowski,

| — | powiat miejski Kalisz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kalisz,

| — | gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

| — | gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | powiat kępiński, |
| --- | --- |

—

powiat kępiński,

| — | powiat ostrzeszowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrzeszowski,

w województwie opolskim:

| — | gminy Domaszowice, Pokój, część gminy Namysłów położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Domaszowice, Pokój, część gminy Namysłów położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim,

| — | gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

| — | gmina Grodkóww powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gmina Grodkóww powiecie brzeskim,

| — | gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim,

| — | powiat miejski Opole, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Opole,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim,

| — | gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim,

| — | gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

| — | część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy,

| — | gminy Dobra (Szczecińska), Kołbaskowo, Police w powiecie polickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobra (Szczecińska), Kołbaskowo, Police w powiecie polickim,

w województwie małopolskim:

| — | powiat brzeski, |
| --- | --- |

—

powiat brzeski,

| — | powiat gorlicki, |
| --- | --- |

—

powiat gorlicki,

| — | powiat proszowicki, |
| --- | --- |

—

powiat proszowicki,

| — | powiat nowosądecki, |
| --- | --- |

—

powiat nowosądecki,

| — | powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Nowy Sącz,

| — | część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I. |
| --- | --- |

—

część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I.

8.   Slovakkia

Järgmised I taseme piirangutsoonid Slovakkias:

| — | in the district of Nové Zámky: Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, Kolta, Jasová, Dubník, Rúbaň, Strekov, |
| --- | --- |

—

in the district of Nové Zámky: Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, Kolta, Jasová, Dubník, Rúbaň, Strekov,

| — | in the district of Komárno: Bátorové Kosihy, Búč, Kravany nad Dunajom, |
| --- | --- |

—

in the district of Komárno: Bátorové Kosihy, Búč, Kravany nad Dunajom,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak, Pastovce, Zalaba, Malé Ludince, Hronovce, Nýrovce, Želiezovce, Málaš, Čaka, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak, Pastovce, Zalaba, Malé Ludince, Hronovce, Nýrovce, Želiezovce, Málaš, Čaka,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II,

| — | in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1, |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1,

| — | in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače, |
| --- | --- |

—

in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom.

9.   Itaalia

Järgmised I taseme piirangutsoonid Itaalias:

Piedmont Region:

| — | in the province of Alessandria, the municipalities of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Ponti, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Castelletto D'erro, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Spigno Monferrato, Castelspina, Denice, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Montechiaro D'acqui, Sarezzano, |
| --- | --- |

—

in the province of Alessandria, the municipalities of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Ponti, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Castelletto D'erro, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Spigno Monferrato, Castelspina, Denice, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Montechiaro D'acqui, Sarezzano,

| — | in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Mombaldone, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, |
| --- | --- |

—

in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Mombaldone, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole,

Liguria Region:

| — | in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata, |
| --- | --- |

—

in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata,

| — | in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Mioglia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona, |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Mioglia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona,

Emilia-Romagna Region:

| — | in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba, |
| --- | --- |

—

in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba,

Lombardia Region:

| — | in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima. |
| --- | --- |

—

in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima.

II OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised II taseme piirangutsoonid Bulgaarias:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Vratza. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza.

2.   Saksamaa

Järgmised II taseme piirangutsoonid Saksamaal:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum,

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Jacobsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| — | Gemeinde Langewahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl,

| — | Gemeinde Berkenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36,

| — | Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern,

| — | Gemeinde Guben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben,

| — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Gemeinde Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Wiesengrund, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Sellessen, Türkendorf, Graustein, Waldesdorf, Hornow, Schönheide, Liskau und der östliche Teil der Gemarkung Spremberg, beginnend an der südwestlichen Ecke der Gemarkungsgrenze zu Graustein in nordwestlicher Richtung entlang eines Waldweges zur B 156, dieser weiter in westlicher Richtung folgend bis zur Bahnlinie, dieser folgend bis zur L 48, dann weiter in südwestlicher Richtung bis zum Straßenabzweig Am früheren Stadtbahngleis, dieser Straße folgend bis zur L 47, weiter der L 47 folgend in nordöstlicher Richtung bis zum Abzweig Hasenheide, entlang der Straße Hasenheide bis zum Abzweig Weskower Allee, der Weskower Allee Richtung Norden folgend bis zum Abzweig Liebigstraße, dieser folgend Richtung Norden bis zur Gemarkungsgrenze Spremberg/ Sellessen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Sellessen, Türkendorf, Graustein, Waldesdorf, Hornow, Schönheide, Liskau und der östliche Teil der Gemarkung Spremberg, beginnend an der südwestlichen Ecke der Gemarkungsgrenze zu Graustein in nordwestlicher Richtung entlang eines Waldweges zur B 156, dieser weiter in westlicher Richtung folgend bis zur Bahnlinie, dieser folgend bis zur L 48, dann weiter in südwestlicher Richtung bis zum Straßenabzweig Am früheren Stadtbahngleis, dieser Straße folgend bis zur L 47, weiter der L 47 folgend in nordöstlicher Richtung bis zum Abzweig Hasenheide, entlang der Straße Hasenheide bis zum Abzweig Weskower Allee, der Weskower Allee Richtung Norden folgend bis zum Abzweig Liebigstraße, dieser folgend Richtung Norden bis zur Gemarkungsgrenze Spremberg/ Sellessen,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kahsel, Bagenz, Drieschnitz, Gablenz, Laubsdorf, Komptendorf und Sergen und der Gemarkung Roggosen südlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kahsel, Bagenz, Drieschnitz, Gablenz, Laubsdorf, Komptendorf und Sergen und der Gemarkung Roggosen südlich der BAB 15,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| — | Gemeinde Neuhardenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg,

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow,

| — | Gemeinde Seelow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe,

| — | Gemeinde Lietzen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| — | Gemeinde Zeschdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen,

| — | Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35,

| — | Gemeinde Oderaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167,

| — | Gemeinde Neulewin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin,

| — | Gemeinde Neutrebbin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zechin,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Lunow-Stolzenhagen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Lunow-Stolzenhagen,

| — | Gemeinde Parsteinsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parsteinsee,

| — | Gemeinde Oderberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderberg,

| — | Gemeinde Liepe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liepe,

| — | Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167),

| — | Gemeinde Niederfinow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederfinow,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200,

| — | Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2,

| — | Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2,

| — | Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2,

| — | Gemeinde Berkholz-Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkholz-Meyenburg,

| — | Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2,

| — | Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27,

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und B2 bis Gartenstraße, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und B2 bis Gartenstraße,

| — | Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow,

| — | Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Berge, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Berge,

| — | Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow und Burow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow und Burow,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow,

| — | Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen:






  — | Gemeinde Arnsdorf nördlich der B6, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen:

—

Gemeinde Arnsdorf nördlich der B6,

| — | Gemeinde Burkau westlich des Straßenverlaufs von B98 und S94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Burkau westlich des Straßenverlaufs von B98 und S94,

| — | Gemeinde Frankenthal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Frankenthal,

| — | Gemeinde Großdubrau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großdubrau,

| — | Gemeinde Großharthau nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großharthau nördlich der B6,

| — | Gemeinde Großnaundorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großnaundorf,

| — | Gemeinde Haselbachtal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Haselbachtal,

| — | Gemeinde Hochkirch nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch nördlich der B6,

| — | Gemeinde Königswartha östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha östlich der B96,

| — | Gemeinde Kubschütz nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz nördlich der B6,

| — | Gemeinde Laußnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Laußnitz,

| — | Gemeinde Lichtenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lichtenberg,

| — | Gemeinde Lohsa östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa östlich der B96,

| — | Gemeinde Malschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Malschwitz,

| — | Gemeinde Nebelschütz westlich der S94 und südlich der S100, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nebelschütz westlich der S94 und südlich der S100,

| — | Gemeinde Neukirch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirch,

| — | Gemeinde Neschwitz östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz östlich der B96,

| — | Gemeinde Ohorn, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ohorn,

| — | Gemeinde Ottendorf-Okrilla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ottendorf-Okrilla,

| — | Gemeinde Panschwitz-Kuckau westlich der S94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Panschwitz-Kuckau westlich der S94,

| — | Gemeinde Radibor östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor östlich der B96,

| — | Gemeinde Rammenau westlich der B98, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rammenau westlich der B98,

| — | Gemeinde Schwepnitz westlich der S93, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwepnitz westlich der S93,

| — | Gemeinde Spreetal östlich der B97, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal östlich der B97,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Bischofswerda nördlich der B6 und westlich der B98, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bischofswerda nördlich der B6 und westlich der B98,

| — | Gemeinde Stadt Elstra westlich der S94 und südlich der S100, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Elstra westlich der S94 und südlich der S100,

| — | Gemeinde Stadt Großröhrsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großröhrsdorf,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B97 bis Abzweig B96 und östlich des Verlaufs der B96 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B97 bis Abzweig B96 und östlich des Verlaufs der B96 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Kamenz westlich der S100 bis zum Abzweig S93, dann westlich der S93, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Kamenz westlich der S100 bis zum Abzweig S93, dann westlich der S93,

| — | Gemeinde Stadt Königsbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Königsbrück,

| — | Gemeinde Stadt Pulsnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Pulsnitz,

| — | Gemeinde Stadt Radeberg nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeberg nördlich der B6,

| — | Gemeinde Stadt Weißenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Weißenberg,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B96,

| — | Gemeinde Steina, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steina,

| — | Gemeinde Wachau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wachau,

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet nördlich der B6, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet nördlich der B6,

| — | Landkreis Görlitz, |
| --- | --- |

—

Landkreis Görlitz,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Ebersbach, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Ebersbach,

| — | Gemeinde Klipphausen östlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen östlich der B6,

| — | Gemeinde Lampertswalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lampertswalde,

| — | Gemeinde Moritzburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Moritzburg,

| — | Gemeinde Niederau östlich der B101 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau östlich der B101

| — | Gemeinde Priestewitz östlich der B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priestewitz östlich der B101,

| — | Gemeinde Röderaue östlich der B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue östlich der B101,

| — | Gemeinde Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönfeld,

| — | Gemeinde Stadt Coswig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Coswig,

| — | Gemeinde Stadt Großenhain östlich der B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großenhain östlich der B101,

| — | Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs von B6 und B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs von B6 und B101,

| — | Gemeinde Stadt Radebeul, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radebeul,

| — | Gemeinde Stadt Radeburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeburg,

| — | Gemeinde Thiendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Thiendorf,

| — | Gemeinde Weinböhla. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weinböhla.

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl,

| — | Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim), |
| --- | --- |

—

Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim),

| — | Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage:

| — | Dambeck (bei Ludwigslust), |
| --- | --- |

—

Dambeck (bei Ludwigslust),

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin,

| — | Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf

| — | Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen:

| — | Groß Godems, Klein Godems, |
| --- | --- |

—

Groß Godems, Klein Godems,

| — | Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl,

| — | Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien,

| — | Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen, |
| --- | --- |

—

Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen,

| — | Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin,

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg,

| — | Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck,

| — | Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate,

| — | Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf,

| — | Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow,

| — | Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow,

| — | Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf.

3.   Eesti

Järgmised II taseme piirangutsoonid Eestis:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Läti

Järgmised II taseme piirangutsoonid Lätis:

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Augšdaugavas novads, |
| --- | --- |

—

Augšdaugavas novads,

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kalvenes, Kazdangas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Embūtes, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kalvenes, Kazdangas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Embūtes, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Kuldīgas novads, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Valmieras novads, |
| --- | --- |

—

Valmieras novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Daugavpils valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jelgavas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība.

5.   Leedu

Järgmised II taseme piirangutsoonid Leedus:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Ungari

Järgmised II taseme piirangutsoonid Ungaris:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Poola

Järgmised II taseme piirangutsoonid Poolas:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | powiat gołdapski, |
| --- | --- |

—

powiat gołdapski,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | powiat olecki, |
| --- | --- |

—

powiat olecki,

| — | powiat giżycki, |
| --- | --- |

—

powiat giżycki,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | powiat lidzbarski, |
| --- | --- |

—

powiat lidzbarski,

| — | gminy Jedwabno, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno, część gminy Dźwierzuty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57, część gminy Pasym położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 53w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jedwabno, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno, część gminy Dźwierzuty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57, część gminy Pasym położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 53w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | powiat węgorzewski, |
| --- | --- |

—

powiat węgorzewski,

| — | gminy Dobre Miasto, Dywity, Świątki, Jonkowo, Gietrzwałd, Olsztynek, Stawiguda, Jeziorany, Kolno, część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Purda położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 53, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 16 a nastęnie na północ od drogi nr 16 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 57 do zachodniej granicy gminy w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre Miasto, Dywity, Świątki, Jonkowo, Gietrzwałd, Olsztynek, Stawiguda, Jeziorany, Kolno, część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Purda położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 53, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 16 a nastęnie na północ od drogi nr 16 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 57 do zachodniej granicy gminy w powiecie olsztyńskim,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

| — | powiat nidzicki, |
| --- | --- |

—

powiat nidzicki,

| — | gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim,

| — | część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gmina Iłowo – Osada w powiecie działdowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Iłowo – Osada w powiecie działdowskim,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski, |
| --- | --- |

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

| — | powiat siemiatycki, |
| --- | --- |

—

powiat siemiatycki,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | powiat zwoleński, |
| --- | --- |

—

powiat zwoleński,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | powiat lipski, |
| --- | --- |

—

powiat lipski,

| — | powiat radomski |
| --- | --- |

—

powiat radomski

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | powiat szydłowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat szydłowiecki,

| — | gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim,

| — | gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim,

| — | powiat garwoliński, |
| --- | --- |

—

powiat garwoliński,

| — | gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim,

| — | część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim,

| — | gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce w powiecie janowskim,

| — | powiat puławski, |
| --- | --- |

—

powiat puławski,

| — | powiat rycki, |
| --- | --- |

—

powiat rycki,

| — | powiat łukowski, |
| --- | --- |

—

powiat łukowski,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | powiat lubartowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubartowski,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | gminy Aleksandrów, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny, Tarnogród w powiecie biłgorajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny, Tarnogród w powiecie biłgorajskim,

| — | gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Uchanie i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Uchanie i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim,

| — | powiat krasnostawski, |
| --- | --- |

—

powiat krasnostawski,

| — | powiat chełmski, |
| --- | --- |

—

powiat chełmski,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | część powiatu kraśnickiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu kraśnickiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim,

w województwie podkarpackim:

| — | część powiatu stalowowolskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu stalowowolskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gminy Cieszanów, Horyniec - Zdrój, Narol, Stary Dzików, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cieszanów, Horyniec - Zdrój, Narol, Stary Dzików, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | gmina Pilzno w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gmina Pilzno w powiecie dębickim,

| — | gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Pawłosiów i Wiązownice w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Pawłosiów i Wiązownice w powiecie jarosławskim,

| — | gmina Kamień w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kamień w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| — | powiat leżajski, |
| --- | --- |

—

powiat leżajski,

| — | powiat niżański, |
| --- | --- |

—

powiat niżański,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim,

| — | część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Ostrów nie wymieniona w części III załącznika I w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Ostrów nie wymieniona w części III załącznika I w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole w powiecie malborskim,
  gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim,

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Wymiarki i miasto Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Wymiarki i miasto Żagań w powiecie żagańskim,

| — | powiat krośnieński, |
| --- | --- |

—

powiat krośnieński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | część powiatu sulęcińskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sulęcińskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu międzyrzeckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu międzyrzeckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu świebodzińskiego niewymieniona w części III załącznika I,
  część powiatu wschowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu świebodzińskiego niewymieniona w części III załącznika I,

część powiatu wschowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- |

—

powiat zgorzelecki,

| — | gminy Gaworzyce, Grębocice, Polkowice i Radwanice w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gaworzyce, Grębocice, Polkowice i Radwanice w powiecie polkowickim,

| — | część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat lubiński, |
| --- | --- |

—

powiat lubiński,

| — | gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim,

| — | gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim,

| — | powiat miejski Legnica, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Legnica,

| — | część powiatu legnickiego niewymieniona w części I i III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu legnickiego niewymieniona w części I i III załącznika I,

| — | gmina Oborniki Śląskie, Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Oborniki Śląskie, Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia w powiecie trzebnickim,

| — | gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Siekierczyn w powiecie lubańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Siekierczyn w powiecie lubańskim,

| — | powiat miejki Wrocław, |
| --- | --- |

—

powiat miejki Wrocław,

| — | gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Bierutów, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Bierutów, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | gmina Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii łączącej miejscowości Poradów – Piotrkosice – Sulimierz – Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim, |
| --- | --- |

—

gmina Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii łączącej miejscowości Poradów – Piotrkosice – Sulimierz – Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim,

| — | część powiatu bolesławieckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu bolesławieckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu głogowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu głogowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gmina Niechlów w powiecie górowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Niechlów w powiecie górowskim,

| — | gmina Zagrodno w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagrodno w powiecie złotoryjskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | powiat wolsztyński, |
| --- | --- |

—

powiat wolsztyński,

| — | gmina Wielichowo, Rakoniewice część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo, Rakoniewice część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Lipno, Osieczna, Święciechowa, Wijewo, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lipno, Osieczna, Święciechowa, Wijewo, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Krzywiń i Śmigiel w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzywiń i Śmigiel w powiecie kościańskim,

| — | część powiatu międzychodzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu międzychodzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu nowotomyskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu nowotomyskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Czerwonak, Swarzędz, Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwonak, Swarzędz, Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| — | część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Pniewy położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 187 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 187 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica – Ostroróg oraz część położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Pniewy położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 187 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 187 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica – Ostroróg oraz część położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków - Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków - Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

| — | gminy Gostyń i Pępowo w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gostyń i Pępowo w powiecie gostyńskim,

| — | gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Banie, Cedynia, Chojna, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Banie, Cedynia, Chojna, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa w powiecie gryfińskim,

w województwie opolskim:

| — | gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim,

| — | gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim,

| — | gminy Świerczów, Wilków, część gminy Namysłów położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim. |
| --- | --- |

—

gminy Świerczów, Wilków, część gminy Namysłów położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim.

8.   Slovakkia

Järgmised II taseme piirangutsoonid Slovakkias:

| — | the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Prešov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Svidník, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník,

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | the whole district of Stropkov |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota except municipalities included in zone III,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár

| — | the whole district of Zvolen, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov, Zemiansky Vrbovok, Kozí Vrbovok, Čabradský Vrbovok, Cerovo, Trpín, Litava, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov, Zemiansky Vrbovok, Kozí Vrbovok, Čabradský Vrbovok, Cerovo, Trpín, Litava,

| — | In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica, Pohronský Bukovec, Medzibrod, Lučatín, Hiadeľ, Moštenica, Podkonice, Slovenská Ľupča, Priechod, |
| --- | --- |

—

In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica, Pohronský Bukovec, Medzibrod, Lučatín, Hiadeľ, Moštenica, Podkonice, Slovenská Ľupča, Priechod,

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1. |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1.

9.   Itaalia

Järgmised II taseme piirangutsoonid Itaalias:

Piedmont Region:

| — | in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, |
| --- | --- |

—

in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone,

Liguria Region:

| — | in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia, |
| --- | --- |

—

in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia,

| — | in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello. |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello.

III OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised III taseme piirangutsoonid Bulgaarias:

| — | in Blagoevgrad region:






  — | the whole municipality of Sandanski |
| --- | --- | --- |

—

in Blagoevgrad region:

—

the whole municipality of Sandanski

| — | the whole municipality of Strumyani |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strumyani

| — | the whole municipality of Petrich, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Petrich,

| — | the Pazardzhik region:






  — | the whole municipality of Pazardzhik, |
| --- | --- | --- |

—

the Pazardzhik region:

—

the whole municipality of Pazardzhik,

| — | the whole municipality of Panagyurishte, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Panagyurishte,

| — | the whole municipality of Lesichevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lesichevo,

| — | the whole municipality of Septemvri, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Septemvri,

| — | the whole municipality of Strelcha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strelcha,

| — | in Plovdiv region






  — | the whole municipality of Hisar, |
| --- | --- | --- |

—

in Plovdiv region

—

the whole municipality of Hisar,

| — | the whole municipality of Suedinenie, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suedinenie,

| — | the whole municipality of Maritsa |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Maritsa

| — | the whole municipality of Rodopi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Rodopi,

| — | the whole municipality of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Plovdiv,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik.

2.   Itaalia

Järgmised III taseme piirangutsoonid Itaalias:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

3.   Poola

Järgmised III taseme piirangutsoonid Poolas:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | część powiatu działdowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu działdowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat nowomiejski, |
| --- | --- |

—

powiat nowomiejski,

| — | gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| — | część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Purda położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 53, część gminy Biskupiec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 16, a nastęnie na południe od drogi nr 16 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 57 do zachodniej granicy gminy w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Purda położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 53, część gminy Biskupiec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 16, a nastęnie na południe od drogi nr 16 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 57 do zachodniej granicy gminy w powiecie olsztyńskim,

| — | część gminy Dźwierzuty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57, część gminy Pasym położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 53 w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Dźwierzuty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57, część gminy Pasym położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 53 w powiecie szczycieńskim,

w województwie lubelskim:

| — | gminy Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| — | gminy Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Goraj, Frampol, Tereszpol i Turobin w powiecie biłgorajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Goraj, Frampol, Tereszpol i Turobin w powiecie biłgorajskim,

| — | gminy Horodło, Hrubieszów z miastem Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Horodło, Hrubieszów z miastem Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| — | gminy Dzwola, Chrzanów i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzwola, Chrzanów i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| — | gminy Gościeradów i Trzydnik Duży w powiecie kraśnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gościeradów i Trzydnik Duży w powiecie kraśnickim,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat mielecki, |
| --- | --- |

—

powiat mielecki,

| — | gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| — | część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

| — | gminy Czarna, Żyraków i część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarna, Żyraków i część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| — | gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Żagań w powiecie żagańskim,

| — | gmina Sulęcin w powiecie sulęcińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Sulęcin w powiecie sulęcińskim,

| — | gminy Bledzew, Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bledzew, Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim,

| — | gmina Sława w powiecie wschowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Sława w powiecie wschowskim,

| — | gminy Lubrza, Łagów, Skąpe, Świebodzin w powiecie świebodzińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubrza, Łagów, Skąpe, Świebodzin w powiecie świebodzińskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim,

| — | gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim,

| — | powiat rawicki, |
| --- | --- |

—

powiat rawicki,

| — | gminy Kuślin, Lwówek, Miedzichowo, Nowy Tomyśl w powiecie nowotomyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kuślin, Lwówek, Miedzichowo, Nowy Tomyśl w powiecie nowotomyskim,

| — | gminy Chrzypsko Wielkie, Kwilcz w powiecie międzychodzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Chrzypsko Wielkie, Kwilcz w powiecie międzychodzkim,

| — | część gminy Pniewy położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 187 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 187 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Pniewy położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 187 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 187 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo w powiecie szamotulskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | część powiatu górowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu górowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim,

| — | gmina Kotla w powiecie głogowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kotla w powiecie głogowskim,

| — | gminy Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| — | gminy Chocianów i Przemków w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Chocianów i Przemków w powiecie polkowickim,

| — | gmina Chojnów i miasto Chojnów w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Chojnów i miasto Chojnów w powiecie legnickim,

| — | część gminy Wołów położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 339 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Pełczyn, a następnie na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 339 i łączącą miejscowości Pełczyn – Smogorzówek, część gminy Wińsko polożona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wińsko, a nastęnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 w miejscowości Wińsko i łączącą miejscowości Wińsko_- Smogorzów Wielki – Smogorzówek w powiecie wołowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wołów położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 339 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Pełczyn, a następnie na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 339 i łączącą miejscowości Pełczyn – Smogorzówek, część gminy Wińsko polożona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wińsko, a nastęnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 w miejscowości Wińsko i łączącą miejscowości Wińsko_- Smogorzów Wielki – Smogorzówek w powiecie wołowskim,

| — | część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Poradów – Piotrkosice - Sulimierz-Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Poradów – Piotrkosice - Sulimierz-Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gminy Gnojno, Pacanów, Stopnica, Tuczępy, część gminy Busko Zdrój położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec- Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gnojno, Pacanów, Stopnica, Tuczępy, część gminy Busko Zdrój położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec- Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim,

| — | gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim,

| — | gminy Chęciny, Chmielnik, Daleszyce, Górno, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Morawica, Łopuszno, Piekoszów, Pierzchnica, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764 w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Chęciny, Chmielnik, Daleszyce, Górno, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Morawica, Łopuszno, Piekoszów, Pierzchnica, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764 w powiecie kieleckim,

| — | powiat miejski Kielce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kielce,

| — | gminy Kluczewsko, Krasocin, Włoszczowa w powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kluczewsko, Krasocin, Włoszczowa w powiecie włoszczowskim,

| — | gmina Kije w powiecie pińczowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kije w powiecie pińczowskim,

| — | gminy Małogoszcz, Oksa, Sobków w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Małogoszcz, Oksa, Sobków w powiecie jędrzejowskim,

| — | gmina Słupia Konecka w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Słupia Konecka w powiecie koneckim,

w województwie małopolskim:

| — | gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim,

| — | gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim,

| — | powiat miejski Tarnów. |
| --- | --- |

—

powiat miejski Tarnów.

4.   Rumeenia

Järgmised III taseme piirangutsoonid Rumeenias:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

5.   Slovakkia

Järgmised III taseme piirangutsoonid Slovakkias:

| — | In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha, |
| --- | --- |

—

In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha,

| — | In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves, |
| --- | --- |

—

In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves,

| — | The whole district of Trebišov’, |
| --- | --- |

—

The whole district of Trebišov’,

| — | The whole district of Vranov and Topľou, |
| --- | --- |

—

The whole district of Vranov and Topľou,

| — | In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, |
| --- | --- |

—

In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou,

| — | In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petríkovce, Oborín, Veľké Raškovce, Beša, |
| --- | --- |

—

In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petríkovce, Oborín, Veľké Raškovce, Beša,

| — | In the district of Nové Zámky: Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Nová Vieska, Bruty, Svodín, |
| --- | --- |

—

In the district of Nové Zámky: Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Nová Vieska, Bruty, Svodín,

| — | In the district of Levice: Veľké Ludince, Farná, Kuraľany, Keť, Pohronský Ruskov, Čata, |
| --- | --- |

—

In the district of Levice: Veľké Ludince, Farná, Kuraľany, Keť, Pohronský Ruskov, Čata,

| — | In the district of Rimavská Sobota: Jesenské, Gortva, Hodejov, Hodejovec, Širkovce, Šimonovce, Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Dubovec, Rimavské Janovce, Rimavská Sobota, Belín, Pavlovce, Sútor, Bottovo, Dúžava, Mojín, Konrádovce, Čierny Potok, Blhovce, Gemerček, Hajnáčka, |
| --- | --- |

—

In the district of Rimavská Sobota: Jesenské, Gortva, Hodejov, Hodejovec, Širkovce, Šimonovce, Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Dubovec, Rimavské Janovce, Rimavská Sobota, Belín, Pavlovce, Sútor, Bottovo, Dúžava, Mojín, Konrádovce, Čierny Potok, Blhovce, Gemerček, Hajnáčka,

| — | In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava, |
| --- | --- |

—

In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava,

| — | In the district Of Sabinov: Daletice, |
| --- | --- |

—

In the district Of Sabinov: Daletice,

| — | In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany. |
| --- | --- |

—

In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany.

---

| 18.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 90/105 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 90/105

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/441,

17. märts 2022,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Ühendkuningriiki ja Ameerika Ühendriike käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 230 lõiget 1 ja artikli 232 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised olema pärit kõnealuse määruse artikli 230 lõike 1 kohaselt loetellu kantud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised olema pärit kõnealuse määruse artikli 230 lõike 1 kohaselt loetellu kantud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on sätestatud loomatervisenõuded, millele peavad vastama teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetised kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest liitu toomisel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on sätestatud loomatervisenõuded, millele peavad vastama teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetised kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest liitu toomisel.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (3) on kehtestatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide või bioturvarühmikute loetelud, millest on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (3) on kehtestatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide või bioturvarühmikute loetelud, millest on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid.

| (4) | Täpsemalt on rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas esitatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua vastavalt kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi. |
| --- | --- |

(4)

Täpsemalt on rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas esitatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua vastavalt kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi.

| (5) | Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Puhangu kolle asub Inglismaal Suffolki krahvkonnas Kesk-Suffolki omavalitsusüksuses Redgrave’i lähedal ning seda kinnitati 1. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Puhangu kolle asub Inglismaal Suffolki krahvkonnas Kesk-Suffolki omavalitsusüksuses Redgrave’i lähedal ning seda kinnitati 1. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (6) | Ameerika Ühendriigid teatasid komisjonile täiendavatest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Puhangute kolded asuvad juba niigi tabandunud Newcastle’i maakonna teises ettevõttes (Delaware’i osariik, Ameerika Ühendriigid), Queen Anne’i maakonnas (Marylandi osariik, Ameerika Ühendriigid) ja Jasperi maakonnas, (Missouri osariik, Ameerika Ühendriigid) ning need kinnitati 8. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Ameerika Ühendriigid teatasid komisjonile täiendavatest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Puhangute kolded asuvad juba niigi tabandunud Newcastle’i maakonna teises ettevõttes (Delaware’i osariik, Ameerika Ühendriigid), Queen Anne’i maakonnas (Marylandi osariik, Ameerika Ühendriigid) ja Jasperi maakonnas, (Missouri osariik, Ameerika Ühendriigid) ning need kinnitati 8. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (7) | Peale selle teatasid Ameerika Ühendriigid komisjonile veel ühest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Puhangu kolle asub Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis Lawrence’i maakonnas ning seda kinnitati 9. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

Peale selle teatasid Ameerika Ühendriigid komisjonile veel ühest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Puhangu kolle asub Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis Lawrence’i maakonnas ning seda kinnitati 9. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (8) | Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused kehtestasid asjaomaste ettevõtete ümber 10 km raadiusega kontrolltsooni ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. |
| --- | --- |

(8)

Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused kehtestasid asjaomaste ettevõtete ümber 10 km raadiusega kontrolltsooni ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist.

| (9) | Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid esitasid komisjonile oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta teavet, milles nad kirjeldasid ka meetmeid, mida nad on võtnud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku ärahoidmiseks. Komisjon on seda teavet hinnanud. Kõnealuse hinnangu alusel ja liidu loomatervise staatuse kaitsmiseks ei tohiks Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide veterinaarasutuste poolt lindude kõrge patogeensusega gripi hiljutiste puhangute tõttu kehtestatud piirangutsoonidest kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetiste liitu toomist enam lubada. |
| --- | --- |

(9)

Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid esitasid komisjonile oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta teavet, milles nad kirjeldasid ka meetmeid, mida nad on võtnud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku ärahoidmiseks. Komisjon on seda teavet hinnanud. Kõnealuse hinnangu alusel ja liidu loomatervise staatuse kaitsmiseks ei tohiks Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide veterinaarasutuste poolt lindude kõrge patogeensusega gripi hiljutiste puhangute tõttu kehtestatud piirangutsoonidest kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetiste liitu toomist enam lubada.

| (10) | Lisaks on Ühendkuningriik esitanud ajakohastatud teabe epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega, mis leidsid kinnitust 8. novembril 2021 Warwickshire’i krahvkonnas Bidfordi omavalitsusüksuses Alcesteri lähedal (Inglismaa) ja 21. novembril 2021 Essexi krahvkonnas Maldoni omavalitsusüksuses North Fambridge’i lähedal (Inglismaa). Ühendkuningriik on esitanud ka meetmed, mida ta on võtnud kõnealuse haiguse edasise leviku tõkestamiseks. Eelkõige on Ühendkuningriik pärast kõnealuseid lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid rakendanud selle taudi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. Lisaks sellele on Ühendkuningriik lõpetanud vajalike puhastus- ja desinfitseerimismeetmete võtmise pärast hädatapmise rakendamist oma territooriumil asuvas nakkusest tabandunud ettevõtetes. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks on Ühendkuningriik esitanud ajakohastatud teabe epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega, mis leidsid kinnitust 8. novembril 2021 Warwickshire’i krahvkonnas Bidfordi omavalitsusüksuses Alcesteri lähedal (Inglismaa) ja 21. novembril 2021 Essexi krahvkonnas Maldoni omavalitsusüksuses North Fambridge’i lähedal (Inglismaa). Ühendkuningriik on esitanud ka meetmed, mida ta on võtnud kõnealuse haiguse edasise leviku tõkestamiseks. Eelkõige on Ühendkuningriik pärast kõnealuseid lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid rakendanud selle taudi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. Lisaks sellele on Ühendkuningriik lõpetanud vajalike puhastus- ja desinfitseerimismeetmete võtmise pärast hädatapmise rakendamist oma territooriumil asuvas nakkusest tabandunud ettevõtetes.

| (11) | Komisjon hindas Ühendkuningriigi esitatud teavet ja jõudis järeldusele, et kõrge patogeensusega linnugripi puhangud Warwickshire’i krahvkonnas Bidfordi omavalitsusüksuses Alcesteri lähedal (Inglismaa) ja Essexi krahvkonnas Maldoni omavalitsusüksuses North Fambridge’i lähedal (Inglismaa) asuvates linnukasvatusettevõtetes on likvideeritud ning et linnukasvatussaaduste toomine liitu Ühendkuningriigi piirkondadest, kust linnukasvatussaaduste toomine liitu oli kõnealuse puhangu tõttu peatatud, ei kujuta endast enam ohtu. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon hindas Ühendkuningriigi esitatud teavet ja jõudis järeldusele, et kõrge patogeensusega linnugripi puhangud Warwickshire’i krahvkonnas Bidfordi omavalitsusüksuses Alcesteri lähedal (Inglismaa) ja Essexi krahvkonnas Maldoni omavalitsusüksuses North Fambridge’i lähedal (Inglismaa) asuvates linnukasvatusettevõtetes on likvideeritud ning et linnukasvatussaaduste toomine liitu Ühendkuningriigi piirkondadest, kust linnukasvatussaaduste toomine liitu oli kõnealuse puhangu tõttu peatatud, ei kujuta endast enam ohtu.

| (12) | Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa vastavalt muuta.

| (13) | Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides ning selle taudi liitu sissetoomise suurt ohtu, peaksid käesoleva määrusega rakendusmäärusesse (EL) 2021/404 tehtavad muudatused jõustuma kiiremas korras. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides ning selle taudi liitu sissetoomise suurt ohtu, peaksid käesoleva määrusega rakendusmäärusesse (EL) 2021/404 tehtavad muudatused jõustuma kiiremas korras.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. märts 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/692, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 379).

2

(3)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/404, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua loomi, loomset paljundusmaterjali ja loomseid saadusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 1).

3

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | V lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. osa muudetakse järgmiselt:






  i) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.19 käsitlev kanne järgmisega:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.19 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022“ |

1)

V lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. osa muudetakse järgmiselt:

i)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.19 käsitlev kanne järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.19

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

8.11.2021

4.3.2022“

| ii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.28 käsitlev kanne järgmisega:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.28 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022“ |

ii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.28 käsitlev kanne järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.28

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

21.11.2021

8.3.2022“

| iii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.103 järele järgmine rida tsooniga GB-2.104:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.104 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 1.3.2022“ | |

iii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.103 järele järgmine rida tsooniga GB-2.104:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.104

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

1.3.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

1.3.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

1.3.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

1.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

1.3.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

1.3.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

1.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

1.3.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

1.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

1.3.2022“

| iv) | Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.16 järele järgmised read tsoonidega US-2.17 kuni US-2.20:












  „US

  Ameerika Ühendriigid | US-2.17 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| US-2.18 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| US-2.19 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| US-2.20 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 9.3.2022“ | |

iv)

Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.16 järele järgmised read tsoonidega US-2.17 kuni US-2.20:

„US

Ameerika Ühendriigid

US-2.17

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

8.3.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

8.3.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

8.3.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

8.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

8.3.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

8.3.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

8.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

8.3.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

8.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

8.3.2022

US-2.18

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

8.3.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

8.3.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

8.3.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

8.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

8.3.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

8.3.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

8.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

8.3.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

8.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

8.3.2022

US-2.19

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

8.3.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

8.3.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

8.3.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

8.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

8.3.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

8.3.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

8.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

8.3.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

8.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

8.3.2022

US-2.20

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

9.3.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

9.3.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

9.3.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

9.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

9.3.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

9.3.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

9.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

9.3.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

9.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

9.3.2022“

| b) | 2. osa muudetakse järgmiselt:






  i) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.103 kirjelduse järele järgmine rida tsooni GB-2.104 kirjeldusega:







  „Ühendkuningriik | GB-2.104 | Redgrave’i lähedal, Kesk-Suffolk, Suffolk, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.37° N ja 0.99° E“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

2. osa muudetakse järgmiselt:

i)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.103 kirjelduse järele järgmine rida tsooni GB-2.104 kirjeldusega:

„Ühendkuningriik

GB-2.104

Redgrave’i lähedal, Kesk-Suffolk, Suffolk, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.37° N ja 0.99° E“

| ii) | Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.16 kirjelduse järele järgmised tsoonide US-2.17 kuni US-2.20 kirjeldused:







  „Ameerika Ühendriigid | US-2.17 | Delaware’i osariik
  New Castle 02
  New Castle’i maakond: 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 75.7430486°W 39.5199819°N) ja ulatub päripäeva:






  a) | põhjas: W Creek Ln ja Dickerson Ln ristumiskohast 1,1 km loode suunas. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.16 kirjelduse järele järgmised tsoonide US-2.17 kuni US-2.20 kirjeldused:

„Ameerika Ühendriigid

US-2.17

Delaware’i osariik

New Castle 02

New Castle’i maakond: 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 75.7430486°W 39.5199819°N) ja ulatub päripäeva:

a)

põhjas: W Creek Ln ja Dickerson Ln ristumiskohast 1,1 km loode suunas.

| b) | kirdes: Cuter Way ja Nantucket Dr ristumiskohast 0,3 km kirde suunas |
| --- | --- |

b)

kirdes: Cuter Way ja Nantucket Dr ristumiskohast 0,3 km kirde suunas

| c) | idas: Denny Lynn Dr ja Kelsey Lynn Ct ristumiskohast 0,23 km kirde suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: Denny Lynn Dr ja Kelsey Lynn Ct ristumiskohast 0,23 km kirde suunas.

| d) | kagus: Blackbird Station Rn ja Lloyd Guessford Rd ristumiskohast 0,8 km kagu suunas. |
| --- | --- |

d)

kagus: Blackbird Station Rn ja Lloyd Guessford Rd ristumiskohast 0,8 km kagu suunas.

| e) | lõunas: Massey Rd ja Bradford Johnson Rd ristumiskohast 2,2 km kagu suunas. |
| --- | --- |

e)

lõunas: Massey Rd ja Bradford Johnson Rd ristumiskohast 2,2 km kagu suunas.

| f) | edelas: Megan Rd ja Scott Rd ristumiskohast 1,9 km lääne-edela suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: Megan Rd ja Scott Rd ristumiskohast 1,9 km lääne-edela suunas.

| g) | läänes: Bohemia Church Rd ja Augustine Herman Hwy ristumiskohast 2,7 km loode suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: Bohemia Church Rd ja Augustine Herman Hwy ristumiskohast 2,7 km loode suunas.

| h) | loodes: Court House Point Rd ja Augustine Herman Hwy ristumiskohast 0,7 km põhja-loode suunas. |
| --- | --- |

h)

loodes: Court House Point Rd ja Augustine Herman Hwy ristumiskohast 0,7 km põhja-loode suunas.

US-2.18

Marylandi osariik

Queen Anne’i maakond: 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 75.8786226°W 39.2489713°N) ja ulatub päripäeva:

| a) | põhjas: Herbies Way ja Chester River Heights Rd ristumiskohast 0,6 km põhja-loode suunas. |
| --- | --- |

a)

põhjas: Herbies Way ja Chester River Heights Rd ristumiskohast 0,6 km põhja-loode suunas.

| b) | kirdes: Stullltown Rd ja Peters Corner Rd ristumiskohast 0,8 km loode suunas. |
| --- | --- |

b)

kirdes: Stullltown Rd ja Peters Corner Rd ristumiskohast 0,8 km loode suunas.

| c) | idas: Busic Church Rd ja Duhamel Corner Rd ristumiskohast 1,4 km kagu suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: Busic Church Rd ja Duhamel Corner Rd ristumiskohast 1,4 km kagu suunas.

| d) | kagus: Trunk Line Rd ja Bee Tree Rd ristumiskohast 0,36 km edela suunas. |
| --- | --- |

d)

kagus: Trunk Line Rd ja Bee Tree Rd ristumiskohast 0,36 km edela suunas.

| e) | lõunas: Murphy Rd ja Price Station Rd 405 ristumiskohast 0,63 km kagu suunas. |
| --- | --- |

e)

lõunas: Murphy Rd ja Price Station Rd 405 ristumiskohast 0,63 km kagu suunas.

| f) | edelas: Flat Iron Square Rd ja Lieby Rd ristumiskohast 0,1 km edela suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: Flat Iron Square Rd ja Lieby Rd ristumiskohast 0,1 km edela suunas.

| g) | läänes: Rolphs Wharf Rd ja Church Hill Rd ristumiskohast 2,2 km ida-kagu suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: Rolphs Wharf Rd ja Church Hill Rd ristumiskohast 2,2 km ida-kagu suunas.

| h) | loodes: Deep Landing Rd ja Bright Meadow Ln ristumiskohast 0,5 km loode suunas. |
| --- | --- |

h)

loodes: Deep Landing Rd ja Bright Meadow Ln ristumiskohast 0,5 km loode suunas.

US-2.19

Missouri osariik

Jasperi maakond: 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 94.5953717°W 37.4321134°N) ja ulatub päripäeva:

| a) | põhjas: SW 50th Rd ja SW 160th Ln ristumiskohast 0,7 km edela suunas. |
| --- | --- |

a)

põhjas: SW 50th Rd ja SW 160th Ln ristumiskohast 0,7 km edela suunas.

| b) | kirdes: W Highway 126 ja SW 115th Ln ristumiskohast 0,7 km lääne suunas. |
| --- | --- |

b)

kirdes: W Highway 126 ja SW 115th Ln ristumiskohast 0,7 km lääne suunas.

| c) | idas: State Highway 43 ja Thistle Rd ristumiskohast 0,5 km kagu suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: State Highway 43 ja Thistle Rd ristumiskohast 0,5 km kagu suunas.

| d) | kagus: Park Ln ja 25B ristumiskohast 0,5 km edela suunas. |
| --- | --- |

d)

kagus: Park Ln ja 25B ristumiskohast 0,5 km edela suunas.

| f) | edelas: NE Scammon Rd ja NE 85th St ristumiskohast 0,3 km lõuna-kagu suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: NE Scammon Rd ja NE 85th St ristumiskohast 0,3 km lõuna-kagu suunas.

| g) | läänes: E 400 Highway ja Highway 69 ristumiskohast 0,6 km kirde suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: E 400 Highway ja Highway 69 ristumiskohast 0,6 km kirde suunas.

| h) | loodes: Highway 126 ja N Free King’s Highway ristumiskohast 0,7 km kagu suunas. |
| --- | --- |

h)

loodes: Highway 126 ja N Free King’s Highway ristumiskohast 0,7 km kagu suunas.

US-2.20

Missouri osariik

Lawrence’i maakond: 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 93.7354261°W 37.1689086°N) ja ulatub päripäeva:

| a) | põhjas: Farm Rd 2077 ja Farm Rd 1170 ristumiskohast 1,2 km põhja-kirde suunas. |
| --- | --- |

a)

põhjas: Farm Rd 2077 ja Farm Rd 1170 ristumiskohast 1,2 km põhja-kirde suunas.

| b) | kirdes: County Rd 2090 ja County Rd 1230 ristumiskohast 1,1 km lääne suunas. |
| --- | --- |

b)

kirdes: County Rd 2090 ja County Rd 1230 ristumiskohast 1,1 km lääne suunas.

| c) | idas: Farm Rd 2130 ja Farm Rd 1245 ristumiskohast 1,0 km kagu suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: Farm Rd 2130 ja Farm Rd 1245 ristumiskohast 1,0 km kagu suunas.

| d) | kagus: Farm Rd 1220 ja Farm Rd 2180 ristumiskohast 0,4 km kirde suunas. |
| --- | --- |

d)

kagus: Farm Rd 1220 ja Farm Rd 2180 ristumiskohast 0,4 km kirde suunas.

| f) | edelas: County Rd 1131 ja Farm Rd 2181 ristumiskohast 0,5 km ida-kirde suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: County Rd 1131 ja Farm Rd 2181 ristumiskohast 0,5 km ida-kirde suunas.

| g) | läänes: I-44 ja Highway H ristumiskohast 0,7 km lõuna-edela suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: I-44 ja Highway H ristumiskohast 0,7 km lõuna-edela suunas.

| h) | loodes: Farm Rd 2100 ja Farm Rd 1132 LC ristumiskohast 1,5 km põhja-kirde suunas.“ |
| --- | --- |

h)

loodes: Farm Rd 2100 ja Farm Rd 1132 LC ristumiskohast 1,5 km põhja-kirde suunas.“

| 2) | XIV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. osa muudetakse järgmiselt:






  i) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.19 käsitlev kanne järgmisega:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.19 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022 |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 8.11.2021 | 4.3.2022“ |

2)

XIV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. osa muudetakse järgmiselt:

i)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.19 käsitlev kanne järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.19

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

8.11.2021

4.3.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

8.11.2021

4.3.2022“

| ii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.28 käsitlev kanne järgmisega:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.28 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022 |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 21.11.2021 | 8.3.2022“ |

ii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.28 käsitlev kanne järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.28

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

21.11.2021

8.3.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

21.11.2021

8.3.2022“

| iii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.103 järele järgmine rida tsooniga GB-2.104:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.104 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 1.3.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 1.3.2022“ | |

iii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.103 järele järgmine rida tsooniga GB-2.104:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.104

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

1.3.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

1.3.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

1.3.2022“

| iv) | Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.16 järele järgmised read tsoonidega US-2.17 kuni US-2.20:












  „US

  Ameerika Ühendriigid | US-2.17 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 8.3.2022 | |
| US-2.18 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 8.3.2022 | |
| US-2.19 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 8.3.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 8.3.2022 | |
| US-2.20 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 9.3.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 9.3.2022“ | |

iv)

Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.16 järele järgmised read tsoonidega US-2.17 kuni US-2.20:

„US

Ameerika Ühendriigid

US-2.17

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

8.3.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

8.3.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

8.3.2022

US-2.18

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

8.3.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

8.3.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

8.3.2022

US-2.19

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

8.3.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

8.3.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

8.3.2022

US-2.20

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

9.3.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

9.3.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

9.3.2022“

| b) | 2. osas, Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes asendatakse tsoone US-2 kuni US-2.16 käsitlevad kanded järgmisega:







  „Ameerika Ühendriigid | US-2 | Ameerika Ühendriikide tsoonid, mida on kirjeldatud V lisa 2. osas US-2 all.“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

2. osas, Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes asendatakse tsoone US-2 kuni US-2.16 käsitlevad kanded järgmisega:

„Ameerika Ühendriigid

US-2

Ameerika Ühendriikide tsoonid, mida on kirjeldatud V lisa 2. osas US-2 all.“

---

OTSUSED

| 18.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 90/116 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 90/116

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/442,

21. veebruar 2022,

millega antakse luba alustada läbirääkimisi Islandi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga, et sõlmida Euroopa Liidu ja nimetatud riikide vahel lepingud, mis käsitlevad täiendavaid reegleid seoses Integreeritud Piirihalduse Fondi osaks oleva piirihalduse ja viisapoliitika rahastuga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõiget 2 ja artikli 79 lõike 2 punkti d koostoimes artikli 218 lõigetega 3 ja 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 7. juulil 2021 võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1148, (1) millega loodi Integreeritud Piirihalduse Fondi osana aastateks 2021–2027 piirihalduse ja viisapoliitika rahastu. |
| --- | --- |

(1)

7. juulil 2021 võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1148, (1) millega loodi Integreeritud Piirihalduse Fondi osana aastateks 2021–2027 piirihalduse ja viisapoliitika rahastu.

| (2) | Määruse (EL) 2021/1148 eesmärk on pakkuda raamistikku solidaarsuse väljendamiseks rahalise toetuse kaudu nendele liikmesriikidele ja riikidele, kes kohaldavad Schengeni acquis’ välispiire puudutavaid sätteid. Sellega arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, milles assotsieerunud riigid osalevad. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2021/1148 eesmärk on pakkuda raamistikku solidaarsuse väljendamiseks rahalise toetuse kaudu nendele liikmesriikidele ja riikidele, kes kohaldavad Schengeni acquis’ välispiire puudutavaid sätteid. Sellega arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, milles assotsieerunud riigid osalevad.

| (3) | Määrus (EL) 2021/1148 põhineb Schengeni acquis’l ning Taani otsustas ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikli 4 kohaselt kõnealust määrust oma riigisiseses õiguses rakendada. Protokolli nr 22 artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(3)

Määrus (EL) 2021/1148 põhineb Schengeni acquis’l ning Taani otsustas ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikli 4 kohaselt kõnealust määrust oma riigisiseses õiguses rakendada. Protokolli nr 22 artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (4) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (2). Iirimaa ei osale seetõttu käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (2). Iirimaa ei osale seetõttu käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (5) | 1. septembril 2021, 17. detsembril 2021, 11. augustil 2021 ja 18. augustil 2021 teatasid vastavalt Island, Norra Kuningriik, Šveitsi Konföderatsioon ja Liechtensteini Vürstiriik oma otsusest nõustuda määrusega (EL) 2021/1148 loodud piirihalduse ja viisapoliitika rahastu sisuga ja seda oma riigisiseses õiguskorras rakendada. |
| --- | --- |

(5)

1. septembril 2021, 17. detsembril 2021, 11. augustil 2021 ja 18. augustil 2021 teatasid vastavalt Island, Norra Kuningriik, Šveitsi Konföderatsioon ja Liechtensteini Vürstiriik oma otsusest nõustuda määrusega (EL) 2021/1148 loodud piirihalduse ja viisapoliitika rahastu sisuga ja seda oma riigisiseses õiguskorras rakendada.

| (6) | Seepärast tuleks määruse 2021/1148 artikli 7 lõiget 6 arvesse võttes alustada läbirääkimisi, et sõlmida Islandi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga rahvusvahelised lepingud täiendavate reeglite kohta, mis käsitlevad määruse (EL) 2021/1148 rakendamist igas nimetatud riigis, |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määruse 2021/1148 artikli 7 lõiget 6 arvesse võttes alustada läbirääkimisi, et sõlmida Islandi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga rahvusvahelised lepingud täiendavate reeglite kohta, mis käsitlevad määruse (EL) 2021/1148 rakendamist igas nimetatud riigis,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Komisjonile antakse luba alustada läbirääkimisi, et sõlmida Islandi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga lepingud täiendavate reeglite kohta, mis käsitlevad määruse (EL) 2021/1148 rakendamist nimetatud riikides.

2.   Läbirääkimisi peetakse käesoleva otsuse addendum’is esitatud nõukogu läbirääkimisjuhiste kohaselt.

Artikkel 2

Läbirääkimiste pidamisel konsulteeritakse justiits- ja siseküsimuste nõunikega, kes on ettevalmistav organ, mis määratakse erikomiteeks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 4 tähenduses.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

Brüssel, 21. veebruar 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

J. DENORMANDIE

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1148, millega luuakse Integreeritud Piirihalduse Fondi osana piirihalduse ja viisapoliitika rahastu (ELT L 251, 15.7.2021, lk 48).

1

(2)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

2

acquis

---

| 18.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 90/118 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 90/118

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/443,

3. märts 2022,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu IV lisa „Energeetika“ muutmise suhtes (hoonete energiatõhususe direktiiv)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 194 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majanduspiirkonna leping (2) (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majanduspiirkonna leping (2) (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

| (2) | EMP lepingu artikli 98 kohaselt võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu IV lisa, mis sisaldab energeetikat käsitlevaid sätteid. |
| --- | --- |

(2)

EMP lepingu artikli 98 kohaselt võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu IV lisa, mis sisaldab energeetikat käsitlevaid sätteid.

| (3) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/31/EL (3). |
| --- | --- |

(3)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/31/EL (3).

| (4) | EMP lepingu IV lisa („Energeetika“) tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

EMP lepingu IV lisa („Energeetika“) tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (5) | Seetõttu peaks liidu võetav liidu seisukoht EMP ühiskomitees põhinema lisatud otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu peaks liidu võetav liidu seisukoht EMP ühiskomitees põhinema lisatud otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees EMP lepingu IV lisa „Energeetika“ muutmise ettepaneku suhtes, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 3. märts 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

G. DARMANIN

---

(1)  
  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

1

(2)  
  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).

3

---

EELNÕU: EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr ...,

...,

millega muudetakse EMP lepingu IV lisa „Energeetika“

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (1). |
| --- | --- |

(1)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (1).

| (2) | Tulenevalt Islandi suhteliselt uue ja ühtse hoonefondi eripärast lepitakse hoonete energiatõhususe direktiivi 2010/31/EL kohaldamise suhtes kokku ajutises ja tingimuslikus erandis. Kõnealust erandit tuleks kohaldada direktiivi 2010/31/EL suhtes, mis kehtis enne selle muutmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiviga (EL) 2018/844. Erand peaks olema ajaliselt rangelt piiratud ja seda tuleks kohaldada üksnes seni, kuni saavutatakse kokkulepe direktiiviga (EL) 2018/844 muudetud direktiivi 2010/31/EL EMP lepingusse inkorporeerimise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Tulenevalt Islandi suhteliselt uue ja ühtse hoonefondi eripärast lepitakse hoonete energiatõhususe direktiivi 2010/31/EL kohaldamise suhtes kokku ajutises ja tingimuslikus erandis. Kõnealust erandit tuleks kohaldada direktiivi 2010/31/EL suhtes, mis kehtis enne selle muutmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiviga (EL) 2018/844. Erand peaks olema ajaliselt rangelt piiratud ja seda tuleks kohaldada üksnes seni, kuni saavutatakse kokkulepe direktiiviga (EL) 2018/844 muudetud direktiivi 2010/31/EL EMP lepingusse inkorporeerimise kohta.

| (3) | Võttes arvesse Liechtensteini hoonefondi väiksust ning ilmastikutingimusi ja hoonetüüpe, on Liechtenstein vabastatud hoonete energiatõhususe direktiivi artiklis 5 sätestatud kohustusest arvutada hoonete energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhus tase. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse Liechtensteini hoonefondi väiksust ning ilmastikutingimusi ja hoonetüüpe, on Liechtenstein vabastatud hoonete energiatõhususe direktiivi artiklis 5 sätestatud kohustusest arvutada hoonete energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhus tase.

| (4) | Punkti c kohanduse tingimuste kohaselt võivad Norra ja Liechtenstein kehtestada energiatõhususe miinimumnõudeid käsitlevad normid, kasutades muid süsteemipiire kui hoonete energiatõhususe direktiivis sätestatud primaarenergia kasutamine, tingimusel et punkti c kohanduses sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(4)

Punkti c kohanduse tingimuste kohaselt võivad Norra ja Liechtenstein kehtestada energiatõhususe miinimumnõudeid käsitlevad normid, kasutades muid süsteemipiire kui hoonete energiatõhususe direktiivis sätestatud primaarenergia kasutamine, tingimusel et punkti c kohanduses sätestatud tingimused on täidetud.

| (5) | Punkti d kohandus tagab, et kasutaja poolt juhitav energiamärgise süsteem Norras annab samaväärseid tulemusi kui sõltumatute ekspertide väljastatud energiamärgised, nagu on nõutud hoonete energiatõhususe direktiivi artiklis 17. |
| --- | --- |

(5)

Punkti d kohandus tagab, et kasutaja poolt juhitav energiamärgise süsteem Norras annab samaväärseid tulemusi kui sõltumatute ekspertide väljastatud energiamärgised, nagu on nõutud hoonete energiatõhususe direktiivi artiklis 17.

| (6) | EMP lepingu IV lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

EMP lepingu IV lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu IV lisa punkti 17 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/91/EÜ) tekst asendatakse järgmisega:

„32010 L 0031: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta („hoonete energiatõhususe direktiiv“) (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).

Käesolevas lepingus loetakse selle direktiivi sätteid järgmises kohanduses:

| a) | Direktiivi ei kohaldata Islandi suhtes. |
| --- | --- |

a)

Direktiivi ei kohaldata Islandi suhtes.

| b) | Artikli 5 lõikesse 2 lisatakse järgmine tekst:

  „Energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusa taseme kindlaksmääramiseks võib Liechtenstein kasutada teise võrreldavate parameetritega lepinguosalise arvutusi.“ |
| --- | --- |

b)

Artikli 5 lõikesse 2 lisatakse järgmine tekst:

„Energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusa taseme kindlaksmääramiseks võib Liechtenstein kasutada teise võrreldavate parameetritega lepinguosalise arvutusi.“

| c) | Hoonete energiatõhususe direktiivi artikli 9 lõike 3 punkti a ja I lisa kohaldamisel võivad Liechtenstein ja Norra võtta oma energiatarbimise nõuete aluseks netoenergia, tingimusel et on täidetud järgmised tingimused ja kaitsemeetmed:






  i) | energiatõhususe miinimumnõuded on kehtestatud kooskõlas hoonete energiatõhususe direktiivi artikli 5 nõuetega, järgides võrdlusmeetodite raamistiku aluspõhimõtteid, mis on kehtestatud energiatõhususe miinimumnõuete kuluoptimaalse taseme arvutamiseks (2); |
| --- | --- | --- |

c)

Hoonete energiatõhususe direktiivi artikli 9 lõike 3 punkti a ja I lisa kohaldamisel võivad Liechtenstein ja Norra võtta oma energiatarbimise nõuete aluseks netoenergia, tingimusel et on täidetud järgmised tingimused ja kaitsemeetmed:

i)

energiatõhususe miinimumnõuded on kehtestatud kooskõlas hoonete energiatõhususe direktiivi artikli 5 nõuetega, järgides võrdlusmeetodite raamistiku aluspõhimõtteid, mis on kehtestatud energiatõhususe miinimumnõuete kuluoptimaalse taseme arvutamiseks (2);

| ii) | avaldatakse ehitusseadustikus sätestatud energiatõhususe nõuetele vastav primaarenergia kasutust väljendav arvuline näitaja; |
| --- | --- |

ii)

avaldatakse ehitusseadustikus sätestatud energiatõhususe nõuetele vastav primaarenergia kasutust väljendav arvuline näitaja;

| iii) | komisjon jätab endale õiguse käesolev konkreetne kohandus direktiiviga (EL) 2018/844 muudetud hoonete energiatõhususe direktiivi käsitlevate tulevaste läbirääkimiste raames uuesti läbi vaadata. |
| --- | --- |

iii)

komisjon jätab endale õiguse käesolev konkreetne kohandus direktiiviga (EL) 2018/844 muudetud hoonete energiatõhususe direktiivi käsitlevate tulevaste läbirääkimiste raames uuesti läbi vaadata.

| d) | Artiklisse 17 lisatakse järgmine tekst:

  „EFTA riigid võivad alternatiivina ekspertide kasutamisele kehtestada eluhoonete jaoks kasutaja poolt juhitava energiamärgise väljastamise lihtsustatud süsteemi, kui on täidetud järgmised tingimused:






  i) | olemas on põhjalikud teadmised ja kvaliteetsed andmed kogu elamufondi kohta, sealhulgas kõik hoonetüübid ja vanusevahemikud ning hoone välispiirete ja kasutatavate tehnosüsteemide omadused hoonetüüpide kaupa, mis võimaldab suure kindlusega arvutada üksikute hoonete ja hoone osade energiatõhusust kasutajate sisendite põhjal; |
| --- | --- | --- |

d)

Artiklisse 17 lisatakse järgmine tekst:

„EFTA riigid võivad alternatiivina ekspertide kasutamisele kehtestada eluhoonete jaoks kasutaja poolt juhitava energiamärgise väljastamise lihtsustatud süsteemi, kui on täidetud järgmised tingimused:

i)

olemas on põhjalikud teadmised ja kvaliteetsed andmed kogu elamufondi kohta, sealhulgas kõik hoonetüübid ja vanusevahemikud ning hoone välispiirete ja kasutatavate tehnosüsteemide omadused hoonetüüpide kaupa, mis võimaldab suure kindlusega arvutada üksikute hoonete ja hoone osade energiatõhusust kasutajate sisendite põhjal;

| ii) | olemas on üksikasjalik teave iga hoonetüübi kuluoptimaalsete või kulutõhusate paranduste kohta; |
| --- | --- |

ii)

olemas on üksikasjalik teave iga hoonetüübi kuluoptimaalsete või kulutõhusate paranduste kohta;

| iii) | kehtestatud on meetmed, millega toetatakse kasutajaid süsteemi käitamisel, et väljastada hoonete energiamärgiseid. Need meetmed võivad hõlmata abitelefoni või nõustamisteenuseid, mis võimaldavad kontakte ühelt poolt kasutajate ning teiselt poolt sõltumatute ekspertide ja süsteemiekspertide vahel; |
| --- | --- |

iii)

kehtestatud on meetmed, millega toetatakse kasutajaid süsteemi käitamisel, et väljastada hoonete energiamärgiseid. Need meetmed võivad hõlmata abitelefoni või nõustamisteenuseid, mis võimaldavad kontakte ühelt poolt kasutajate ning teiselt poolt sõltumatute ekspertide ja süsteemiekspertide vahel;

| iv) | tulemuste manipuleerimise ohu vähendamiseks hõlmab kasutaja poolt juhitav energiamärgise väljastamise süsteem kvaliteedikontrolli ja kontrollimehhanisme, et kontrollida kasutajate sisendandmeid ja seda, et kasutajate sisendandmed oleksid läbipaistvad; |
| --- | --- |

iv)

tulemuste manipuleerimise ohu vähendamiseks hõlmab kasutaja poolt juhitav energiamärgise väljastamise süsteem kvaliteedikontrolli ja kontrollimehhanisme, et kontrollida kasutajate sisendandmeid ja seda, et kasutajate sisendandmed oleksid läbipaistvad;

| v) | kasutatakse sõltumatuid kontrollisüsteeme, millega tagatakse, et kasutaja poolt juhitav energiamärgise väljastamise protsess annab kvaliteedi ja usaldusväärsuse osas samaväärseid tulemusi kui ekspertide väljastatud energiamärgised; |
| --- | --- |

v)

kasutatakse sõltumatuid kontrollisüsteeme, millega tagatakse, et kasutaja poolt juhitav energiamärgise väljastamise protsess annab kvaliteedi ja usaldusväärsuse osas samaväärseid tulemusi kui ekspertide väljastatud energiamärgised;

| vi) | kasutaja poolt juhitav süsteem annab soovitusi, mis pakuvad kasutajatele nõuandeid nende oma hoonete ja hoonete osade kuluoptimaalsete või kulutõhusate paranduste kohta.““ |
| --- | --- |

vi)

kasutaja poolt juhitav süsteem annab soovitusi, mis pakuvad kasutajatele nõuandeid nende oma hoonete ja hoonete osade kuluoptimaalsete või kulutõhusate paranduste kohta.““

Artikkel 2

Direktiivi 2010/31/EL islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub [...], tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, [...]

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP ühiskomitee

sekretärid

---

(1)  
  ELT L 153, 18.6.2010, lk 13.

1

(2)  Komisjoni 16. jaanuari 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 244/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta ja kehtestatakse võrdlusmeetodite raamistik hoonete ja ehitusdetailide energiatõhususe miinimumnõuete kuluoptimaalse taseme arvutamiseks (ELT L 81, 21.3.2012, lk 18).

2

(3)  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

3

---

| 18.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 90/122 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 90/122

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2022/444,

28. juuni 2021,

riigiabi kava SA.49414 (2020/C) (ex 2019/NN) kohta, mida Prantsusmaa rakendas maagaasihoidlate käitajate suhtes

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 4494 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 23. oktoobri 2017. aasta kirjaga teavitasid Prantsusmaa ametiasutused komisjoni maagaasi hoiustamise suhtes kohaldatavast õigusliku ja reguleeriva raamistiku kavandatud reformist (edaspidi „reform“). Prantsusmaa ametiasutused tegid selle eelnõu teatavaks 23. novembril 2017 ja pärast seda, kui Prantsusmaa parlament oli reformi vastu võtnud, saatsid Prantsusmaa ametiasutused komisjonile lisateavet. |
| --- | --- |

(1)

23. oktoobri 2017. aasta kirjaga teavitasid Prantsusmaa ametiasutused komisjoni maagaasi hoiustamise suhtes kohaldatavast õigusliku ja reguleeriva raamistiku kavandatud reformist (edaspidi „reform“). Prantsusmaa ametiasutused tegid selle eelnõu teatavaks 23. novembril 2017 ja pärast seda, kui Prantsusmaa parlament oli reformi vastu võtnud, saatsid Prantsusmaa ametiasutused komisjonile lisateavet.

| (2) | Komisjon teavitas 28. veebruari 2020. aasta kirjaga Prantsusmaad oma otsusest (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) algatada kõnealuse meetme suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (edaspidi „ametlik uurimismenetlus“). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teavitas 28. veebruari 2020. aasta kirjaga Prantsusmaad oma otsusest (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) algatada kõnealuse meetme suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (edaspidi „ametlik uurimismenetlus“).

| (3) | Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada kõnealuse meetme kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(3)

Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada kõnealuse meetme kohta oma märkused.

Euroopa Liidu Teatajas.

| (4) | Ametliku uurimismenetluse käigus sai komisjon huvitatud isikutelt märkusi. Komisjon edastas need Prantsusmaa ametiasutustele, andes neile võimaluse nende kohta märkusi esitada. Prantsusmaa ametiasutused edastasid oma märkused 3. augusti 2020. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(4)

Ametliku uurimismenetluse käigus sai komisjon huvitatud isikutelt märkusi. Komisjon edastas need Prantsusmaa ametiasutustele, andes neile võimaluse nende kohta märkusi esitada. Prantsusmaa ametiasutused edastasid oma märkused 3. augusti 2020. aasta kirjaga.

| (5) | Prantsusmaa ametiasutused esitasid lisateavet 21. septembril 2020, 26. jaanuaril 2021, 15. märtsil 2021 ja 10. mail 2021. |
| --- | --- |

(5)

Prantsusmaa ametiasutused esitasid lisateavet 21. septembril 2020, 26. jaanuaril 2021, 15. märtsil 2021 ja 10. mail 2021.

2.   MEETME TAUSTTEAVE

MEETME TAUSTTEAVE

2.1.   Maagaasi hoiustamine Prantsusmaal

Maagaasi hoiustamine Prantsusmaal

| (6) | Maa-alused maagaasihoidlad võimaldavad koguda ülekandesüsteemi ühendatud maagaasivarusid. Need on kaasatud süsteemi gaasivoogude haldamisse. |
| --- | --- |

(6)

Maa-alused maagaasihoidlad võimaldavad koguda ülekandesüsteemi ühendatud maagaasivarusid. Need on kaasatud süsteemi gaasivoogude haldamisse.

| (7) | Ühelt poolt kasutatakse hoiustamist selleks, et tagada tasakaal süsteemis oleva maagaasi koguse ja tarbitava maagaasi koguse vahel näiteks tarnehäire või talvisest külmalainest tingitud tippnõudluse korral. Teiselt poolt võimaldab hoiustamine koos torujuhtmete ja kompressoritega osutada ülekandesüsteemis tarneteenust, eriti ülekoormuse korral. |
| --- | --- |

(7)

Ühelt poolt kasutatakse hoiustamist selleks, et tagada tasakaal süsteemis oleva maagaasi koguse ja tarbitava maagaasi koguse vahel näiteks tarnehäire või talvisest külmalainest tingitud tippnõudluse korral. Teiselt poolt võimaldab hoiustamine koos torujuhtmete ja kompressoritega osutada ülekandesüsteemis tarneteenust, eriti ülekoormuse korral.

| (8) | Hoidlakäitajad pakuvad maagaasitarnijatele jae- ja hulgimüügiturgudel ning ülekandesüsteemi halduritele hoiustamisvõimsust. Maagaasitarnijate valmidus hoiustamisvõimsuse eest maksta on väga lähedal maagaasi müügihinna erinevusele suvel ja talvel (edaspidi „hinnavahe“). Maagaasi tootmine on aasta jooksul suhteliselt stabiilne, samas kui maagaasi tarbimine on temperatuurist olenevalt väga erinev. |
| --- | --- |

(8)

Hoidlakäitajad pakuvad maagaasitarnijatele jae- ja hulgimüügiturgudel ning ülekandesüsteemi halduritele hoiustamisvõimsust. Maagaasitarnijate valmidus hoiustamisvõimsuse eest maksta on väga lähedal maagaasi müügihinna erinevusele suvel ja talvel (edaspidi „hinnavahe“). Maagaasi tootmine on aasta jooksul suhteliselt stabiilne, samas kui maagaasi tarbimine on temperatuurist olenevalt väga erinev.

| (9) | Prantsusmaal on neliteist hoidlat, millest üksteist on kasutuses, (2) ja kolm hoidlakäitajat:






  — | täielikult ENGIE omandis olev tütarettevõtja Storengy omab ja käitab kahtteist rajatist, millest kolm on reservis ja üheksa töötavad. Töötavate rajatiste kasulik maht on 102,1 TWh (st 74 % territooriumi koguvõimsusest); |
| --- | --- | --- |

(9)

Prantsusmaal on neliteist hoidlat, millest üksteist on kasutuses, (2) ja kolm hoidlakäitajat:

2

—

täielikult ENGIE omandis olev tütarettevõtja Storengy omab ja käitab kahtteist rajatist, millest kolm on reservis ja üheksa töötavad. Töötavate rajatiste kasulik maht on 102,1 TWh (st 74 % territooriumi koguvõimsusest);

| — | Teréga (varem TIGF), mille omanikud on Snam (40,5 %), GIC (31,5 %), EDF Investissement (18 %) ja Prédica (10 %), käitab töötavat rajatist, mille kasulik maht on 33,1 TWh (st 24 % territooriumi koguvõimsusest); |
| --- | --- |

—

Teréga (varem TIGF), mille omanikud on Snam (40,5 %), GIC (31,5 %), EDF Investissement (18 %) ja Prédica (10 %), käitab töötavat rajatist, mille kasulik maht on 33,1 TWh (st 24 % territooriumi koguvõimsusest);

| — | Storengyle (50 %), CNP-le (49 %) ja Géostockile (1 %) kuuluva Géométhane’i kasulik maht on 3,3 TWh (st 2 % territooriumi koguvõimsusest). |
| --- | --- |

—

Storengyle (50 %), CNP-le (49 %) ja Géostockile (1 %) kuuluva Géométhane’i kasulik maht on 3,3 TWh (st 2 % territooriumi koguvõimsusest).

| (10) | Alates 2009. aastast on maagaasihindade hooajalised muutused vähenenud. Kuni 2011. aastani oli hinnavahe piisavalt suur, et motiveerida tarnijaid kasutama kõiki maagaasi hoiustamisvõimsusi. Alates 2011. aastast muutus hinnavahe ettevõtjate pakutud hoiustamishinna katmiseks ebapiisavaks (hinnavahe 1,5–2 eurot/MWh hinna 6–7 eurot/MWh puhul). Selle tulemusena ei olnud hoiustamisvõimsust alates 2010.–2011. aastast täielikult kasutusse võetud. 2014. ja 2015. aastal vähendati kolme rajatise kasutamist (edaspidi „reserv“), samal ajal kui kasutuses olevate hoidlate kasutusmäär oli 2017.–2018. aastal 63 %. |
| --- | --- |

(10)

Alates 2009. aastast on maagaasihindade hooajalised muutused vähenenud. Kuni 2011. aastani oli hinnavahe piisavalt suur, et motiveerida tarnijaid kasutama kõiki maagaasi hoiustamisvõimsusi. Alates 2011. aastast muutus hinnavahe ettevõtjate pakutud hoiustamishinna katmiseks ebapiisavaks (hinnavahe 1,5–2 eurot/MWh hinna 6–7 eurot/MWh puhul). Selle tulemusena ei olnud hoiustamisvõimsust alates 2010.–2011. aastast täielikult kasutusse võetud. 2014. ja 2015. aastal vähendati kolme rajatise kasutamist (edaspidi „reserv“), samal ajal kui kasutuses olevate hoidlate kasutusmäär oli 2017.–2018. aastal 63 %.

2.2.   Õiguslik ja reguleeriv taust

Õiguslik ja reguleeriv taust

| (11) | Varustuskindluse tagamiseks võttis Prantsusmaa 2014. aastal esimese sammuna vastu dekreedi, et suurendada maagaasitarnijate kohustusi maagaasivarude loomisel (3). Seejärel leidis Prantsusmaa, et sellel süsteemil on mitu puudust, ja mõned maagaasitarnijad esitasid hagi 2014. aasta dekreedi õiguspärasuse vaidlustamiseks. Seda silmas pidades otsustas Prantsusmaa kehtestada kohandatud meetme, mida käsitletakse käesolevas otsuses (edaspidi „kõnealune meede“). |
| --- | --- |

(11)

Varustuskindluse tagamiseks võttis Prantsusmaa 2014. aastal esimese sammuna vastu dekreedi, et suurendada maagaasitarnijate kohustusi maagaasivarude loomisel (3). Seejärel leidis Prantsusmaa, et sellel süsteemil on mitu puudust, ja mõned maagaasitarnijad esitasid hagi 2014. aasta dekreedi õiguspärasuse vaidlustamiseks. Seda silmas pidades otsustas Prantsusmaa kehtestada kohandatud meetme, mida käsitletakse käesolevas otsuses (edaspidi „kõnealune meede“).

3

| (12) | Lisaks võib liikmesriik Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (4) artikli 33 kohaselt reguleerida hoidlate taristut. Maagaasi hoiustamine on samuti osa meetmetest, mida liikmesriigid võivad kehtestada, et tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2017/1938 (5) tulenevate kohustuste täitmine kõnealuses määruses sätestatud tingimustel, eelkõige kohustus tagada oma riigi tarbijatele varustuskindlus, tagades samal ajal maagaasi siseturu nõuetekohase ja jätkuva toimimise. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks võib liikmesriik Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (4) artikli 33 kohaselt reguleerida hoidlate taristut. Maagaasi hoiustamine on samuti osa meetmetest, mida liikmesriigid võivad kehtestada, et tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2017/1938 (5) tulenevate kohustuste täitmine kõnealuses määruses sätestatud tingimustel, eelkõige kohustus tagada oma riigi tarbijatele varustuskindlus, tagades samal ajal maagaasi siseturu nõuetekohase ja jätkuva toimimise.

4

5

3.   MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS JA MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS JA MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

3.1.   Mehhanismi eesmärk

Mehhanismi eesmärk

| (13) | Reguleeriva mehhanismi eesmärk on tagada Prantsusmaa territooriumi maagaasi varustuskindluse tagamiseks vajaliku hoidlataristu jätkuv toimimine keskpikas ja pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Reguleeriva mehhanismi eesmärk on tagada Prantsusmaa territooriumi maagaasi varustuskindluse tagamiseks vajaliku hoidlataristu jätkuv toimimine keskpikas ja pikas perspektiivis.

| (14) | Eelkõige on reguleeriva mehhanismi eesmärk tagada võrgu suutlikkus rahuldada nõudlust, eriti külmaperioodidel, ning tagada ülekandeteenus maagaasi ülekandesüsteemis, eriti ülekoormuse korral. |
| --- | --- |

(14)

Eelkõige on reguleeriva mehhanismi eesmärk tagada võrgu suutlikkus rahuldada nõudlust, eriti külmaperioodidel, ning tagada ülekandeteenus maagaasi ülekandesüsteemis, eriti ülekoormuse korral.

3.2.   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (15) | Olulisi maagaasihoidlaid käsitlev reguleeriv mehhanism lisati energiaseadustikku 30. detsembri 2017. aasta seadusega nr 2017-1839 (6) (edaspidi „süsivesinike seadus“), mis jõustus 1. jaanuaril 2018. |
| --- | --- |

(15)

Olulisi maagaasihoidlaid käsitlev reguleeriv mehhanism lisati energiaseadustikku 30. detsembri 2017. aasta seadusega nr 2017-1839 (6) (edaspidi „süsivesinike seadus“), mis jõustus 1. jaanuaril 2018.

6

| (16) | Eelkõige on süsivesinike seaduse artiklis 12 sätestatud, et reguleeriva mehhanismi kohaldamisala määratakse kindlaks energiaseadustiku artiklis L. 141–1 osutatud mitmeaastase energiaprogrammiga (la programmation pluriannuelle de l’énergie, edaspidi „PPE“). PPE võetakse vastu dekreediga pärast konsulteerimist mitme nõuandva organiga ja vaadatakse läbi vähemalt iga viie aasta järel kaheks viieaastaseks perioodiks. 21. aprilli 2020. aasta dekreediga nr 2020-456 (edaspidi „PPE dekreet nr 2020-456“) loodi PPE ajavahemikuks 2019–2028. |
| --- | --- |

(16)

Eelkõige on süsivesinike seaduse artiklis 12 sätestatud, et reguleeriva mehhanismi kohaldamisala määratakse kindlaks energiaseadustiku artiklis L. 141–1 osutatud mitmeaastase energiaprogrammiga (la programmation pluriannuelle de l’énergie, edaspidi „PPE“). PPE võetakse vastu dekreediga pärast konsulteerimist mitme nõuandva organiga ja vaadatakse läbi vähemalt iga viie aasta järel kaheks viieaastaseks perioodiks. 21. aprilli 2020. aasta dekreediga nr 2020-456 (edaspidi „PPE dekreet nr 2020-456“) loodi PPE ajavahemikuks 2019–2028.

la programmation pluriannuelle de l’énergie

| (17) | Peale selle nähakse süsivesinike seaduse artikliga 12 ette, et energiasektorit reguleeriv komisjon (la Commission de la régulation de l’énergie, edaspidi „CRE“) kehtestab teatavad reguleeriva mehhanismi eeskirjad, eelkõige hoiustamisvõimsuse enampakkumiste korra, hoidlakäitajate lubatud tulu ja selle tulu kogumise korra võimsuse müügi kaudu ning maagaasi ülekandesüsteemi kasutustasud ja nende tagasimaksmise hoidlakäitajatele (vt põhjendused 20–22). |
| --- | --- |

(17)

Peale selle nähakse süsivesinike seaduse artikliga 12 ette, et energiasektorit reguleeriv komisjon (la Commission de la régulation de l’énergie, edaspidi „CRE“) kehtestab teatavad reguleeriva mehhanismi eeskirjad, eelkõige hoiustamisvõimsuse enampakkumiste korra, hoidlakäitajate lubatud tulu ja selle tulu kogumise korra võimsuse müügi kaudu ning maagaasi ülekandesüsteemi kasutustasud ja nende tagasimaksmise hoidlakäitajatele (vt põhjendused 20–22).

la Commission de la régulation de l’énergie

3.3.   Mehhanismi üldine toimimine

Mehhanismi üldine toimimine

| (18) | Prantsusmaal 2017. aastal vastu võetud maagaasi hoiustamise reguleerimise mehhanism põhineb kolmel põhimõttel. |
| --- | --- |

(18)

Prantsusmaal 2017. aastal vastu võetud maagaasi hoiustamise reguleerimise mehhanism põhineb kolmel põhimõttel.

| (19) | Esiteks vastab selle mehhanismi kohaldamisala maa-alustele hoidlatele, mis on vajalikud varustuskindluse tagamiseks Prantsusmaa territooriumil keskpikas ja pikas perspektiivis (7) (edaspidi „olulised hoidlad“). Nende oluliste hoidlate loetelu on sätestatud PPEd käsitlevas dekreedis. Nimetatud hoidlaid peavad töös hoidma käitajad, kes neid kasutavad (8). |
| --- | --- |

(19)

Esiteks vastab selle mehhanismi kohaldamisala maa-alustele hoidlatele, mis on vajalikud varustuskindluse tagamiseks Prantsusmaa territooriumil keskpikas ja pikas perspektiivis (7) (edaspidi „olulised hoidlad“). Nende oluliste hoidlate loetelu on sätestatud PPEd käsitlevas dekreedis. Nimetatud hoidlaid peavad töös hoidma käitajad, kes neid kasutavad (8).

7

8

| (20) | Teiseks müüakse oluliste hoidlate võimsust enampakkumise teel vastavalt CRE kehtestatud korrale (9). Enampakkumised on avatud kõikidele tarneluba omavatele tarnijatele, kes asuvad liidu liikmesriigis, või mõnes muus riigis, millel on tarneluba, mis võimaldab tarnida Prantsusmaa jae- või hulgimüügiturule. 2018. aasta jaanuari seisuga oli selline luba 213 Prantsuse või välisriigi tarnijal. Enampakkumiste tulu laekub otse hoidlakäitajatele. |
| --- | --- |

(20)

Teiseks müüakse oluliste hoidlate võimsust enampakkumise teel vastavalt CRE kehtestatud korrale (9). Enampakkumised on avatud kõikidele tarneluba omavatele tarnijatele, kes asuvad liidu liikmesriigis, või mõnes muus riigis, millel on tarneluba, mis võimaldab tarnida Prantsusmaa jae- või hulgimüügiturule. 2018. aasta jaanuari seisuga oli selline luba 213 Prantsuse või välisriigi tarnijal. Enampakkumiste tulu laekub otse hoidlakäitajatele.

9

| (21) | Kolmandaks on oluliste hoidlate käitajatele tagatud nende kulude hüvitamine, mis vastavad „tõhusa ettevõtja“ kuludele (10).. Sellisena saavad nad reguleeritud tulu, mis on määratud kindlaks CRE otsusega (edaspidi „lubatud tulu“). Kui klientidelt otse saadud tulu on lubatud tulust väiksem, saavad hoidlakäitajad hüvitist, mis võrdub lubatud tulu ja laekunud tulu vahega (vt põhjendus 89). Seda hüvitist maksavad maagaasi tarnijad oma selliste tarbijate portfelli alusel, kelle lepingud ei ole katkestatavad ja kes ei ole end deklareerinud kliendina, kelle tarnekoormust võib ilma riskita vähendada, ning kes on ühendatud riikliku maagaasi jaotussüsteemiga (vt põhjendused 104 ja 105). Hüvitist kogub ülekandesüsteemi haldur ülekandesüsteemi kasutustasus ette nähtud tasu abil (edaspidi „ATRT-tariif“) ja see makstakse seejärel hoidlakäitajatele. |
| --- | --- |

(21)

Kolmandaks on oluliste hoidlate käitajatele tagatud nende kulude hüvitamine, mis vastavad „tõhusa ettevõtja“ kuludele (10).. Sellisena saavad nad reguleeritud tulu, mis on määratud kindlaks CRE otsusega (edaspidi „lubatud tulu“). Kui klientidelt otse saadud tulu on lubatud tulust väiksem, saavad hoidlakäitajad hüvitist, mis võrdub lubatud tulu ja laekunud tulu vahega (vt põhjendus 89). Seda hüvitist maksavad maagaasi tarnijad oma selliste tarbijate portfelli alusel, kelle lepingud ei ole katkestatavad ja kes ei ole end deklareerinud kliendina, kelle tarnekoormust võib ilma riskita vähendada, ning kes on ühendatud riikliku maagaasi jaotussüsteemiga (vt põhjendused 104 ja 105). Hüvitist kogub ülekandesüsteemi haldur ülekandesüsteemi kasutustasus ette nähtud tasu abil (edaspidi „ATRT-tariif“) ja see makstakse seejärel hoidlakäitajatele.

10

| (22) | Ent kui hoidlakäitajate tulu ületab nende lubatud tulu, peavad hoidlakäitajad ülejäägi ülekandesüsteemi kasutustasu kaudu tagasi maksma (vt põhjendus 90). |
| --- | --- |

(22)

Ent kui hoidlakäitajate tulu ületab nende lubatud tulu, peavad hoidlakäitajad ülejäägi ülekandesüsteemi kasutustasu kaudu tagasi maksma (vt põhjendus 90).

3.4.   Reguleeriva mehhanismi kohaldamisala

Reguleeriva mehhanismi kohaldamisala

| (23) | Prantsusmaa ametiasutuste selgituste kohaselt seisneb oluliste hoidlate kindlaksmääramise meetod ühelt poolt võrgu nõudluse rahuldamiseks nõutava võimsuse tagamiseks vajalike taristute ja teiselt poolt maagaasi ülekandesüsteemis tarneteenuse osutamiseks vajalike taristute kindlaksmääramises. |
| --- | --- |

(23)

Prantsusmaa ametiasutuste selgituste kohaselt seisneb oluliste hoidlate kindlaksmääramise meetod ühelt poolt võrgu nõudluse rahuldamiseks nõutava võimsuse tagamiseks vajalike taristute ja teiselt poolt maagaasi ülekandesüsteemis tarneteenuse osutamiseks vajalike taristute kindlaksmääramises.

3.4.1.   Võrgu vajaliku võimsuse tagamiseks vajalik taristu nõudluse rahuldamiseks külmaperioodi korral

Võrgu vajaliku võimsuse tagamiseks vajalik taristu nõudluse rahuldamiseks külmaperioodi korral

| (24) | Gaasisüsteemi eeldatav varustuskindluse tase on sätestatud energiaseadustiku artiklis R. 121–4. Eesmärk on tagada tarne kõigile tarbijatele, kes ei ole lepinguliselt nõustunud katkestatava tarnega äärmuslikult külmade ilmastikutingimuste korral, mis esinevad statistiliste andmete kohaselt kord viiekümne aasta jooksul. |
| --- | --- |

(24)

Gaasisüsteemi eeldatav varustuskindluse tase on sätestatud energiaseadustiku artiklis R. 121–4. Eesmärk on tagada tarne kõigile tarbijatele, kes ei ole lepinguliselt nõustunud katkestatava tarnega äärmuslikult külmade ilmastikutingimuste korral, mis esinevad statistiliste andmete kohaselt kord viiekümne aasta jooksul.

| (25) | Võrgu nõudluse rahuldamiseks vajaliku taristu kindlaksmääramine põhineb ülekandesüsteemi haldurite tööl, kes võrdlevad ühe kuni kolmekümne päeva pikkustel külmaperioodidel maagaasi nõudlust ja maagaasi tarnevõimsust, eelkõige veeldatud maagaasi võrkudevaheliste ühenduste ja terminalide kaudu. |
| --- | --- |

(25)

Võrgu nõudluse rahuldamiseks vajaliku taristu kindlaksmääramine põhineb ülekandesüsteemi haldurite tööl, kes võrdlevad ühe kuni kolmekümne päeva pikkustel külmaperioodidel maagaasi nõudlust ja maagaasi tarnevõimsust, eelkõige veeldatud maagaasi võrkudevaheliste ühenduste ja terminalide kaudu.

3.4.1.1.   Hinnanguline nõudlus maagaasi järele

Hinnanguline nõudlus maagaasi järele

| (26) | Kõigepealt analüüsisid Prantsusemaa ametiasutused viit stsenaariumi maagaasi tarbimise eeldatava arengu kohta järgmise kümne aasta jooksul, välja arvatud elektri tootmine. Kavandatud vähendamise määrad jäävad võrdlusaastaga 2012 võrreldes vahemikku –2 % kuni –18 %. Lõpuks eeldasid Prantsusmaa ametiasutused, et maagaasi tarbimine väheneb 2 %, välja arvatud elektri tootmine. |
| --- | --- |

(26)

Kõigepealt analüüsisid Prantsusemaa ametiasutused viit stsenaariumi maagaasi tarbimise eeldatava arengu kohta järgmise kümne aasta jooksul, välja arvatud elektri tootmine. Kavandatud vähendamise määrad jäävad võrdlusaastaga 2012 võrreldes vahemikku –2 % kuni –18 %. Lõpuks eeldasid Prantsusmaa ametiasutused, et maagaasi tarbimine väheneb 2 %, välja arvatud elektri tootmine.

| (27) | Seejärel hinnati, et keskmine maagaasi tarbimine (välja arvatud elektri tootmine) külmaperioodi ajal on 2025. aastal hinnanguliselt ligikaudu 3 640 GWh/päev, v.a väikese kütteväärtusega maagaasi (edaspidi „B-gaas“) tarbimine. Peale selle on maagaasi tarbimine elektri tootmiseks külmaperioodide ajal hinnanguliselt 310 GWh/päev. |
| --- | --- |

(27)

Seejärel hinnati, et keskmine maagaasi tarbimine (välja arvatud elektri tootmine) külmaperioodi ajal on 2025. aastal hinnanguliselt ligikaudu 3 640 GWh/päev, v.a väikese kütteväärtusega maagaasi (edaspidi „B-gaas“) tarbimine. Peale selle on maagaasi tarbimine elektri tootmiseks külmaperioodide ajal hinnanguliselt 310 GWh/päev.

| (28) | Prantsusmaa ametiasutused on võtnud arvesse ka maagaasi nõudluse katkestatavat osa, st tarbijaid, kes on sõlminud katkestatava tarne lepingu selle võrgu halduriga, millega nad on ühendatud. Sellega seoses olid reguleeriva mehhanismi rakendamise ajal külmaperioodide puhul kasutatavad katkestamismeetmed veel määratlemisel. Prantsusmaa ametiasutused on säilitanud katkestatavuse potentsiaali 138 GWh/päev. |
| --- | --- |

(28)

Prantsusmaa ametiasutused on võtnud arvesse ka maagaasi nõudluse katkestatavat osa, st tarbijaid, kes on sõlminud katkestatava tarne lepingu selle võrgu halduriga, millega nad on ühendatud. Sellega seoses olid reguleeriva mehhanismi rakendamise ajal külmaperioodide puhul kasutatavad katkestamismeetmed veel määratlemisel. Prantsusmaa ametiasutused on säilitanud katkestatavuse potentsiaali 138 GWh/päev.

| (29) | Prantsusmaa ametiasutused märkisid, et koormuse vähendamine on viimane abinõu tarnekriisi korral, mitte paindlikkusmehhanism. Seetõttu ei ole külmaperioodide ajal maagaasi nõudluse hindamisel koormuse vähendamist arvesse võetud. |
| --- | --- |

(29)

Prantsusmaa ametiasutused märkisid, et koormuse vähendamine on viimane abinõu tarnekriisi korral, mitte paindlikkusmehhanism. Seetõttu ei ole külmaperioodide ajal maagaasi nõudluse hindamisel koormuse vähendamist arvesse võetud.

| (30) | Peale selle on arvesse võetud, et keskmine tarbimine lühikese väga madala temperatuuriga perioodi ajal on suurem kui keskmine tarbimine pikema külmaperioodi ajal. |
| --- | --- |

(30)

Peale selle on arvesse võetud, et keskmine tarbimine lühikese väga madala temperatuuriga perioodi ajal on suurem kui keskmine tarbimine pikema külmaperioodi ajal.

| (31) | Lisaks on Prantsusmaa ametiasutused võtnud arvesse B-gaasi kasutamise järkjärgulist vähenemist, pidades silmas programmi, mille käigus minnakse üle suure kütteväärtusega maagaasile (edaspidi „H-gaas“), mis moodustab praegu 90 % Prantsusmaal tarbitavast maagaasist. Üleminek algas 2018. aastal ja viiakse lõpule hiljemalt 2028. aastaks. Prantsusmaa ametiasutuste hinnangul on nõudlus H-gaasiks muundatud B-gaasi järele 2025. aastal 180 GWh/päev. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks on Prantsusmaa ametiasutused võtnud arvesse B-gaasi kasutamise järkjärgulist vähenemist, pidades silmas programmi, mille käigus minnakse üle suure kütteväärtusega maagaasile (edaspidi „H-gaas“), mis moodustab praegu 90 % Prantsusmaal tarbitavast maagaasist. Üleminek algas 2018. aastal ja viiakse lõpule hiljemalt 2028. aastaks. Prantsusmaa ametiasutuste hinnangul on nõudlus H-gaasiks muundatud B-gaasi järele 2025. aastal 180 GWh/päev.

| (32) | Eeltoodust järeldub, et Prantsusmaa ametiasutuste hinnangul on üldine nõudlus maagaasi järele 2025. aastal neljapäevase külmaperioodi ajal umbes 4 000 GWh/päev. |
| --- | --- |

(32)

Eeltoodust järeldub, et Prantsusmaa ametiasutuste hinnangul on üldine nõudlus maagaasi järele 2025. aastal neljapäevase külmaperioodi ajal umbes 4 000 GWh/päev.

3.4.1.2.   Maagaasi tarnevõimsuse prognoos

Maagaasi tarnevõimsuse prognoos

| (33) | Seoses maagaasi tarnevõimsusega on Prantsusmaa ametiasutused teinud prognoose, võttes arvesse võrkudevahelisi ühendusi, veeldatud maagaasi tarnimist veeldatud maagaasi terminalide kaudu ja maagaasivarude jõudlust. |
| --- | --- |

(33)

Seoses maagaasi tarnevõimsusega on Prantsusmaa ametiasutused teinud prognoose, võttes arvesse võrkudevahelisi ühendusi, veeldatud maagaasi tarnimist veeldatud maagaasi terminalide kaudu ja maagaasivarude jõudlust.

| (34) | Esiteks prognoositakse võrkudevaheliste ühenduste puhul kindla võimsuse väärtuseks, mis põhineb eeldusel, et H-gaaside ühendusvõimsust kasutatakse 100 % ulatuses, impordi puhul 1 780 GWh/päev ja ekspordi puhul 425 GWh/päev (11). H-gaasi puhasimport torujuhtmete kaudu on hinnanguliselt 1 355 GWh/päev. |
| --- | --- |

(34)

Esiteks prognoositakse võrkudevaheliste ühenduste puhul kindla võimsuse väärtuseks, mis põhineb eeldusel, et H-gaaside ühendusvõimsust kasutatakse 100 % ulatuses, impordi puhul 1 780 GWh/päev ja ekspordi puhul 425 GWh/päev (11). H-gaasi puhasimport torujuhtmete kaudu on hinnanguliselt 1 355 GWh/päev.

11

| (35) | Prantsusmaa ametiasutused märkisid, et gaasivõrgu ja võrkudevaheliste ühenduste tugevdamine kujutaks endast märkimisväärset kulu, (12) eelkõige võrreldes olemasoleva hoidlate kasutamisega. Igal juhul ei oleks seda tüüpi taristu pika ehitusaja tõttu keskpikas perspektiivis kättesaadav. |
| --- | --- |

(35)

Prantsusmaa ametiasutused märkisid, et gaasivõrgu ja võrkudevaheliste ühenduste tugevdamine kujutaks endast märkimisväärset kulu, (12) eelkõige võrreldes olemasoleva hoidlate kasutamisega. Igal juhul ei oleks seda tüüpi taristu pika ehitusaja tõttu keskpikas perspektiivis kättesaadav.

12

| (36) | Teiseks, kuna tegemist on veeldatud maagaasi tarnimisega, on Prantsusmaa nelja veeldatud maagaasi terminali kogu väljastusvõimsus võrku 1 160 GWh/päev (13). Seda võimsust võib aga kasutada eeldusel, et veeldatud maagaasi terminalide mahutites on veeldatud maagaasi. Prantsusmaa ametiasutused leidsid, et sellise ohu puhul nagu vähem kui kümnepäevane külmaperiood võib väljastada ainult veeldatud maagaasi mahutites olevaid varusid. Seevastu kauem kui kümme päeva kestva ohu puhul on võimalik veeldatud maagaasi lasti tarnida ja veeldatud maagaasi terminalide võimsust maksimaalselt kasutada. Olenevalt mahutites täheldatud veeldatud maagaasi varude keskmisest tasemest valiti kaks stsenaariumi: ebasoodsaim talv (esimene stsenaarium) ja soodsaim talv (teine stsenaarium). |
| --- | --- |

(36)

Teiseks, kuna tegemist on veeldatud maagaasi tarnimisega, on Prantsusmaa nelja veeldatud maagaasi terminali kogu väljastusvõimsus võrku 1 160 GWh/päev (13). Seda võimsust võib aga kasutada eeldusel, et veeldatud maagaasi terminalide mahutites on veeldatud maagaasi. Prantsusmaa ametiasutused leidsid, et sellise ohu puhul nagu vähem kui kümnepäevane külmaperiood võib väljastada ainult veeldatud maagaasi mahutites olevaid varusid. Seevastu kauem kui kümme päeva kestva ohu puhul on võimalik veeldatud maagaasi lasti tarnida ja veeldatud maagaasi terminalide võimsust maksimaalselt kasutada. Olenevalt mahutites täheldatud veeldatud maagaasi varude keskmisest tasemest valiti kaks stsenaariumi: ebasoodsaim talv (esimene stsenaarium) ja soodsaim talv (teine stsenaarium).

13

| (37) | Mõlemad stsenaariumid vastavad veeldatud maagaasi terminalide kasutamise tasemele, mis on kõrgem kui keskmine kasutamise tase 2011.–2018. aasta talvedel. Lõpuks võttis Prantsusmaa kasutusele esimese stsenaariumi ja hindas veeldatud maagaasi terminalide potentsiaaliks 330 GWh/päev neljapäevase külmaperioodi kohta. |
| --- | --- |

(37)

Mõlemad stsenaariumid vastavad veeldatud maagaasi terminalide kasutamise tasemele, mis on kõrgem kui keskmine kasutamise tase 2011.–2018. aasta talvedel. Lõpuks võttis Prantsusmaa kasutusele esimese stsenaariumi ja hindas veeldatud maagaasi terminalide potentsiaaliks 330 GWh/päev neljapäevase külmaperioodi kohta.

| (38) | Prantsusmaa ametiasutused märkisid, et olemasolevad veeldamisterminalid töötavad maksimaalsele võimsusele lähedasel tasemel, et korvata märkimisväärseid investeerimiskulusid. Lisaks on peaaegu kõigi veeldatud maagaasi lastide kohta nende projektide kapitalimahukuse tõttu sõlmitud pikaajalised lepingud ning seetõttu müüakse need maha juba enne tootmist. Peale selle selgitab maagaasi hoiustamise väiksem kulu veeldatud maagaasi hoidlate vähest arengut kogu maailmas. Seega on lühikeses perspektiivis saadaolev veeldatud maagaasi kogus väike. |
| --- | --- |

(38)

Prantsusmaa ametiasutused märkisid, et olemasolevad veeldamisterminalid töötavad maksimaalsele võimsusele lähedasel tasemel, et korvata märkimisväärseid investeerimiskulusid. Lisaks on peaaegu kõigi veeldatud maagaasi lastide kohta nende projektide kapitalimahukuse tõttu sõlmitud pikaajalised lepingud ning seetõttu müüakse need maha juba enne tootmist. Peale selle selgitab maagaasi hoiustamise väiksem kulu veeldatud maagaasi hoidlate vähest arengut kogu maailmas. Seega on lühikeses perspektiivis saadaolev veeldatud maagaasi kogus väike.

| (39) | Kolmandaks selgitasid Prantsusmaa ametiasutused maa-aluste maagaasivarude kohta, et põhjaveekihtide kasutamine, mis moodustab 90 % Prantsusmaa hoidlataristutest, tähendab nende täitmist piisavalt kõrge tasemeni ja nende tühjendamist igal aastal piisavalt madalale tasemele. Peale selle väheneb hoidla puhul kasutada olev voolumaht sedamööda, kuidas väheneb hoidla täituvus. |
| --- | --- |

(39)

Kolmandaks selgitasid Prantsusmaa ametiasutused maa-aluste maagaasivarude kohta, et põhjaveekihtide kasutamine, mis moodustab 90 % Prantsusmaa hoidlataristutest, tähendab nende täitmist piisavalt kõrge tasemeni ja nende tühjendamist igal aastal piisavalt madalale tasemele. Peale selle väheneb hoidla puhul kasutada olev voolumaht sedamööda, kuidas väheneb hoidla täituvus.

| (40) | Kuna ühelt poolt oli Prantsusmaa analüüsile eelnenud üheksa talve jooksul hoidlate keskmine täituvus 1. veebruaril 42 % ja teiselt poolt on 85 % viimase 70 aasta jooksul täheldatud külmaperioodidest alanud enne 5. veebruari, siis eeldasid Prantsusmaa ametiasutused, et igal külmaperioodil on võimalik iga hoidla puhul kasutada voolumahtu, mis vastab 45 % täituvusele hoidla kasulikust mahust. |
| --- | --- |

(40)

Kuna ühelt poolt oli Prantsusmaa analüüsile eelnenud üheksa talve jooksul hoidlate keskmine täituvus 1. veebruaril 42 % ja teiselt poolt on 85 % viimase 70 aasta jooksul täheldatud külmaperioodidest alanud enne 5. veebruari, siis eeldasid Prantsusmaa ametiasutused, et igal külmaperioodil on võimalik iga hoidla puhul kasutada voolumahtu, mis vastab 45 % täituvusele hoidla kasulikust mahust.

| (41) | Lisaks on Prantsusmaa ametiasutused võtnud arvesse kriisivaru, mille maagaasi ülekandesüsteemi haldurid peavad moodustama, et tagada viimase abinõuna esmaste sotsiaalteenuste osutamine tarnija tõrke korral, st voolumahu 124 GWh/päev, mis vastab 45 % täituvusele kasulikust mahust. |
| --- | --- |

(41)

Lisaks on Prantsusmaa ametiasutused võtnud arvesse kriisivaru, mille maagaasi ülekandesüsteemi haldurid peavad moodustama, et tagada viimase abinõuna esmaste sotsiaalteenuste osutamine tarnija tõrke korral, st voolumahu 124 GWh/päev, mis vastab 45 % täituvusele kasulikust mahust.

| (42) | Kõigi nende eelduste põhjal tegid Prantsusmaa ametiasutused kindlaks, et ajavahemikul 2019–2025 on hoidlate aastane kasuliku mahu vajadus 138,5 TWh ja voolumahu vajadus 2 376 GWh päevas, mis vastab 45 % täituvusele kasulikust mahust, et tagada võrgu suutlikkus rahuldada nõudlust külmaperioodidel (14). |
| --- | --- |

(42)

Kõigi nende eelduste põhjal tegid Prantsusmaa ametiasutused kindlaks, et ajavahemikul 2019–2025 on hoidlate aastane kasuliku mahu vajadus 138,5 TWh ja voolumahu vajadus 2 376 GWh päevas, mis vastab 45 % täituvusele kasulikust mahust, et tagada võrgu suutlikkus rahuldada nõudlust külmaperioodidel (14).

14

3.4.2.   Ülekandesüsteemis maagaasi tarneteenuse tagamiseks vajalik taristu

Ülekandesüsteemis maagaasi tarneteenuse tagamiseks vajalik taristu

| (43) | Prantsusmaa ametiasutused on samuti kindlaks määranud hoidlad, mis on vajalikud maagaasi tarneteenuse tagamiseks kogu territooriumil, pidades silmas maagaasi ülekandesüsteemi tarnevõimsust. Selleks uurisid nad erinevaid ülekandesüsteemi ülekoormuse olukordi. |
| --- | --- |

(43)

Prantsusmaa ametiasutused on samuti kindlaks määranud hoidlad, mis on vajalikud maagaasi tarneteenuse tagamiseks kogu territooriumil, pidades silmas maagaasi ülekandesüsteemi tarnevõimsust. Selleks uurisid nad erinevaid ülekandesüsteemi ülekoormuse olukordi.

| (44) | Ülekandesüsteemi haldurid on kindlaks teinud kõige tõenäolisema ülekoormuse stsenaariumi, mis vastab sel ajal turul jälgitud olukorrale, kus tarnijad püüavad Prantsusmaa ametiasutuste sõnul maksimeerida maagaasi importi Norrast ja Venemaalt, mis on praegu kõige konkurentsivõimelisemad maagaasiallikad Euroopas, ning vähendada veeldatud maagaasi importi, mille puhul on võimalik suuremat väärtust saada Aasias. Sellises olukorras võib täheldada nelja peamist käitamispiirangut (vt joonis 1).






  Joonis 1. Peamised käitamispiirangud, mida võib ülekandevõrgus täheldada, kui tarnijad püüavad maksimeerida maagaasi sissejuhtimist Prantsusmaa kirdeosast |
| --- | --- |

(44)

Ülekandesüsteemi haldurid on kindlaks teinud kõige tõenäolisema ülekoormuse stsenaariumi, mis vastab sel ajal turul jälgitud olukorrale, kus tarnijad püüavad Prantsusmaa ametiasutuste sõnul maksimeerida maagaasi importi Norrast ja Venemaalt, mis on praegu kõige konkurentsivõimelisemad maagaasiallikad Euroopas, ning vähendada veeldatud maagaasi importi, mille puhul on võimalik suuremat väärtust saada Aasias. Sellises olukorras võib täheldada nelja peamist käitamispiirangut (vt joonis 1).

Image 1

Joonis 1. Peamised käitamispiirangud, mida võib ülekandevõrgus täheldada, kui tarnijad püüavad maksimeerida maagaasi sissejuhtimist Prantsusmaa kirdeosast

Joonis 1. Peamised käitamispiirangud, mida võib ülekandevõrgus täheldada, kui tarnijad püüavad maksimeerida maagaasi sissejuhtimist Prantsusmaa kirdeosast

| (45) | Metoodikas võetakse arvesse asjaolu, et maagaasitarnijad vajavad tarbijate nõudluse rahuldamiseks veeldatud maagaasi varusid, kuid tarnijatel puuduvad piirangud veeldatud maagaasi varude jaotamisele nelja Prantsusmaa veeldatud maagaasi terminali vahel. |
| --- | --- |

(45)

Metoodikas võetakse arvesse asjaolu, et maagaasitarnijad vajavad tarbijate nõudluse rahuldamiseks veeldatud maagaasi varusid, kuid tarnijatel puuduvad piirangud veeldatud maagaasi varude jaotamisele nelja Prantsusmaa veeldatud maagaasi terminali vahel.

| (46) | Kui jõutakse piiranguni, eeldatakse, et ülekandesüsteemi haldurid kasutavad ülekoormuse probleemi lahendamiseks kõigepealt võrkudevaheliste ühenduste katkestatavat võimsust. Kui ülekoormus püsib, märgitakse ära maagaasi kogus, mis tuleks võtta maa-alustest hoidlatest, mis asuvad teisel pool ülekoormuse joont. |
| --- | --- |

(46)

Kui jõutakse piiranguni, eeldatakse, et ülekandesüsteemi haldurid kasutavad ülekoormuse probleemi lahendamiseks kõigepealt võrkudevaheliste ühenduste katkestatavat võimsust. Kui ülekoormus püsib, märgitakse ära maagaasi kogus, mis tuleks võtta maa-alustest hoidlatest, mis asuvad teisel pool ülekoormuse joont.

| (47) | See töö võimaldab luua vajalikud maa-alused maagaasivarud igast ülekoormuse joonest teisele poole, et oleks võimalik tagada maagaasi tarneteenus ülekandesüsteemis. |
| --- | --- |

(47)

See töö võimaldab luua vajalikud maa-alused maagaasivarud igast ülekoormuse joonest teisele poole, et oleks võimalik tagada maagaasi tarneteenus ülekandesüsteemis.

| (48) | Selle meetodi kohaldamine 2018.–2019. aasta talvel peamiste ülekoormuse joonte puhul, mida võib täheldada, kui tarnijad püüavad maksimeerida maagaasi sissejuhtimist Prantsusmaa idaosast, võimaldab anda hinnangu maa-aluse hoiustamise vajaduse kohta, mille kumulatiivne kasulik maht on vähemalt:






  — | 16 TWh ülekoormuse joonest NS4 teisel pool (Izaute’i, Lussagnet’ ja Manosque’i hoidlad); |
| --- | --- | --- |

(48)

Selle meetodi kohaldamine 2018.–2019. aasta talvel peamiste ülekoormuse joonte puhul, mida võib täheldada, kui tarnijad püüavad maksimeerida maagaasi sissejuhtimist Prantsusmaa idaosast, võimaldab anda hinnangu maa-aluse hoiustamise vajaduse kohta, mille kumulatiivne kasulik maht on vähemalt:

—

16 TWh ülekoormuse joonest NS4 teisel pool (Izaute’i, Lussagnet’ ja Manosque’i hoidlad);

| — | 54 TWh ülekoormuse joonest NS3 teisel pool (Céré-la-Ronde’i, Chemery, Izaute’i, Lussagnet’ ja Manosque’i hoidlad); |
| --- | --- |

—

54 TWh ülekoormuse joonest NS3 teisel pool (Céré-la-Ronde’i, Chemery, Izaute’i, Lussagnet’ ja Manosque’i hoidlad);

| — | 55 TWh ülekoormuse joonest NS2 teisel pool (Céré-la-Ronde’i, Chemery, Etrez’, Izaute’i, Lussagnet’, Manosque’i ja Tersanne’i hoidlad); |
| --- | --- |

—

55 TWh ülekoormuse joonest NS2 teisel pool (Céré-la-Ronde’i, Chemery, Etrez’, Izaute’i, Lussagnet’, Manosque’i ja Tersanne’i hoidlad);

| — | 64 TWh ülekoormuse joonest NS1 teisel pool (Beynes’i, Céré-la-Ronde’i, Chemery, Etrez’, Germigny-sous-Coulombi, Gournay-sur-Aronde’i, Izaute’i, Lussagnet’, Manosque’i, Saint-Illiers-la-Ville’i ja Tersanne’i hoidlad). |
| --- | --- |

—

64 TWh ülekoormuse joonest NS1 teisel pool (Beynes’i, Céré-la-Ronde’i, Chemery, Etrez’, Germigny-sous-Coulombi, Gournay-sur-Aronde’i, Izaute’i, Lussagnet’, Manosque’i, Saint-Illiers-la-Ville’i ja Tersanne’i hoidlad).

3.4.3.   Kohaldamisalasse kuuluvate taristute loetelu

Kohaldamisalasse kuuluvate taristute loetelu

| (49) | Prantsusmaa ametiasutused märkisid, et 2018.–2019. aasta talve silmas pidades ei olnud oluliste hoidlate kindlaksmääramise tööd võimalik piisavalt vara lõpule viia. Seetõttu kohaldati algselt aastatel 2018–2019 reguleerivat mehhanismi üleminekumeetmena kogu Prantsusmaa territooriumil asuvate maagaasi hoidlate suhtes. 2016. aasta PPEs olid need taristud määratletud kui varustuskindluse tagamiseks vajalikud taristud (15). |
| --- | --- |

(49)

Prantsusmaa ametiasutused märkisid, et 2018.–2019. aasta talve silmas pidades ei olnud oluliste hoidlate kindlaksmääramise tööd võimalik piisavalt vara lõpule viia. Seetõttu kohaldati algselt aastatel 2018–2019 reguleerivat mehhanismi üleminekumeetmena kogu Prantsusmaa territooriumil asuvate maagaasi hoidlate suhtes. 2016. aasta PPEs olid need taristud määratletud kui varustuskindluse tagamiseks vajalikud taristud (15).

15

| (50) | 26. detsembri 2018. aasta dekreediga (16) kustutati vajalike taristute loetelust kolm vähendatud kasutusega Storengy rajatist (Soings-en-Sologne, Saint-Clair-sur-Epte ja Trois-Fontaines) ning Lussagnet’ 1. etapi projektid (Teréga) ja Manosque 2 (Géométhane). Neid taristuid ei ole maagaasihoidlatele reguleeritud juurdepääsu kehtestamisest alates kunagi kasutatud. |
| --- | --- |

(50)

26. detsembri 2018. aasta dekreediga (16) kustutati vajalike taristute loetelust kolm vähendatud kasutusega Storengy rajatist (Soings-en-Sologne, Saint-Clair-sur-Epte ja Trois-Fontaines) ning Lussagnet’ 1. etapi projektid (Teréga) ja Manosque 2 (Géométhane). Neid taristuid ei ole maagaasihoidlatele reguleeritud juurdepääsu kehtestamisest alates kunagi kasutatud.

16

| (51) | Viimasena sätestatakse PPE dekreedis nr 2020-456 ajavahemikuks 2019–2023 maa-alused maagaasihoidlad, mis peavad jääma töökorda, et tagada varustuskindlus keskpikas ja pikas perspektiivis. Nende kasulik maht on 138,5 TWh ja voolumaht 2 376 GWh päevas, mis vastab 45 % täituvusele kasulikust mahust:









  Taristu | Käitaja | Kasutuselevõtu aasta | Hoidla liik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beynes | Storengy | 1956 | Põhjaveekiht |
| Céré-la-Ronde | Storengy | 1993 | Põhjaveekiht |
| Cerville-Verlaine | Storengy | 1970 | Põhjaveekiht |
| Chemery | Storengy | 1968 | Põhjaveekiht |
| Etrez | Storengy | 1980 | Soolakoobas |
| Germigny-sous-Coulomb | Storengy | 1982 | Põhjaveekiht |
| Gournay | Storengy | 1976 | Põhjaveekiht |
| Lussagnet/Izaute | Teréga | 1957 | Põhjaveekiht |
| Manosque | Géométhane | 1993 | Soolakoobas |
| Saint-Illiers-la-Ville | Storengy | 1965 | Põhjaveekiht |
| Tersanne/Hauterives | Storengy | 1970 | Soolakoobas |

(51)

Viimasena sätestatakse PPE dekreedis nr 2020-456 ajavahemikuks 2019–2023 maa-alused maagaasihoidlad, mis peavad jääma töökorda, et tagada varustuskindlus keskpikas ja pikas perspektiivis. Nende kasulik maht on 138,5 TWh ja voolumaht 2 376 GWh päevas, mis vastab 45 % täituvusele kasulikust mahust:

Taristu

Taristu

Käitaja

Käitaja

Kasutuselevõtu aasta

Kasutuselevõtu aasta

Hoidla liik

Hoidla liik

Beynes

Beynes

Storengy

1956

Põhjaveekiht

Céré-la-Ronde

Céré-la-Ronde

Storengy

1993

Põhjaveekiht

Cerville-Verlaine

Cerville-Verlaine

Storengy

1970

Põhjaveekiht

Chemery

Chemery

Storengy

1968

Põhjaveekiht

Etrez

Etrez

Storengy

1980

Soolakoobas

Germigny-sous-Coulomb

Germigny-sous-Coulomb

Storengy

1982

Põhjaveekiht

Gournay

Gournay

Storengy

1976

Põhjaveekiht

Lussagnet/Izaute

Lussagnet/Izaute

Teréga

1957

Põhjaveekiht

Manosque

Manosque

Géométhane

1993

Soolakoobas

Saint-Illiers-la-Ville

Saint-Illiers-la-Ville

Storengy

1965

Põhjaveekiht

Tersanne/Hauterives

Tersanne/Hauterives

Storengy

1970

Soolakoobas

Tabel 1. Maagaasihoidlad, mis peavad jääma töökorda kuni aastani 2023

Tabel 1. Maagaasihoidlad, mis peavad jääma töökorda kuni aastani 2023

| (52) | PPEs nähakse ette, et ajavahemikul 2024–2028 hoiustamise vajadus eeldatavasti väheneb. Hoidlate loetelu võiks 2026. aastaks vähendada voolumahuni, mis vastab vähemalt 140 GWh päevas 45 % kasuliku mahuga. Võttes arvesse ebakindlust seoses mahtudega, mis on vajalikud varustuskindluse tagamiseks pärast 2026. aastat, tuleks need mahud kinnitada 2023. aastal ja kindlaks määrata järgmises PPEs. |
| --- | --- |

(52)

PPEs nähakse ette, et ajavahemikul 2024–2028 hoiustamise vajadus eeldatavasti väheneb. Hoidlate loetelu võiks 2026. aastaks vähendada voolumahuni, mis vastab vähemalt 140 GWh päevas 45 % kasuliku mahuga. Võttes arvesse ebakindlust seoses mahtudega, mis on vajalikud varustuskindluse tagamiseks pärast 2026. aastat, tuleks need mahud kinnitada 2023. aastal ja kindlaks määrata järgmises PPEs.

3.5.   Hoiustamisvõimsuse müük enampakkumisel

Hoiustamisvõimsuse müük enampakkumisel

| (53) | Energiaseadustiku artikli L. 421–5-1 kohaselt müüakse reguleeritud hoidlate võimsust enampakkumisel vastavalt CRE kehtestatud korrale. Eelkõige on CRE 22. veebruari 2018. aasta otsuse kohaselt enampakkumistel baashind null (17). |
| --- | --- |

(53)

Energiaseadustiku artikli L. 421–5-1 kohaselt müüakse reguleeritud hoidlate võimsust enampakkumisel vastavalt CRE kehtestatud korrale. Eelkõige on CRE 22. veebruari 2018. aasta otsuse kohaselt enampakkumistel baashind null (17).

17

| (54) | Esimese enampakkumise tulemused olid järgmised:








  Hoiustamise periood | Tulud


  (miljonites eurodes) | Keskmine pakkumishind


  (eurot/MWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018–2019 | 68,4 | 0,53 |
| 2019–2020 | 233,6 | 1,80 |
| 2020–2021 | 504,6 | 3,85 |

(54)

Esimese enampakkumise tulemused olid järgmised:

Hoiustamise periood

Hoiustamise periood

Tulud

Tulud

(miljonites eurodes)

(miljonites eurodes)

Keskmine pakkumishind

Keskmine pakkumishind

(eurot/MWh)

(eurot/MWh)

2018–2019

2018–2019

68,4

0,53

2019–2020

2019–2020

233,6

1,80

2020–2021

2020–2021

504,6

3,85

Tabel 2. Enampakkumise tulemused ja aasta jooksul toimunud täiendavast müügist saadud tulud

Tabel 2. Enampakkumise tulemused ja aasta jooksul toimunud täiendavast müügist saadud tulud

3.6.   Hoidlakäitajate lubatud tulu katmine vastavalt CRE määratlusele

Hoidlakäitajate lubatud tulu katmine vastavalt CRE määratlusele

| (55) | Energiaseadustiku artikli L. 452–1 kohaselt kehtestatakse „ülekandesüsteemi kasutamise tariifid [...] läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, et hüvitada kõik artiklis L. 421–3-1 osutatud ülekandesüsteemi haldurite ja hoidlakäitajate kulud, niivõrd kui need kulud vastavad tõhusate ettevõtjate kuludele“. |
| --- | --- |

(55)

Energiaseadustiku artikli L. 452–1 kohaselt kehtestatakse „ülekandesüsteemi kasutamise tariifid [...] läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, et hüvitada kõik artiklis L. 421–3-1 osutatud ülekandesüsteemi haldurite ja hoidlakäitajate kulud, niivõrd kui need kulud vastavad tõhusate ettevõtjate kuludele“.

| (56) | Peale selle on samas artiklis ette nähtud, et need kulud „arvestavad osutatava teenuse omadusi ja sellega seotud kulusid“ ning et hoidlakäitajate puhul hõlmavad need eelkõige „tavapärast tulu investeeritud kapitalilt“. |
| --- | --- |

(56)

Peale selle on samas artiklis ette nähtud, et need kulud „arvestavad osutatava teenuse omadusi ja sellega seotud kulusid“ ning et hoidlakäitajate puhul hõlmavad need eelkõige „tavapärast tulu investeeritud kapitalilt“.

| (57) | Energiaseadustiku artikliga L. 452–2 antakse CRE-le õigus kehtestada
  „maagaasi ülekandesüsteemi kasutamise tariifide kehtestamiseks kasutatavad meetodid“
  ja nõuda hoidlakäitajatelt, et nad esitaksid talle nende tariifide kehtestamiseks vajaliku teabe, eelkõige raamatupidamis- ja finantsteabe. |
| --- | --- |

(57)

Energiaseadustiku artikliga L. 452–2 antakse CRE-le õigus kehtestada
  „maagaasi ülekandesüsteemi kasutamise tariifide kehtestamiseks kasutatavad meetodid“
  ja nõuda hoidlakäitajatelt, et nad esitaksid talle nende tariifide kehtestamiseks vajaliku teabe, eelkõige raamatupidamis- ja finantsteabe.

„maagaasi ülekandesüsteemi kasutamise tariifide kehtestamiseks kasutatavad meetodid“

| (58) | Nendest sätetest tuleneb, et seadus annab CRE-le õiguse määrata kindlaks hoidlakäitajate lubatud tulu nii, et see kataks „tõhusa ettevõtja“ kulud ja tagaks tavapärase tulu investeeritud kapitalilt. |
| --- | --- |

(58)

Nendest sätetest tuleneb, et seadus annab CRE-le õiguse määrata kindlaks hoidlakäitajate lubatud tulu nii, et see kataks „tõhusa ettevõtja“ kulud ja tagaks tavapärase tulu investeeritud kapitalilt.

| (59) | CRE kehtestas oma otsusega prognoositava lubatud tulu esialgu kaheks aastaks. Esimene hoiustamistariif kehtis 2018. ja 2019. aastal (edaspidi „ATS 1“) (18). Seejärel ühtlustas CRE hoidlakäitajaid reguleeriva raamistiku muude taristutariifidega. Teist hoiustamistariifi (edaspidi „ATS 2“) kohaldatakse alates 2020. aastast nelja aasta jooksul (19). |
| --- | --- |

(59)

CRE kehtestas oma otsusega prognoositava lubatud tulu esialgu kaheks aastaks. Esimene hoiustamistariif kehtis 2018. ja 2019. aastal (edaspidi „ATS 1“) (18). Seejärel ühtlustas CRE hoidlakäitajaid reguleeriva raamistiku muude taristutariifidega. Teist hoiustamistariifi (edaspidi „ATS 2“) kohaldatakse alates 2020. aastast nelja aasta jooksul (19).

18

19

| (60) | Üldine lähenemisviis prognoositava lubatud tulu kindlaksmääramiseks jääb eri hoiustustariifide puhul samaks. Gaasihoidlate käitajate lubatud tulud määras CRE eelnevalt kindlaks käitajate esitatud prognooside alusel, mida seejärel korrigeeritakse järgmise aasta ja järelauditite korrigeerimisega. CRE võtab hoidlakäitajate kulusid arvesse niivõrd, kuivõrd neid peetakse tõhusaks. |
| --- | --- |

(60)

Üldine lähenemisviis prognoositava lubatud tulu kindlaksmääramiseks jääb eri hoiustustariifide puhul samaks. Gaasihoidlate käitajate lubatud tulud määras CRE eelnevalt kindlaks käitajate esitatud prognooside alusel, mida seejärel korrigeeritakse järgmise aasta ja järelauditite korrigeerimisega. CRE võtab hoidlakäitajate kulusid arvesse niivõrd, kuivõrd neid peetakse tõhusaks.

| (61) | Võttes aga arvesse reformi rakendamise eriti lühikesi tähtaegu, on 2018. ja 2019. aastal kohaldatud lihtsustatud raamistikku. Esimeseks majandusaastaks võttis CRE vastu tariifiraamistiku, milles prognoositud ja tegelike kogukulude ja -tulude erinevused korrigeerititagantjärele. See mehhanism tagab tariifitaseme, mis on lõppkokkuvõttes rangelt võrdne käitaja tegelike kulude ja tuludega. Ajavahemikuks 2020–2023 soovis CRE laiendada stiimulite reguleerimise põhimõtteid hoidlataristutele ja võttis oma analüüside tulemusena kasutusele käitajate kulude kontrollitud kava olukorras, mida iseloomustab maagaasi tarbimise langussuundumus. |
| --- | --- |

(61)

Võttes aga arvesse reformi rakendamise eriti lühikesi tähtaegu, on 2018. ja 2019. aastal kohaldatud lihtsustatud raamistikku. Esimeseks majandusaastaks võttis CRE vastu tariifiraamistiku, milles prognoositud ja tegelike kogukulude ja -tulude erinevused korrigeerititagantjärele. See mehhanism tagab tariifitaseme, mis on lõppkokkuvõttes rangelt võrdne käitaja tegelike kulude ja tuludega. Ajavahemikuks 2020–2023 soovis CRE laiendada stiimulite reguleerimise põhimõtteid hoidlataristutele ja võttis oma analüüside tulemusena kasutusele käitajate kulude kontrollitud kava olukorras, mida iseloomustab maagaasi tarbimise langussuundumus.

| (62) | CRE sätestatud meetodi kohaselt võrdub hinnanguline lubatud tulu prognoositud netotegevuskulude, prognoositud nõutavate kapitalikulude ja eelneva aasta kulude ja tulude reguleerimiskonto saldo heakskiitmise tulemuse summaga.

  Lubatud tulu = prognoositud netotegevuskulud + prognoositud nõutavad kapitalikulud + kulude ja tulude reguleerimiskonto |
| --- | --- |

(62)

CRE sätestatud meetodi kohaselt võrdub hinnanguline lubatud tulu prognoositud netotegevuskulude, prognoositud nõutavate kapitalikulude ja eelneva aasta kulude ja tulude reguleerimiskonto saldo heakskiitmise tulemuse summaga.

Lubatud tulu = prognoositud netotegevuskulud + prognoositud nõutavad kapitalikulud + kulude ja tulude reguleerimiskonto

Lubatud tulu = prognoositud netotegevuskulud + prognoositud nõutavad kapitalikulud + kulude ja tulude reguleerimiskonto

| (63) | Nende osade arvutamisel võetakse arvesse üksnes määruse kohaldamisalasse kuuluvat tegevust. |
| --- | --- |

(63)

Nende osade arvutamisel võetakse arvesse üksnes määruse kohaldamisalasse kuuluvat tegevust.

3.6.1.   Netotegevuskulud

Netotegevuskulud

| (64) | Netotegevuskulud vastavad „tõhusa ettevõtja“ tegevuskulude brutosummadele (energiakulud, välistarbimine, personalikulud, maksud ja tasud) pärast käitaja tegevustulude mahaarvamist (eelkõige oma tarbeks toodetud põhivara, tariifivaba toodang, kasum või kahjum ladustatud maagaasi ostmisel ja müümisel). |
| --- | --- |

(64)

Netotegevuskulud vastavad „tõhusa ettevõtja“ tegevuskulude brutosummadele (energiakulud, välistarbimine, personalikulud, maksud ja tasud) pärast käitaja tegevustulude mahaarvamist (eelkõige oma tarbeks toodetud põhivara, tariifivaba toodang, kasum või kahjum ladustatud maagaasi ostmisel ja müümisel).

| (65) | Võttes arvesse reformi rakendamise lühikesi tähtaegu, ei suutnud CRE ajavahemikul 2018–2019 kindlaks teha, kas ettevõtjate kulud vastavad „tõhusa ettevõtja“ kuludele. Järelikult vastavad sel perioodil arvesse võetud kulud kokkuvõttes hoidlakäitajate tegelikele kuludele, mille on kinnitanud CRE. ATS 2 tariifi puhul, välja arvatud teatavad eelnevalt kindlaksmääratud kirjed, rakendas CRE netotegevuskulude reguleerimise mehhanismi. Seega, välja arvatud mõned erandid, kannab ATS 2 perioodiks kehtestatud tegevuskulude kavast kõrvalekaldumise käitaja või see koguneb tema kasuks. |
| --- | --- |

(65)

Võttes arvesse reformi rakendamise lühikesi tähtaegu, ei suutnud CRE ajavahemikul 2018–2019 kindlaks teha, kas ettevõtjate kulud vastavad „tõhusa ettevõtja“ kuludele. Järelikult vastavad sel perioodil arvesse võetud kulud kokkuvõttes hoidlakäitajate tegelikele kuludele, mille on kinnitanud CRE. ATS 2 tariifi puhul, välja arvatud teatavad eelnevalt kindlaksmääratud kirjed, rakendas CRE netotegevuskulude reguleerimise mehhanismi. Seega, välja arvatud mõned erandid, kannab ATS 2 perioodiks kehtestatud tegevuskulude kavast kõrvalekaldumise käitaja või see koguneb tema kasuks.

3.6.2.   Nõutavad kapitalikulud

Nõutavad kapitalikulud

| (66) | Prognoositud nõutavad kapitalikulud sisaldavad amortisatsiooni ja põhivaralt saadavat tulu. Seega vastavad prognoositud nõutavad kapitalikulud reguleeritud alusvara amortiseerumise, kapitali kaalutud keskmise hinna alusel arvutatud põhivara hüvitise juba kasutusele võetud reguleeritud alusvara eest ja poolelioleva põhivaraga seotud kohustuste kulu summale.

  Nõutavad kapitalikulud = reguleeritud alusvara amortiseerumine + reguleeritud alusvara x kapitali kaalutud keskmine hind + poolelioleva põhivaraga seotud kohustused x laenukulu |
| --- | --- |

(66)

Prognoositud nõutavad kapitalikulud sisaldavad amortisatsiooni ja põhivaralt saadavat tulu. Seega vastavad prognoositud nõutavad kapitalikulud reguleeritud alusvara amortiseerumise, kapitali kaalutud keskmise hinna alusel arvutatud põhivara hüvitise juba kasutusele võetud reguleeritud alusvara eest ja poolelioleva põhivaraga seotud kohustuste kulu summale.

Nõutavad kapitalikulud = reguleeritud alusvara amortiseerumine + reguleeritud alusvara x kapitali kaalutud keskmine hind + poolelioleva põhivaraga seotud kohustused x laenukulu

Nõutavad kapitalikulud = reguleeritud alusvara amortiseerumine + reguleeritud alusvara x kapitali kaalutud keskmine hind + poolelioleva põhivaraga seotud kohustused x laenukulu

| (67) | CRE kinnitas, et see metoodika vastab reguleerimistavale Prantsusmaa ja Lääne-Euroopa maagaasi- ja elektriturgudel reguleeritud rajatiste puhul (20). |
| --- | --- |

(67)

CRE kinnitas, et see metoodika vastab reguleerimistavale Prantsusmaa ja Lääne-Euroopa maagaasi- ja elektriturgudel reguleeritud rajatiste puhul (20).

20

| (68) | CRE kasutas reguleeritud alusvara algse taseme kindlaksmääramiseks 1. jaanuaril 2018 meetodit nimega „jooksvad majanduslikud kulud“ (coûts courants économiques) (21). See hõlmab varade majandusliku netoväärtuse arvutamist i) käitajate raamatupidamisarvestuses kajastatud varade bilansilise brutoväärtuse (varasemad ehituskulud) alusel, ii) diskonteeritult vastavalt inflatsioonile ning iii) langetatult varade majandusliku eluea arvestuses. |
| --- | --- |

(68)

CRE kasutas reguleeritud alusvara algse taseme kindlaksmääramiseks 1. jaanuaril 2018 meetodit nimega „jooksvad majanduslikud kulud“ (coûts courants économiques) (21). See hõlmab varade majandusliku netoväärtuse arvutamist i) käitajate raamatupidamisarvestuses kajastatud varade bilansilise brutoväärtuse (varasemad ehituskulud) alusel, ii) diskonteeritult vastavalt inflatsioonile ning iii) langetatult varade majandusliku eluea arvestuses.

coûts courants économiques

21

| (69) | Igal aastal kujuneb reguleeritud alusvara vastavalt järgmisele:






  — | amortisatsioon, mis põhineb varade majanduslikul elueal, mis arvatakse maha iga-aastasest reguleeritud alusvarast; |
| --- | --- | --- |

(69)

Igal aastal kujuneb reguleeritud alusvara vastavalt järgmisele:

—

amortisatsioon, mis põhineb varade majanduslikul elueal, mis arvatakse maha iga-aastasest reguleeritud alusvarast;

| — | uued investeeringud, mis on kasutusele võetud ja mis on suurendanud reguleeritud alusvara; |
| --- | --- |

—

uued investeeringud, mis on kasutusele võetud ja mis on suurendanud reguleeritud alusvara;

| — | vajaduse korral varad, mis likvideeriti enne nende täielikku amortiseerumist, mis vähendavad reguleeritud alusvara; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral varad, mis likvideeriti enne nende täielikku amortiseerumist, mis vähendavad reguleeritud alusvara;

| — | inflatsiooniga seotud varade ümberhindamine (tarbijahinnaindeks, v.a tubakas). |
| --- | --- |

—

inflatsiooniga seotud varade ümberhindamine (tarbijahinnaindeks, v.a tubakas).

| (70) | CRE leiab, et käitajate tehtud investeeringute algväärtuse kõige tüüpilisem näitaja on nende käitajate raamatupidamises kajastatud varade brutoväärtus. CRE kohaselt on see väärtus, mida audiitorid auditeerivad oma iga-aastase auditi raames, dokumenteeritud ja objektiivne. See meetod on identne meetodiga, mida kohaldati 2002. aastal, kui alustati maagaasi ülekandesüsteemi haldurite reguleerimist, ning seda kasutatakse ka Prantsusmaa reguleeritud veeldatud maagaasi terminalides. |
| --- | --- |

(70)

CRE leiab, et käitajate tehtud investeeringute algväärtuse kõige tüüpilisem näitaja on nende käitajate raamatupidamises kajastatud varade brutoväärtus. CRE kohaselt on see väärtus, mida audiitorid auditeerivad oma iga-aastase auditi raames, dokumenteeritud ja objektiivne. See meetod on identne meetodiga, mida kohaldati 2002. aastal, kui alustati maagaasi ülekandesüsteemi haldurite reguleerimist, ning seda kasutatakse ka Prantsusmaa reguleeritud veeldatud maagaasi terminalides.

| (71) | CRE ei võtnud arvesse varade „uut“ väärtust, vaid amortiseeritud väärtust, mis vastab hoidlakäitajate poolt enne 2018. aastat registreeritud amortisatsioonile, et kogukonnalt ei nõutaks uuesti varem makstud tasu maksmist või juba arvesse võetud varade amortisatsiooni. |
| --- | --- |

(71)

CRE ei võtnud arvesse varade „uut“ väärtust, vaid amortiseeritud väärtust, mis vastab hoidlakäitajate poolt enne 2018. aastat registreeritud amortisatsioonile, et kogukonnalt ei nõutaks uuesti varem makstud tasu maksmist või juba arvesse võetud varade amortisatsiooni.

| (72) | Enamiku varade puhul on amortisatsiooniperioodid, mida käitajad kohaldavad oma varasemates raamatupidamisaruannetes, ja amortisatsiooniperioodid, mida käitajad oma tariifipakkumistes nõuavad, sarnased. Lisaks vastavad need sektori standardandmetele, mida võib täheldada teistes riikides. |
| --- | --- |

(72)

Enamiku varade puhul on amortisatsiooniperioodid, mida käitajad kohaldavad oma varasemates raamatupidamisaruannetes, ja amortisatsiooniperioodid, mida käitajad oma tariifipakkumistes nõuavad, sarnased. Lisaks vastavad need sektori standardandmetele, mida võib täheldada teistes riikides.

| (73) | Puhvergaasi (22) osas lükkas CRE seevastu tagasi käitajate taotluse kaaluda ühtset 250aastast amortisatsiooniperioodi. CRE võttis nimelt arvesse asjaolu, et erinevalt käitajate muudest varadest amortiseerisid käitajad puhvergaasi ajavahemikel, mis varieerusid operaatoriti ja aja jooksul (25–250 aastat). Sellest tulenevalt kasutas CRE hoidlakäitajate esialgse reguleeritud alusvara kehtestamiseks puhvergaasi amortiseerimise määra, mis on kooskõlas kõigi kolme käitaja puhul tuvastatud arvestusliku amortisatsiooni tasemega. Tulevikuks on komisjon määranud puhvergaasi amortisatsiooniajaks 75 aastat, mis vastab maa-aluse õõnsuse käitamise kontsessiooni kolmele pikendamisele 25 aastaks. |
| --- | --- |

(73)

Puhvergaasi (22) osas lükkas CRE seevastu tagasi käitajate taotluse kaaluda ühtset 250aastast amortisatsiooniperioodi. CRE võttis nimelt arvesse asjaolu, et erinevalt käitajate muudest varadest amortiseerisid käitajad puhvergaasi ajavahemikel, mis varieerusid operaatoriti ja aja jooksul (25–250 aastat). Sellest tulenevalt kasutas CRE hoidlakäitajate esialgse reguleeritud alusvara kehtestamiseks puhvergaasi amortiseerimise määra, mis on kooskõlas kõigi kolme käitaja puhul tuvastatud arvestusliku amortisatsiooni tasemega. Tulevikuks on komisjon määranud puhvergaasi amortisatsiooniajaks 75 aastat, mis vastab maa-aluse õõnsuse käitamise kontsessiooni kolmele pikendamisele 25 aastaks.

22

| (74) | CRE poolt käitajate eri varaklasside puhul kasutatav majanduslik eluiga on järgmine:







  Varaklassid | Standardeluiga |
| --- | --- | --- |
| Puhvergaas | 75 aastat |
| Puurkaevud, õõnsused, kogumine | 50 aastat |
| Töötlemis-, kokkusurumis-, tarnimis- ja mõõtmisrajatised | 20–30 aastat |
| Kinnisvara ja hooned | 30 aastat |
| Mitmesugused seadmed | 10–15 aastat |
| Tarkvara, väikeseadmed | 5 aastat |

(74)

CRE poolt käitajate eri varaklasside puhul kasutatav majanduslik eluiga on järgmine:

Varaklassid

Varaklassid

Standardeluiga

Standardeluiga

Puhvergaas

Puhvergaas

75 aastat

Puurkaevud, õõnsused, kogumine

Puurkaevud, õõnsused, kogumine

50 aastat

Töötlemis-, kokkusurumis-, tarnimis- ja mõõtmisrajatised

Töötlemis-, kokkusurumis-, tarnimis- ja mõõtmisrajatised

20–30 aastat

Kinnisvara ja hooned

Kinnisvara ja hooned

30 aastat

Mitmesugused seadmed

Mitmesugused seadmed

10–15 aastat

Tarkvara, väikeseadmed

Tarkvara, väikeseadmed

5 aastat

Tabel 3. Amortiseerumisperiood varaklasside kaupa

Tabel 3. Amortiseerumisperiood varaklasside kaupa

| (75) | Lisaks palus CRE 2017. aastal väliskonsultandil [...] auditeerida hoidlakäitajate algset reguleeritud alusvara taotlust. Storengy puhul on arvutuse tulemus [3–5 miljardit eurot]. |
| --- | --- |

(75)

Lisaks palus CRE 2017. aastal väliskonsultandil [...] auditeerida hoidlakäitajate algset reguleeritud alusvara taotlust. Storengy puhul on arvutuse tulemus [3–5 miljardit eurot].

| (76) | Teréga puhul hinnatakse PwC konsultandi poolt diskonteeritud rahavoogude (discounted cash-flow) meetodi alusel tehtud lisauuringus reguleeritud alusvara väärtust vahemikus [1–2 miljardit eurot]. |
| --- | --- |

(76)

Teréga puhul hinnatakse PwC konsultandi poolt diskonteeritud rahavoogude (discounted cash-flow) meetodi alusel tehtud lisauuringus reguleeritud alusvara väärtust vahemikus [1–2 miljardit eurot].

discounted cash-flow

| (77) | Seega vaatas CRE reguleeriva mehhanismi rakendamiseks läbi hoidlakäitajate taotletud esialgsed reguleeritud alusvarad, et võtta arvesse varade turuväärtuse sõltumatut majanduslikku hinnangut. Seetõttu võttis CRE vastu järgnevad esialgsed reguleeritud alusvarad:









  Seisuga 1.1.2018 | Storengy (miljardit eurot) | Teréga (miljardit eurot) | Géométhane (miljardit eurot) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Käitaja taotlus | 4,0 | 1,37 | 0,20 |
| CRE määratud reguleeritud alusvarad | 3,5 | 1,15 | 0,19 |

(77)

Seega vaatas CRE reguleeriva mehhanismi rakendamiseks läbi hoidlakäitajate taotletud esialgsed reguleeritud alusvarad, et võtta arvesse varade turuväärtuse sõltumatut majanduslikku hinnangut. Seetõttu võttis CRE vastu järgnevad esialgsed reguleeritud alusvarad:

Seisuga 1.1.2018

Seisuga 1.1.2018

Storengy (miljardit eurot)

Storengy (miljardit eurot)

Teréga (miljardit eurot)

Teréga (miljardit eurot)

Géométhane (miljardit eurot)

Géométhane (miljardit eurot)

Käitaja taotlus

Käitaja taotlus

4,0

1,37

0,20

CRE määratud reguleeritud alusvarad

CRE määratud reguleeritud alusvarad

3,5

1,15

0,19

Tabel 4. Hoidlakäitajate esialgsed reguleeritud alusvarad määruse jõustumise ajal

Tabel 4. Hoidlakäitajate esialgsed reguleeritud alusvarad määruse jõustumise ajal

| (78) | Kapitali tulususmäära osas kasutas CRE kapitali kaalutud keskmise hinna meetodit, et võimaldada käitajal rahastada intressikulusid ja saada omakapitalilt tulu, mis on võrreldav tuluga, mida ta võiks saada võrreldava riskitasemega investeeringutelt. CRE märkis, et kapitali kaalutud keskmine hind on meetod, mida Euroopa reguleerivad asutused tavaliselt kasutavad reguleeritud taristute varade eest makstava tulumäära kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(78)

Kapitali tulususmäära osas kasutas CRE kapitali kaalutud keskmise hinna meetodit, et võimaldada käitajal rahastada intressikulusid ja saada omakapitalilt tulu, mis on võrreldav tuluga, mida ta võiks saada võrreldava riskitasemega investeeringutelt. CRE märkis, et kapitali kaalutud keskmine hind on meetod, mida Euroopa reguleerivad asutused tavaliselt kasutavad reguleeritud taristute varade eest makstava tulumäära kindlaksmääramiseks.

| (79) | Majandusuuringute ja väliskonsultantide töö (23) põhjal kehtestas CRE 2018. ja 2019. aasta kapitali kaalutud keskmiseks hinnaks 5,75 %. Ajavahemikuks 2020–2023 määras CRE kapitali kaalutud keskmiseks hinnaks 4,75 %. ATS 2 puhul kapitali kaalutud keskmise hinna kindlaksmääramiseks kasutatud meetod ei muutu võrreldes ATS 1 puhul kasutatud meetodiga. Seda õigustavad väiksemad rahastamiskulud, äriühingu tulumaksu kavandatav vähendamine ja varade beeta suurenemine. See varade beeta suurenemine kajastab finantsriski arvestamist, eelkõige luhtunud kulusid, mis energiasüsteemi ümberkujundamise tõttu on maagaasitaristuettevõtete aktsionäride kanda. |
| --- | --- |

(79)

Majandusuuringute ja väliskonsultantide töö (23) põhjal kehtestas CRE 2018. ja 2019. aasta kapitali kaalutud keskmiseks hinnaks 5,75 %. Ajavahemikuks 2020–2023 määras CRE kapitali kaalutud keskmiseks hinnaks 4,75 %. ATS 2 puhul kapitali kaalutud keskmise hinna kindlaksmääramiseks kasutatud meetod ei muutu võrreldes ATS 1 puhul kasutatud meetodiga. Seda õigustavad väiksemad rahastamiskulud, äriühingu tulumaksu kavandatav vähendamine ja varade beeta suurenemine. See varade beeta suurenemine kajastab finantsriski arvestamist, eelkõige luhtunud kulusid, mis energiasüsteemi ümberkujundamise tõttu on maagaasitaristuettevõtete aktsionäride kanda.

23

| (80) | Kuna börsil ei olnud võrreldavat varude hoidjat, võttis CRE viitemääraks maagaasi ülekandesüsteemi haldurite kapitali kaalutud keskmise hinna, suurendades seda konkreetse hoiustamise riskipreemia võrra. See preemia on 50 baaspunkti, mis tuleneb hoiustamisrajatiste kontsentratsioonist, aluspinnase geoloogilisest riskist ja veeldatud maagaasi terminalidega asendatavuse riskist, samuti võrkudevahelistest ühendustest välisriikidega. |
| --- | --- |

(80)

Kuna börsil ei olnud võrreldavat varude hoidjat, võttis CRE viitemääraks maagaasi ülekandesüsteemi haldurite kapitali kaalutud keskmise hinna, suurendades seda konkreetse hoiustamise riskipreemia võrra. See preemia on 50 baaspunkti, mis tuleneb hoiustamisrajatiste kontsentratsioonist, aluspinnase geoloogilisest riskist ja veeldatud maagaasi terminalidega asendatavuse riskist, samuti võrkudevahelistest ühendustest välisriikidega.

| (81) | CRE märkis ka, et see tulumäär on madalam kui see, mida kohaldatakse veeldatud maagaasi terminalide reguleeritud käitajatele (7,25 % meetme jõustumise ajal), kelle tegevus on kaubanduslikult riskantsem, eelkõige reguleeritud ja reguleerimata veeldatud maagaasi terminalide kooseksisteerimise ja väiksema arvu klientide tõttu. Peale selle tõi CRE näite 6,5 % tulumäärast, mille Itaalia reguleeriv asutus kehtestas maagaasi hoiustamiseks. |
| --- | --- |

(81)

CRE märkis ka, et see tulumäär on madalam kui see, mida kohaldatakse veeldatud maagaasi terminalide reguleeritud käitajatele (7,25 % meetme jõustumise ajal), kelle tegevus on kaubanduslikult riskantsem, eelkõige reguleeritud ja reguleerimata veeldatud maagaasi terminalide kooseksisteerimise ja väiksema arvu klientide tõttu. Peale selle tõi CRE näite 6,5 % tulumäärast, mille Itaalia reguleeriv asutus kehtestas maagaasi hoiustamiseks.

3.6.3.   Investeeringud

Investeeringud

| (82) | Vastavalt energiaseadustiku artiklile L. 421–7-1 esitavad maa-aluste maagaasihoidlate käitajad igal aastal oma iga-aastase investeerimiskava CRE-le heakskiitmiseks. Sellega seoses tagab CRE
  „hoiustamisrajatiste nõuetekohaseks arendamiseks ning neile läbipaistvaks ja mittediskrimineerivaks juurdepääsuks vajalike investeeringute tegemise“. |
| --- | --- |

(82)

Vastavalt energiaseadustiku artiklile L. 421–7-1 esitavad maa-aluste maagaasihoidlate käitajad igal aastal oma iga-aastase investeerimiskava CRE-le heakskiitmiseks. Sellega seoses tagab CRE
  „hoiustamisrajatiste nõuetekohaseks arendamiseks ning neile läbipaistvaks ja mittediskrimineerivaks juurdepääsuks vajalike investeeringute tegemise“.

„hoiustamisrajatiste nõuetekohaseks arendamiseks ning neile läbipaistvaks ja mittediskrimineerivaks juurdepääsuks vajalike investeeringute tegemise“.

| (83) | Teise hoiustamistariifiga võttis CRE kasutusele stiimuli kontrollida eri liiki investeeringute kulusid. |
| --- | --- |

(83)

Teise hoiustamistariifiga võttis CRE kasutusele stiimuli kontrollida eri liiki investeeringute kulusid.

3.6.4.   Kulude ja tulude reguleerimiskonto

Kulude ja tulude reguleerimiskonto

| (84) | Lubatud tulu määrab kindlaks CRE käitajate järgmise aasta kulude ja tulude prognooside alusel. Kulude ja tulude reguleerimiskonto võeti kasutusele selleks, et võtta mitme eelnevalt kindlaksmääratud kirje puhul arvesse prognoositud kulude või tulude ja tegelike kajastatud kulude või tulude erinevust. Kulude ja tulude reguleerimiskonto kaitseb seega käitajaid teatavate kulu- või tuluartiklite muutumise eest. Kulude ja tulude reguleerimiskontot kasutatakse ka stimuleerivate reguleerivate mehhanismide kohaldamisest tulenevate rahaliste stiimulite maksmiseks ning müügitulu või luhtunud kulude arvessevõtmiseks pärast seda, kui CRE on need heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(84)

Lubatud tulu määrab kindlaks CRE käitajate järgmise aasta kulude ja tulude prognooside alusel. Kulude ja tulude reguleerimiskonto võeti kasutusele selleks, et võtta mitme eelnevalt kindlaksmääratud kirje puhul arvesse prognoositud kulude või tulude ja tegelike kajastatud kulude või tulude erinevust. Kulude ja tulude reguleerimiskonto kaitseb seega käitajaid teatavate kulu- või tuluartiklite muutumise eest. Kulude ja tulude reguleerimiskontot kasutatakse ka stimuleerivate reguleerivate mehhanismide kohaldamisest tulenevate rahaliste stiimulite maksmiseks ning müügitulu või luhtunud kulude arvessevõtmiseks pärast seda, kui CRE on need heaks kiitnud.

| (85) | ATS 1 tariifi puhul võttis CRE esimesel reguleeritud hoiustamise majandusaastal vastu tariifiraamistiku, milles prognoositud kogukulude ja -tulude ning tegelike kogukulude ja -tulude erinevused korrigeeriti tagantjärele. Seega moodustas tariif „100 % kulude ja tulude reguleerimiskonto“ ning ühtki kulu- või tuluartiklit ei stimuleeritud. |
| --- | --- |

(85)

ATS 1 tariifi puhul võttis CRE esimesel reguleeritud hoiustamise majandusaastal vastu tariifiraamistiku, milles prognoositud kogukulude ja -tulude ning tegelike kogukulude ja -tulude erinevused korrigeeriti tagantjärele. Seega moodustas tariif „100 % kulude ja tulude reguleerimiskonto“ ning ühtki kulu- või tuluartiklit ei stimuleeritud.

| (86) | ATS 2 tariifi puhul kohaldab CRE kulude ja tulude reguleerimiskonto kohaldamisala, mis on kooskõlas kõigi elektrivõrkude ja maagaasitaristute tariifide üldise raamistikuga. Seega kaetakse prognoositud ja tegelike summade erinevused kulude ja tulude reguleerimiskonto abil tagantjärele ainult teatavate eelnevalt kindlaksmääratud kirjete puhul. Need kulude ja tulude registreerimiskontoga hõlmatud kirjed on seotud eelkõige investeerimiskulude või müügituludega. Teisest küljest on peaaegu kõigi tegevuskulude puhul olemas stiimul, mis võib olla täielik (100 % prognoositud ja tegelike summade erinevustest on toimingu kulul või kasuks) või osaline (näiteks energiakulude puhul, kui stiimul on 20 %, kusjuures 80 % erinevustest on kulude ja tulude registreerimiskontol). |
| --- | --- |

(86)

ATS 2 tariifi puhul kohaldab CRE kulude ja tulude reguleerimiskonto kohaldamisala, mis on kooskõlas kõigi elektrivõrkude ja maagaasitaristute tariifide üldise raamistikuga. Seega kaetakse prognoositud ja tegelike summade erinevused kulude ja tulude reguleerimiskonto abil tagantjärele ainult teatavate eelnevalt kindlaksmääratud kirjete puhul. Need kulude ja tulude registreerimiskontoga hõlmatud kirjed on seotud eelkõige investeerimiskulude või müügituludega. Teisest küljest on peaaegu kõigi tegevuskulude puhul olemas stiimul, mis võib olla täielik (100 % prognoositud ja tegelike summade erinevustest on toimingu kulul või kasuks) või osaline (näiteks energiakulude puhul, kui stiimul on 20 %, kusjuures 80 % erinevustest on kulude ja tulude registreerimiskontol).

3.7.   Abisaajad

Abisaajad

| (87) | Abisaajad on maagaasihoidlate käitajad, kes kuuluvad reguleeriva mehhanismi kohaldamisalasse. Alates meetme jõustumisest on need Storengy, Teréga ja Géométhane. |
| --- | --- |

(87)

Abisaajad on maagaasihoidlate käitajad, kes kuuluvad reguleeriva mehhanismi kohaldamisalasse. Alates meetme jõustumisest on need Storengy, Teréga ja Géométhane.

3.8.   Meetme rahastamine ülekandesüsteemi kasutamise tariifide kaudu

Meetme rahastamine ülekandesüsteemi kasutamise tariifide kaudu

| (88) | Hoidlakäitajate lubatud tulu rahastatakse ühelt poolt hoidlakäitajate otse saadud tuludest ja teiselt poolt, kui need tulud on lubatud tulust väiksemad, hoiustamishüvitisest, mis võrdub lubatud tulu ja otse saadud tulude vahega.

  Hüvitis = lubatud tulu – otse saadud tulu |
| --- | --- |

(88)

Hoidlakäitajate lubatud tulu rahastatakse ühelt poolt hoidlakäitajate otse saadud tuludest ja teiselt poolt, kui need tulud on lubatud tulust väiksemad, hoiustamishüvitisest, mis võrdub lubatud tulu ja otse saadud tulude vahega.

Hüvitis = lubatud tulu – otse saadud tulu

Hüvitis = lubatud tulu – otse saadud tulu

| (89) | Tulu, mida operaatorid saavad otse, saadakse peamiselt enampakkumistest, aga ka mis tahes varasematest pikaajalistest lepingutest ja lisateenustest. |
| --- | --- |

(89)

Tulu, mida operaatorid saavad otse, saadakse peamiselt enampakkumistest, aga ka mis tahes varasematest pikaajalistest lepingutest ja lisateenustest.

| (90) | Ülekandesüsteemi haldurid nõuavad hoiustamishüvitise sisse maagaasi tarnijatelt spetsiaalse tasu ehk „hoiustamistasu“ alusel ülekandesüsteemi kasutustasu raames CRE kehtestatud tingimustel (vt põhjendus 21). |
| --- | --- |

(90)

Ülekandesüsteemi haldurid nõuavad hoiustamishüvitise sisse maagaasi tarnijatelt spetsiaalse tasu ehk „hoiustamistasu“ alusel ülekandesüsteemi kasutustasu raames CRE kehtestatud tingimustel (vt põhjendus 21).

| (91) | Kõigepealt tuleb märkida, et vastavalt energiaseadustiku artiklile L. 431–1 on Prantsusmaal kaks ülekandesüsteemi haldurit ehk kaks maagaasitorustike käitamise loa omanikku: GRTgaz ja Teréga (varem TIGF). |
| --- | --- |

(91)

Kõigepealt tuleb märkida, et vastavalt energiaseadustiku artiklile L. 431–1 on Prantsusmaal kaks ülekandesüsteemi haldurit ehk kaks maagaasitorustike käitamise loa omanikku: GRTgaz ja Teréga (varem TIGF).

| (92) | GRTgaz on aktsiaselts, mis kuulub 75 % ulatuses ettevõtjale ENGIE ja 25 % ulatuses ettevõtjale Société d’Infrastructures Gazière. ENGIE otsese kontrolli all olev GRTgaz on sõltumatu oma vertikaalselt integreeritud ettevõtja (ENGIE grupp) teistest osadest vastavalt sõltumatu ülekandesüsteemi halduri mudelile, tagades ülekandesüsteemi halduri tegevuse tõhusa eraldamise tootmis- või tarnetegevusest (24). |
| --- | --- |

(92)

GRTgaz on aktsiaselts, mis kuulub 75 % ulatuses ettevõtjale ENGIE ja 25 % ulatuses ettevõtjale Société d’Infrastructures Gazière. ENGIE otsese kontrolli all olev GRTgaz on sõltumatu oma vertikaalselt integreeritud ettevõtja (ENGIE grupp) teistest osadest vastavalt sõltumatu ülekandesüsteemi halduri mudelile, tagades ülekandesüsteemi halduri tegevuse tõhusa eraldamise tootmis- või tarnetegevusest (24).

24

| (93) | Nagu on kirjeldatud põhjenduses 9, kuulub Teréga 40,5 % ulatuses Snamile, 31,5 % ulatuses GICile, 18 % ulatuses EDF Investissementile ja 10 % ulatuses Predicale. Teréga vastab ka sõltumatuks ülekandesüsteemi halduriks olemise tingimustele (25). |
| --- | --- |

(93)

Nagu on kirjeldatud põhjenduses 9, kuulub Teréga 40,5 % ulatuses Snamile, 31,5 % ulatuses GICile, 18 % ulatuses EDF Investissementile ja 10 % ulatuses Predicale. Teréga vastab ka sõltumatuks ülekandesüsteemi halduriks olemise tingimustele (25).

25

3.8.1.   Hoiustamistasu kehtestamine CRE poolt ülekandesüsteemi kasutustasu raames

Hoiustamistasu kehtestamine CRE poolt ülekandesüsteemi kasutustasu raames

| (94) | Energiaseadustiku artikli L. 452–1 kuuendas lõigus on sätestatud, et „maagaasi ülekandesüsteemi kasutamise tasu nõutakse sisse nende ülekandesüsteemide haldurite poolt. Ülekandesüsteemi haldurid maksavad artiklis L. 421–3-1 osutatud maa-aluste maagaasihoidlate käitajatele osa sisse nõutud summast vastavalt energiasektorit reguleeriva komisjoni sätestatud eeskirjadele.“ |
| --- | --- |

(94)

Energiaseadustiku artikli L. 452–1 kuuendas lõigus on sätestatud, et „maagaasi ülekandesüsteemi kasutamise tasu nõutakse sisse nende ülekandesüsteemide haldurite poolt. Ülekandesüsteemi haldurid maksavad artiklis L. 421–3-1 osutatud maa-aluste maagaasihoidlate käitajatele osa sisse nõutud summast vastavalt energiasektorit reguleeriva komisjoni sätestatud eeskirjadele.“

| (95) | Energiaseadustiku artiklis L. 452–2 on sätestatud, et „maagaasi ülekandesüsteemi kasutamise tariifide kehtestamiseks kasutatavad meetodid [...] määrab kindlaks energiasektorit reguleeriv komisjon“. |
| --- | --- |

(95)

Energiaseadustiku artiklis L. 452–2 on sätestatud, et „maagaasi ülekandesüsteemi kasutamise tariifide kehtestamiseks kasutatavad meetodid [...] määrab kindlaks energiasektorit reguleeriv komisjon“.

| (96) | Põhinedes nendele sätetele määras CRE oma 22. märtsi 2018. aasta otsusega nr 2018-069 (26) kindlaks ladustamistasu arvutamise korra, mida kohaldatakse alates 1. aprillist 2018. |
| --- | --- |

(96)

Põhinedes nendele sätetele määras CRE oma 22. märtsi 2018. aasta otsusega nr 2018-069 (26) kindlaks ladustamistasu arvutamise korra, mida kohaldatakse alates 1. aprillist 2018.

26

| (97) | Hoiustamistasu, mida iga gaasitarnija maksab, peab CRE sõnul kajastama „varustuskindluse“ väärtust, see tähendab hüvitist hoiustamiste eest, mis tagavad nende klientide eesõiguse saada maagaasi, kelle tarnet ei tohi katkestada ning kes on eelkõige omamaised tarbijad. |
| --- | --- |

(97)

Hoiustamistasu, mida iga gaasitarnija maksab, peab CRE sõnul kajastama „varustuskindluse“ väärtust, see tähendab hüvitist hoiustamiste eest, mis tagavad nende klientide eesõiguse saada maagaasi, kelle tarnet ei tohi katkestada ning kes on eelkõige omamaised tarbijad.

3.8.2.   Ladustamistasu maksmine gaasitarnijate poolt ja kulutuste katmine lõpptarbijate poolt

Ladustamistasu maksmine gaasitarnijate poolt ja kulutuste katmine lõpptarbijate poolt

| (98) | Seoses tarnijate kohustusega gaasi hoiustamise eest maksta kehtestas CRE 22. märtsi 2018. aasta otsusega gaasi ladustamistasu ATRT-tariifidesse, lisades 7. veebruari 2018. aasta otsuse nr 2018-022 (GRTgazi ja TIGFi maagaasi ülekandesüsteemi kasutamise tariifi muutumise kohta 1. aprillil 2018) uued sätted. |
| --- | --- |

(98)

Seoses tarnijate kohustusega gaasi hoiustamise eest maksta kehtestas CRE 22. märtsi 2018. aasta otsusega gaasi ladustamistasu ATRT-tariifidesse, lisades 7. veebruari 2018. aasta otsuse nr 2018-022 (GRTgazi ja TIGFi maagaasi ülekandesüsteemi kasutamise tariifi muutumise kohta 1. aprillil 2018) uued sätted.

| (99) | Sellest muudatusest tuleneb, et „iga gaasitarnija suhtes, kellele on määratud kindel tarnevõimsus vähemalt ühes ülekande-jaotuse liitumispunktis, kohaldatakse ladustamistasu, mis põhineb tema üldkasutatavate gaasijaotusvõrkudega ühendatud klientide talvisel ümbersuunamisel portfellis iga kuu 1. päeval “. |
| --- | --- |

(99)

Sellest muudatusest tuleneb, et „iga gaasitarnija suhtes, kellele on määratud kindel tarnevõimsus vähemalt ühes ülekande-jaotuse liitumispunktis, kohaldatakse ladustamistasu, mis põhineb tema üldkasutatavate gaasijaotusvõrkudega ühendatud klientide talvisel ümbersuunamisel portfellis iga kuu 1. päeval “.

| (100) | Tarnija on „füüsiline või juriidiline isik, kes sõlmib ülekandesüsteemi halduriga ülekandesüsteemis maagaasi tarnelepingu. Tarnija on vastavalt asjaoludele vabatarbija, tarnija või nende volitatud esindaja.“ Ülekande-jaotuse liitumispunkt on määratletud kui „ülekandesüsteemi ja avaliku jaotusvõrgu vaheline füüsiline või tinglik liitumispunkt“. |
| --- | --- |

(100)

Tarnija on „füüsiline või juriidiline isik, kes sõlmib ülekandesüsteemi halduriga ülekandesüsteemis maagaasi tarnelepingu. Tarnija on vastavalt asjaoludele vabatarbija, tarnija või nende volitatud esindaja.“ Ülekande-jaotuse liitumispunkt on määratletud kui „ülekandesüsteemi ja avaliku jaotusvõrgu vaheline füüsiline või tinglik liitumispunkt“.

| (101) | Lisaks tuleneb energiaseadustiku artikli L. 452–1 kuuenda lõigu sõnastusest, et ülekandesüsteemi haldurid peavad ATRT-tariife sisse nõudma (vt põhjendus 94,
  „nõutakse sisse“
  ). |
| --- | --- |

(101)

Lisaks tuleneb energiaseadustiku artikli L. 452–1 kuuenda lõigu sõnastusest, et ülekandesüsteemi haldurid peavad ATRT-tariife sisse nõudma (vt põhjendus 94,
  „nõutakse sisse“
  ).

„nõutakse sisse“

| (102) | Mis puudutab ladustamistasu edasisuunamist lõppkasutajatele, märkis CRE, et tarnijad kannavad ladustamistasu maksmise edasi oma lõpptarbijatele, kellelt võib hüvitist nõuda nende arve osa „tarne“ kaudu. CRE-l ei ole asjaomaste klientide nimekirja. |
| --- | --- |

(102)

Mis puudutab ladustamistasu edasisuunamist lõppkasutajatele, märkis CRE, et tarnijad kannavad ladustamistasu maksmise edasi oma lõpptarbijatele, kellelt võib hüvitist nõuda nende arve osa „tarne“ kaudu. CRE-l ei ole asjaomaste klientide nimekirja.

| (103) | Täpsemalt on selline edasisuunamine kohustuslik ainult energiaseadustiku artiklites L. 445–3 ja R. 445–3 sätestatud maagaasi reguleeritud müügihindade alusel (27). Turupakkumiste puhul on edasisuunamine tarnija otsustada. |
| --- | --- |

(103)

Täpsemalt on selline edasisuunamine kohustuslik ainult energiaseadustiku artiklites L. 445–3 ja R. 445–3 sätestatud maagaasi reguleeritud müügihindade alusel (27). Turupakkumiste puhul on edasisuunamine tarnija otsustada.

27

3.8.3.   Ülekandesüsteemi haldurite kogutud vahendite jaotus hoidlakäitajate vahel, vastavalt CRE kindlaks määratud korrale

Ülekandesüsteemi haldurite kogutud vahendite jaotus hoidlakäitajate vahel, vastavalt CRE kindlaks määratud korrale

| (104) | Vastavalt CRE otsusele ladustamistasu kohta tagastavad ülekandesüsteemi haldurid pärast kogumist säilitamistasust saadud tulu erinevatele hoidlakäitajatele proportsionaalselt saadava hüvitisega (28). Igale käitajale eraldatud osa vastab käitaja prognoositava aastahüvitise ja kõikidele reguleeritud hoidlakäitajatele makstava prognoositava koguhüvitise suhtele, mille on kindlaks määranud CRE. Need osad täpsustatakse igal aastal CRE otsuses, mis käsitleb ladustamistasu. |
| --- | --- |

(104)

Vastavalt CRE otsusele ladustamistasu kohta tagastavad ülekandesüsteemi haldurid pärast kogumist säilitamistasust saadud tulu erinevatele hoidlakäitajatele proportsionaalselt saadava hüvitisega (28). Igale käitajale eraldatud osa vastab käitaja prognoositava aastahüvitise ja kõikidele reguleeritud hoidlakäitajatele makstava prognoositava koguhüvitise suhtele, mille on kindlaks määranud CRE. Need osad täpsustatakse igal aastal CRE otsuses, mis käsitleb ladustamistasu.

28

| (105) | Selleks peavad ülekandesüsteemi haldurid vastavalt CRE otsusele sõlmima lepingu iga hoidlakäitajaga, et reguleerida CRE kindlaksmääratud ja käitajate lubatud tulust kaetava hüvitise kogumise ja tagasimaksmise korda. 2018. aastal on see kulu 130 000 eurot ülekandesüsteemi halduri ja hoidlakäitaja kohta (29). |
| --- | --- |

(105)

Selleks peavad ülekandesüsteemi haldurid vastavalt CRE otsusele sõlmima lepingu iga hoidlakäitajaga, et reguleerida CRE kindlaksmääratud ja käitajate lubatud tulust kaetava hüvitise kogumise ja tagasimaksmise korda. 2018. aastal on see kulu 130 000 eurot ülekandesüsteemi halduri ja hoidlakäitaja kohta (29).

29

3.9.   Eelarve

Eelarve

| (106) | Igal aastal sõltub reguleeritud ettevõtjatele makstava hüvitise kogusumma enampakkumise tulust ja CRE poolt kindlaks määratud lubatud tulust. Kolmele reguleeritud hoidlakäitajale 2018. aastal makstud hüvitise kogusumma oli 528 miljonit eurot, 2019. aastal 540 miljonit eurot ja 2020. aastal 251 miljonit eurot. | 2018


  (miljonites eurodes) | 2019


  (miljonites eurodes) | 2020


  (miljonites eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Storengy | 402 | 392 | 199 |
| Teréga | 101 | 113 | 25 |
| Géométhane | 26 | 36 | 28 |
| Kokku | 528 | 540 | 251 |

(106)

Igal aastal sõltub reguleeritud ettevõtjatele makstava hüvitise kogusumma enampakkumise tulust ja CRE poolt kindlaks määratud lubatud tulust. Kolmele reguleeritud hoidlakäitajale 2018. aastal makstud hüvitise kogusumma oli 528 miljonit eurot, 2019. aastal 540 miljonit eurot ja 2020. aastal 251 miljonit eurot.

2018

2018

(miljonites eurodes)

(miljonites eurodes)

2019

2019

(miljonites eurodes)

(miljonites eurodes)

2020

2020

(miljonites eurodes)

(miljonites eurodes)

Storengy

Storengy

402

392

199

Teréga

Teréga

101

113

25

Géométhane

Géométhane

26

36

28

Kokku

Kokku

528

540

251

Tabel 5. Ladustushüvitise kokkuvõte 2018., 2019. ja 2020. aastal

Tabel 5. Ladustushüvitise kokkuvõte 2018., 2019. ja 2020. aastal

3.10.   Kestus

Kestus

| (107) | Hoidlakäitajaid reguleerivaid mehhanisme käsitleva süsivesinike seaduse sätted jõustusid 1. jaanuaril 2018. CRE on määranud kindlaks hoidlakäitajate lubatud tulud alates 1. jaanuarist 2018. Lisaks toimusid esimesed gaasihoidlate hoiustamisvõimsuse enampakkumised 5.–29. märtsil 2018 ajavahemikuks 2018–2019 ning need toimusid aastatel 2019–2020 ja 2020–2021 (vt tabel 2 põhjenduses 54). |
| --- | --- |

(107)

Hoidlakäitajaid reguleerivaid mehhanisme käsitleva süsivesinike seaduse sätted jõustusid 1. jaanuaril 2018. CRE on määranud kindlaks hoidlakäitajate lubatud tulud alates 1. jaanuarist 2018. Lisaks toimusid esimesed gaasihoidlate hoiustamisvõimsuse enampakkumised 5.–29. märtsil 2018 ajavahemikuks 2018–2019 ning need toimusid aastatel 2019–2020 ja 2020–2021 (vt tabel 2 põhjenduses 54).

| (108) | Peale selle lisati ATRT-tariifile ladustamistasu alates 1. aprillist 2018. CRE määras kindlaks prognoositava lubatud tulu esialgu kaheks aastaks (30). Seejärel ühtlustas ta hoidlakäitajaid reguleeriva raamistiku muude taristutariifidega. Teist ladustustariifi kohaldatakse ajavahemikul 2020–2023 (31). |
| --- | --- |

(108)

Peale selle lisati ATRT-tariifile ladustamistasu alates 1. aprillist 2018. CRE määras kindlaks prognoositava lubatud tulu esialgu kaheks aastaks (30). Seejärel ühtlustas ta hoidlakäitajaid reguleeriva raamistiku muude taristutariifidega. Teist ladustustariifi kohaldatakse ajavahemikul 2020–2023 (31).

30

31

| (109) | Praegu ei ole Prantsusmaa ametiasutused määranud mehhanismi kohaldamise lõppkuupäeva. Seevastu on mehhanismi kohaldamisala määratud viimase PPEga (32) kuni selle läbivaatamiseni. PPE läbivaatamine on kavandatud 2023. aastaks ja see toimub hiljemalt 31. detsembril 2028. |
| --- | --- |

(109)

Praegu ei ole Prantsusmaa ametiasutused määranud mehhanismi kohaldamise lõppkuupäeva. Seevastu on mehhanismi kohaldamisala määratud viimase PPEga (32) kuni selle läbivaatamiseni. PPE läbivaatamine on kavandatud 2023. aastaks ja see toimub hiljemalt 31. detsembril 2028.

32

3.11.   Kulukohustused

Kulukohustused

| (110) | Prantsusmaa ametiasutused on võtnud kaks kohustust. Esiteks kohustusid Prantsusmaa ametiasutused esitama komisjonile aruande enne 2024. aasta lõppu. Selles aruandes käsitletakse järgmisi teemasid:






  — | teave meetme rakendamise kohta eelmisel perioodil (2018–2023), eelkõige enampakkumiste tulemused mahtude ja hindade osas ning saadud tasude summad rajatise kohta; |
| --- | --- | --- |

(110)

Prantsusmaa ametiasutused on võtnud kaks kohustust. Esiteks kohustusid Prantsusmaa ametiasutused esitama komisjonile aruande enne 2024. aasta lõppu. Selles aruandes käsitletakse järgmisi teemasid:

—

teave meetme rakendamise kohta eelmisel perioodil (2018–2023), eelkõige enampakkumiste tulemused mahtude ja hindade osas ning saadud tasude summad rajatise kohta;

| — | ajakohastatud ülevaade Prantsusmaa maagaasituru toimimisest, eelkõige elemendid, mis õigustavad meetme jätkamist ajavahemikul 2023–2028, sealhulgas hinnavahe tase, nõudluse tase, investeeringud Prantsusmaa ja välismaistesse gaasivõrkudesse ning investeeringud veeldatud maagaasi terminalidesse; |
| --- | --- |

—

ajakohastatud ülevaade Prantsusmaa maagaasituru toimimisest, eelkõige elemendid, mis õigustavad meetme jätkamist ajavahemikul 2023–2028, sealhulgas hinnavahe tase, nõudluse tase, investeeringud Prantsusmaa ja välismaistesse gaasivõrkudesse ning investeeringud veeldatud maagaasi terminalidesse;

| — | teave PPE läbivaatamise kohta 2023. aastal ja selle võimaliku mõju kohta meetme kohaldamisalale; |
| --- | --- |

—

teave PPE läbivaatamise kohta 2023. aastal ja selle võimaliku mõju kohta meetme kohaldamisalale;

| — | tagatud tasu arvutamise meetod reguleerimisperioodil 2023–2028. Arvutusmeetodi muutmise korral soovib komisjon teavet muudatuse põhjuste kohta; |
| --- | --- |

—

tagatud tasu arvutamise meetod reguleerimisperioodil 2023–2028. Arvutusmeetodi muutmise korral soovib komisjon teavet muudatuse põhjuste kohta;

| — | andmed meetme mõju kohta konkurentsile, keskendudes otsuses kindlaks tehtud võimalikele konkurentsimoonutustele, nt meetme mõju naaberliikmesriikide maagaasihoidlatele, ühendustele ja Prantsusmaa veeldatud maagaasi terminalidele. Neid elemente peaksid toetama varasemad andmed nende varade kasutamise kohta ning asjakohased muudatused reguleerivas korras seoses maagaasi hoiustamisega Prantsusmaa naaberriikides. Samuti tuleb hinnata ja kindlaks teha meetme mõju Prantsusmaa jaekaubandusele. |
| --- | --- |

—

andmed meetme mõju kohta konkurentsile, keskendudes otsuses kindlaks tehtud võimalikele konkurentsimoonutustele, nt meetme mõju naaberliikmesriikide maagaasihoidlatele, ühendustele ja Prantsusmaa veeldatud maagaasi terminalidele. Neid elemente peaksid toetama varasemad andmed nende varade kasutamise kohta ning asjakohased muudatused reguleerivas korras seoses maagaasi hoiustamisega Prantsusmaa naaberriikides. Samuti tuleb hinnata ja kindlaks teha meetme mõju Prantsusmaa jaekaubandusele.

| (111) | Teiseks kohustuvad Prantsusmaa ametiasutused avaldama Prantsusmaal antavat riigiabi (33) ja läbipaistvusmoodulit käsitleval põhjalikul veebisaidil järgmise teabe: link mehhanismi täistekstile ja selle rakendamise korrale; rahavoogudest abisaajate isikuandmed; rahavoogude vorm; igale abisaajale eraldatud summa; abi andmise kuupäev; ettevõtte liik (VKE/suurettevõte), piirkond, kus abisaaja on asutatud, ja peamine majandussektor, milles abisaaja tegutseb. |
| --- | --- |

(111)

Teiseks kohustuvad Prantsusmaa ametiasutused avaldama Prantsusmaal antavat riigiabi (33) ja läbipaistvusmoodulit käsitleval põhjalikul veebisaidil järgmise teabe: link mehhanismi täistekstile ja selle rakendamise korrale; rahavoogudest abisaajate isikuandmed; rahavoogude vorm; igale abisaajale eraldatud summa; abi andmise kuupäev; ettevõtte liik (VKE/suurettevõte), piirkond, kus abisaaja on asutatud, ja peamine majandussektor, milles abisaaja tegutseb.

33

3.12.   Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

| (112) | Komisjon on menetluse algatamise otsuses esialgu seisukohal, et reguleeriv mehhanism kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mis võib olla siseturuga kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. Ametliku uurimismenetluse staadiumis väljendas komisjon siiski kahtlust reguleeriva mehhanismi proportsionaalsuse ja konkurentsimoonutuste olemasolu suhtes. |
| --- | --- |

(112)

Komisjon on menetluse algatamise otsuses esialgu seisukohal, et reguleeriv mehhanism kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mis võib olla siseturuga kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. Ametliku uurimismenetluse staadiumis väljendas komisjon siiski kahtlust reguleeriva mehhanismi proportsionaalsuse ja konkurentsimoonutuste olemasolu suhtes.

| (113) | Konkreetsemalt juhtis komisjon ühelt poolt kõigepealt tähelepanu sellele, et hoidlakäitajatele lubatava tulu kindlaksmääramiseks annab CRE neile võimaluse saada põhivaralt tulu. Selle tulu arvutamisel tuleb hinnata reguleeritud varade väärtust. Komisjon väljendas kahtlust varade turuväärtuse sõltumatu majandusliku hindamise protsessi suhtes ajal, mil CRE rakendas regulatiivset mehhanismi, mis oleks võinud seada kahtluse alla meetme proportsionaalsuse. |
| --- | --- |

(113)

Konkreetsemalt juhtis komisjon ühelt poolt kõigepealt tähelepanu sellele, et hoidlakäitajatele lubatava tulu kindlaksmääramiseks annab CRE neile võimaluse saada põhivaralt tulu. Selle tulu arvutamisel tuleb hinnata reguleeritud varade väärtust. Komisjon väljendas kahtlust varade turuväärtuse sõltumatu majandusliku hindamise protsessi suhtes ajal, mil CRE rakendas regulatiivset mehhanismi, mis oleks võinud seada kahtluse alla meetme proportsionaalsuse.

| (114) | Teiselt poolt, võttes arvesse ametliku uurimismenetluse raames komisjonile esitatud teavet, ei saanud komisjon välistada, et mehhanism tekitas konkurentsimoonutusi. Sellised ülemäärased konkurentsimoonutused oleksid esinenud i) Prantsusmaa maagaasitarnijate ja teiste liikmesriikide maagaasitarnijate vahel, ii) ühelt poolt hoidlakäitajate ning teiselt poolt veeldatud maagaasi ettevõtjate ja võrkudevaheliste ühenduste käitajate vahel ning iii) Prantsusmaa maagaasihoidlate käitajate ja teiste liikmesriikide maagaasihoidlate käitajate vahel. |
| --- | --- |

(114)

Teiselt poolt, võttes arvesse ametliku uurimismenetluse raames komisjonile esitatud teavet, ei saanud komisjon välistada, et mehhanism tekitas konkurentsimoonutusi. Sellised ülemäärased konkurentsimoonutused oleksid esinenud i) Prantsusmaa maagaasitarnijate ja teiste liikmesriikide maagaasitarnijate vahel, ii) ühelt poolt hoidlakäitajate ning teiselt poolt veeldatud maagaasi ettevõtjate ja võrkudevaheliste ühenduste käitajate vahel ning iii) Prantsusmaa maagaasihoidlate käitajate ja teiste liikmesriikide maagaasihoidlate käitajate vahel.

4.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED

PRANTSUSMAA MÄRKUSED

| (115) | Prantsusmaa edastas komisjonile oma märkused ja neile lisatud CRE märkused. Seetõttu loetakse CRE märkused Prantsusmaa märkuste lahutamatuks osaks. |
| --- | --- |

(115)

Prantsusmaa edastas komisjonile oma märkused ja neile lisatud CRE märkused. Seetõttu loetakse CRE märkused Prantsusmaa märkuste lahutamatuks osaks.

| (116) | Prantsusmaa leiab, et komisjoni väljendatud kahtlused maagaasi hoiustamise reformi suhtes ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

(116)

Prantsusmaa leiab, et komisjoni väljendatud kahtlused maagaasi hoiustamise reformi suhtes ei ole põhjendatud.

4.1.   Abi olemasolu

Abi olemasolu

| (117) | Kõigepealt vaidleb Prantsusmaa vastu sellele, et kõnealune meede hõlmab riigi ressursse. Lisaks ei saa Prantsusmaa väitel asuda seisukohale, et üleminek kokkulepitud korralt reguleeritud korrale kujutaks endast majanduslikku eelist käitajale, kes on kohustatud seda tegema. Ta vaidleb vastu ka sellele, et võrkudevaheliste ühenduste ja veeldatud maagaasi terminalide haldurid on hoidlakäitajate konkurendid. |
| --- | --- |

(117)

Kõigepealt vaidleb Prantsusmaa vastu sellele, et kõnealune meede hõlmab riigi ressursse. Lisaks ei saa Prantsusmaa väitel asuda seisukohale, et üleminek kokkulepitud korralt reguleeritud korrale kujutaks endast majanduslikku eelist käitajale, kes on kohustatud seda tegema. Ta vaidleb vastu ka sellele, et võrkudevaheliste ühenduste ja veeldatud maagaasi terminalide haldurid on hoidlakäitajate konkurendid.

| (118) | Seejärel, mis puudutab rahastamist riigi ressurssidest, vaidleb Prantsusmaa vastu, et oluliste maagaasihoidlate käitajate kulude osaline katmine on oma olemuselt kohustuslik. Maagaasi ülekandesüsteemi kasutamise tasu maksavad maagaasitarnijad vastutasuks tarneteenuse eest, kõrge töökindlusega teenuse eest ja pikaajalise võimsuse eest rahuldada mõistlikku nõudlust (34). |
| --- | --- |

(118)

Seejärel, mis puudutab rahastamist riigi ressurssidest, vaidleb Prantsusmaa vastu, et oluliste maagaasihoidlate käitajate kulude osaline katmine on oma olemuselt kohustuslik. Maagaasi ülekandesüsteemi kasutamise tasu maksavad maagaasitarnijad vastutasuks tarneteenuse eest, kõrge töökindlusega teenuse eest ja pikaajalise võimsuse eest rahuldada mõistlikku nõudlust (34).

34

| (119) | Prantsusmaa märgib samuti, et ülekandesüsteemi kasutamise tasu maksmine tuleb maagaasitarbijale edasi kanda ainult nende tarbijate puhul, kes otsustavad maagaasi reguleeritud müügihindasid kasutada. Prantsusmaa sõnul moodustavad reguleeritud müügihinnaga pakkumised väikese osa Prantsusmaa maagaasitarnest, (35) seda enam, et maagaasi reguleeritud müügihinnad on kavas kaotada mitmes etapis (36). |
| --- | --- |

(119)

Prantsusmaa märgib samuti, et ülekandesüsteemi kasutamise tasu maksmine tuleb maagaasitarbijale edasi kanda ainult nende tarbijate puhul, kes otsustavad maagaasi reguleeritud müügihindasid kasutada. Prantsusmaa sõnul moodustavad reguleeritud müügihinnaga pakkumised väikese osa Prantsusmaa maagaasitarnest, (35) seda enam, et maagaasi reguleeritud müügihinnad on kavas kaotada mitmes etapis (36).

35

36

| (120) | Lisaks märgib Prantsusmaa antud eelise kohta esiteks, et kapitalikulude kindlaksmääramisel võetakse arvesse väikseimat riski tegevusaladele, sest investeeritud kapitali tulusus on väiksem kui reguleerimata tegevuse oma. Teiseks vaidleb Prantsusmaa vastu sellele, et hoidlakäitaja poolt reguleeritud korra alusel saadud tulu on süstemaatiliselt suurem kui tulu, mida see käitaja saab kokkulepitud korra alusel (37). Lisaks märgib Prantsusmaa, et alates 2018. aastast rakendatud õigusraamistik on sümmeetriline: „hüvitis“ võib ümber pöörduda ja seda hakkavad maksma hoidlakäitajad, kui müügitulu ületab CRE kinnitatud tulu. Seega ei saa reguleeritud mudelit lahutada hoidlakäitajatele selle reguleeritud mudeli alusel pandud kohustustest ja majanduslike võimaluste kaotamisest. |
| --- | --- |

(120)

Lisaks märgib Prantsusmaa antud eelise kohta esiteks, et kapitalikulude kindlaksmääramisel võetakse arvesse väikseimat riski tegevusaladele, sest investeeritud kapitali tulusus on väiksem kui reguleerimata tegevuse oma. Teiseks vaidleb Prantsusmaa vastu sellele, et hoidlakäitaja poolt reguleeritud korra alusel saadud tulu on süstemaatiliselt suurem kui tulu, mida see käitaja saab kokkulepitud korra alusel (37). Lisaks märgib Prantsusmaa, et alates 2018. aastast rakendatud õigusraamistik on sümmeetriline: „hüvitis“ võib ümber pöörduda ja seda hakkavad maksma hoidlakäitajad, kui müügitulu ületab CRE kinnitatud tulu. Seega ei saa reguleeritud mudelit lahutada hoidlakäitajatele selle reguleeritud mudeli alusel pandud kohustustest ja majanduslike võimaluste kaotamisest.

37

| (121) | Arvestuslik kulum 494 miljonit eurot, mille kontsern ENGIE registreeris seoses oma reguleeritud ladustamistegevusega mõni päev pärast CRE poolt ladustamistasu jaoks esitatud tingimuste avaldamist, näitab soodsate turutingimustega seotud kasumiootuste vähenemist. Lisaks märgib Prantsusmaa, et reguleeriva mehhanismi kasutuselevõtmine ei toonud kaasa Prantsusmaa hoidlakäitajate sissetulekute suurenemist aastatel 2017–2018, välja arvatud Storengy puhul. Prantsusmaa märgib samuti, et võrreldavate hinnavahede korral saab Storengy reguleeritud raamistikus lubatud tulu, mis on väiksem kui kokkulepitud korra alusel toimuvast müügist saadav tulu. |
| --- | --- |

(121)

Arvestuslik kulum 494 miljonit eurot, mille kontsern ENGIE registreeris seoses oma reguleeritud ladustamistegevusega mõni päev pärast CRE poolt ladustamistasu jaoks esitatud tingimuste avaldamist, näitab soodsate turutingimustega seotud kasumiootuste vähenemist. Lisaks märgib Prantsusmaa, et reguleeriva mehhanismi kasutuselevõtmine ei toonud kaasa Prantsusmaa hoidlakäitajate sissetulekute suurenemist aastatel 2017–2018, välja arvatud Storengy puhul. Prantsusmaa märgib samuti, et võrreldavate hinnavahede korral saab Storengy reguleeritud raamistikus lubatud tulu, mis on väiksem kui kokkulepitud korra alusel toimuvast müügist saadav tulu.

| (122) | Prantsusmaa leiab, et antud eelise valikulisuse analüüsimisel ei ole otstarbekas vaadelda teistes liikmesriikides asuvate hoidlakäitajate olukorda. Ta viitab üldkohtule ja Euroopa Kohtule, kes märkisid, et
  „valikulisuse tingimust [...] saab hinnata ainult ühe liikmesriigi tasandil“
   (38). Igal juhul märgib Prantsusmaa, et teiste liikmesriikide hoidlakäitajad ei ole võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras, arvestades kõnealuse meetmega taotletavat eesmärki, milleks on tagada maagaasi varustuskindlus Prantsusmaal. |
| --- | --- |

(122)

Prantsusmaa leiab, et antud eelise valikulisuse analüüsimisel ei ole otstarbekas vaadelda teistes liikmesriikides asuvate hoidlakäitajate olukorda. Ta viitab üldkohtule ja Euroopa Kohtule, kes märkisid, et
  „valikulisuse tingimust [...] saab hinnata ainult ühe liikmesriigi tasandil“
   (38). Igal juhul märgib Prantsusmaa, et teiste liikmesriikide hoidlakäitajad ei ole võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras, arvestades kõnealuse meetmega taotletavat eesmärki, milleks on tagada maagaasi varustuskindlus Prantsusmaal.

„valikulisuse tingimust [...] saab hinnata ainult ühe liikmesriigi tasandil“

38

| (123) | Ühelt poolt võrkudevaheliste ühenduste haldurite ja teiselt poolt veeldatud maagaasi terminalide käitajate kohta märgib Prantsusmaa, et kõik need käitajad on Prantsusmaal reguleeritud (39). Seetõttu saavad nad kasu regulatiivsetest mehhanismidest, mis on väga sarnased hoiustamiseks kasutatavate mehhanismidega, sealhulgas sellest, et reguleeriv asutus määrab kindlaks lubatud tulu, mis võimaldab neil oma kulusid katta. Prantsusmaa leiab seega, et ei saa vaidlustada asjaolu, et kõnealune meede annab nimetatud käitajatele valikulise eelise võrreldes gaasiühenduste ja veeldatud maagaasi terminalide halduritega. |
| --- | --- |

(123)

Ühelt poolt võrkudevaheliste ühenduste haldurite ja teiselt poolt veeldatud maagaasi terminalide käitajate kohta märgib Prantsusmaa, et kõik need käitajad on Prantsusmaal reguleeritud (39). Seetõttu saavad nad kasu regulatiivsetest mehhanismidest, mis on väga sarnased hoiustamiseks kasutatavate mehhanismidega, sealhulgas sellest, et reguleeriv asutus määrab kindlaks lubatud tulu, mis võimaldab neil oma kulusid katta. Prantsusmaa leiab seega, et ei saa vaidlustada asjaolu, et kõnealune meede annab nimetatud käitajatele valikulise eelise võrreldes gaasiühenduste ja veeldatud maagaasi terminalide halduritega.

39

| (124) | Seoses mõjuga liikmesriikidevahelisele konkurentsile ja kaubandusele leiab Prantsusmaa, et võrkudevaheliste ühenduste ja veeldatud maagaasi terminalide käitajad ei konkureeri hoidlakäitajatega (vt ka põhjendus 133 jj). |
| --- | --- |

(124)

Seoses mõjuga liikmesriikidevahelisele konkurentsile ja kaubandusele leiab Prantsusmaa, et võrkudevaheliste ühenduste ja veeldatud maagaasi terminalide käitajad ei konkureeri hoidlakäitajatega (vt ka põhjendus 133 jj).

4.2.   Kõnealuse meetme kokkusobivus siseturuga

Kõnealuse meetme kokkusobivus siseturuga

4.2.1.   Proportsionaalsus

Proportsionaalsus

| (125) | Prantsusmaa selgitab, et käitajate kuludel põhinev reguleerimine on Euroopa reguleerivate asutuste seas laialt levinud lähenemisviis. Sellega tagatakse, et käitajad saavad oma tegevuse jätkamiseks piisavalt tulu ja ka lõpptarbijad ei maksa hoiustamise eest kõrgemat hinda kui osutatud teenuse hind. Samas selgitab Prantsusmaa, et tema arvates oleks hinnavahede tasemel põhinev meetod volatiilne ja võiks olenevalt turuhindade arengust lühiajalises perspektiivis mitte tagada käitajate kulude katmist või vastupidi, tekitada põhjendamatut kasumit. |
| --- | --- |

(125)

Prantsusmaa selgitab, et käitajate kuludel põhinev reguleerimine on Euroopa reguleerivate asutuste seas laialt levinud lähenemisviis. Sellega tagatakse, et käitajad saavad oma tegevuse jätkamiseks piisavalt tulu ja ka lõpptarbijad ei maksa hoiustamise eest kõrgemat hinda kui osutatud teenuse hind. Samas selgitab Prantsusmaa, et tema arvates oleks hinnavahede tasemel põhinev meetod volatiilne ja võiks olenevalt turuhindade arengust lühiajalises perspektiivis mitte tagada käitajate kulude katmist või vastupidi, tekitada põhjendamatut kasumit.

| (126) | Ladustamistariifi taseme kehtestamiseks on CRE võtnud vastu määruse, mis hõlmab kulusid, mida käitajad peavad tõhusaks. Seega määrab ta iga käitaja jaoks kindlaks lubatud tulu nii, et see kataks tegevuskulud, samuti varade amortisatsiooni ja kapitalikulud. Hoidlakäitajate reguleeritud alusvara algtaseme kindlaksmääramiseks 1. jaanuariks 2018 hindas CRE 31. detsembril 2016 käitajate vara bilansilist brutoväärtust uuesti (vt põhjendus 55 jj lubatud tulude kindlaksmääramise kohta). |
| --- | --- |

(126)

Ladustamistariifi taseme kehtestamiseks on CRE võtnud vastu määruse, mis hõlmab kulusid, mida käitajad peavad tõhusaks. Seega määrab ta iga käitaja jaoks kindlaks lubatud tulu nii, et see kataks tegevuskulud, samuti varade amortisatsiooni ja kapitalikulud. Hoidlakäitajate reguleeritud alusvara algtaseme kindlaksmääramiseks 1. jaanuariks 2018 hindas CRE 31. detsembril 2016 käitajate vara bilansilist brutoväärtust uuesti (vt põhjendus 55 jj lubatud tulude kindlaksmääramise kohta).

| (127) | Teise võimalusena esitab Prantsusmaa täiendavad analüütilised tõendid selle kohta, et muud meetodid tagavad reguleeritud alusvara analüüsi tulemused, mis on kooskõlas CRE meetodiga. |
| --- | --- |

(127)

Teise võimalusena esitab Prantsusmaa täiendavad analüütilised tõendid selle kohta, et muud meetodid tagavad reguleeritud alusvara analüüsi tulemused, mis on kooskõlas CRE meetodiga.

| (128) | Hoidlakäitajate väärtus nende aktsionäride raamatupidamisarvestuses määratakse kindlaks vastavalt raamatupidamisstandarditele ja lähtudes tegevusest oodatavast pikaajalisest tuluväljavaatest. Storengy puhul kasutas CRE algset reguleeritud alusvara väärtust 3,5 miljardit eurot, et hinnata Storengy väärtust ENGIE raamatupidamises 31. detsembri 2016. aasta seisuga [3–5 miljardit eurot]. Teréga puhul võttis CRE algseks reguleeritud alusvara väärtuseks 1156 miljonit eurot, kui emaettevõtja hoiustamise ulatuse väärtus 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli ligikaudu [1–2 miljardit eurot]. |
| --- | --- |

(128)

Hoidlakäitajate väärtus nende aktsionäride raamatupidamisarvestuses määratakse kindlaks vastavalt raamatupidamisstandarditele ja lähtudes tegevusest oodatavast pikaajalisest tuluväljavaatest. Storengy puhul kasutas CRE algset reguleeritud alusvara väärtust 3,5 miljardit eurot, et hinnata Storengy väärtust ENGIE raamatupidamises 31. detsembri 2016. aasta seisuga [3–5 miljardit eurot]. Teréga puhul võttis CRE algseks reguleeritud alusvara väärtuseks 1156 miljonit eurot, kui emaettevõtja hoiustamise ulatuse väärtus 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli ligikaudu [1–2 miljardit eurot].

| (129) | Hiljutised tehingud aitavad ka heita valgust ettevõtete väärtusele ja ladustamistegevuse hindamisele tehingute kontekstis. Näiteks Teréga kapitalis 2013 (40). ja 2015 (41). aastal tehtud tehingute põhjal hinnatakse hoiustatavate varade väärtuseks [1–2 miljardit eurot]. |
| --- | --- |

(129)

Hiljutised tehingud aitavad ka heita valgust ettevõtete väärtusele ja ladustamistegevuse hindamisele tehingute kontekstis. Näiteks Teréga kapitalis 2013 (40). ja 2015 (41). aastal tehtud tehingute põhjal hinnatakse hoiustatavate varade väärtuseks [1–2 miljardit eurot].

40

41

| (130) | Lisaks märgib Prantsusmaa, et väliskonsultandid on tegelenud ka käitajate reguleeritud alusvara hindamisega. Storengy puhul on CRE konsultandi arvutuse tulemus [3–5 miljardit eurot]. Prantsusmaa viitab ka Teréga tellitud PwC uuringule, milles hinnatakse 2018. aasta reguleeritud alusvara vahemikku [1–2 miljardit eurot]. |
| --- | --- |

(130)

Lisaks märgib Prantsusmaa, et väliskonsultandid on tegelenud ka käitajate reguleeritud alusvara hindamisega. Storengy puhul on CRE konsultandi arvutuse tulemus [3–5 miljardit eurot]. Prantsusmaa viitab ka Teréga tellitud PwC uuringule, milles hinnatakse 2018. aasta reguleeritud alusvara vahemikku [1–2 miljardit eurot].

| (131) | Viimasena leiab Prantsusmaa, et alternatiivne meetod, mis seisneb käitaja varasemate tulude andmete saamisel, et kindlaks määrata, kas need on võimaldanud katta minevikus tehtud investeeringud, ei oleks piisavalt tõhus reguleeritud alusvara väärtuse kindlaks määramiseks. Selline meetod tähendaks nimelt alates esmasest kasutuselevõtust kõige vanemate hoidlavarade (1950. aastate lõpp), iga käitaja vabade rahavoogude, st käitaja raha pärast käibekapitali vajaduse, maksude ja investeeringute rahastamist, kindlaks tegemist, et võrrelda neid varade brutoväärtusega. |
| --- | --- |

(131)

Viimasena leiab Prantsusmaa, et alternatiivne meetod, mis seisneb käitaja varasemate tulude andmete saamisel, et kindlaks määrata, kas need on võimaldanud katta minevikus tehtud investeeringud, ei oleks piisavalt tõhus reguleeritud alusvara väärtuse kindlaks määramiseks. Selline meetod tähendaks nimelt alates esmasest kasutuselevõtust kõige vanemate hoidlavarade (1950. aastate lõpp), iga käitaja vabade rahavoogude, st käitaja raha pärast käibekapitali vajaduse, maksude ja investeeringute rahastamist, kindlaks tegemist, et võrrelda neid varade brutoväärtusega.

| (132) | Neid varasemaid andmeid on eriti keeruline taastada, seda nii vajalike ulatuslike dokumenteerimisalaste jõupingutuste kui ka praeguste hoidlaettevõtjate organisatsiooniliste ja kapitalialaste arengute tõttu: esiteks, kuna Storengy on osa Gaz de France’i/GDF Suez’i integreeritud mudelist, eeldab varasemate andmete taastamine tingimata varade lahutamise oletuste tegemist. Teiseks on Terégat mitu korda võõrandatud. |
| --- | --- |

(132)

Neid varasemaid andmeid on eriti keeruline taastada, seda nii vajalike ulatuslike dokumenteerimisalaste jõupingutuste kui ka praeguste hoidlaettevõtjate organisatsiooniliste ja kapitalialaste arengute tõttu: esiteks, kuna Storengy on osa Gaz de France’i/GDF Suez’i integreeritud mudelist, eeldab varasemate andmete taastamine tingimata varade lahutamise oletuste tegemist. Teiseks on Terégat mitu korda võõrandatud.

4.2.2.   Konkurentsile ja kaubandusele avalduv negatiivne mõju

Konkurentsile ja kaubandusele avalduv negatiivne mõju

| (133) | Prantsusmaa selgitab seoses konkurentsimoonutustega Prantsusmaa tarnijate ja teistest liikmesriikidest pärit tarnijate vahel, kes tellivad hoiustamisvõimsust Prantsusmaal, et tarnija „kodakondsus“ ei avalda mingit mõju. Avalikud enampakkumised on avatud kõigile ettevõtjatele, kellel on maagaasi tarnimise luba. Kõnealune tarneluba ei ole piiratud üksnes Prantsusmaa tarnijatega ja selle võib saada iga isik, kelle asukoht on liidu liikmesriigi territooriumil (42). Teiseks märgivad Prantsusmaa ametiasutused, et sama tarneteenuse puhul kohaldatakse sama maagaasi ülekandevõrkude kasutamise tasu Prantsuse tarnijatele ja teistest liikmesriikidest pärit tarnijatele. |
| --- | --- |

(133)

Prantsusmaa selgitab seoses konkurentsimoonutustega Prantsusmaa tarnijate ja teistest liikmesriikidest pärit tarnijate vahel, kes tellivad hoiustamisvõimsust Prantsusmaal, et tarnija „kodakondsus“ ei avalda mingit mõju. Avalikud enampakkumised on avatud kõigile ettevõtjatele, kellel on maagaasi tarnimise luba. Kõnealune tarneluba ei ole piiratud üksnes Prantsusmaa tarnijatega ja selle võib saada iga isik, kelle asukoht on liidu liikmesriigi territooriumil (42). Teiseks märgivad Prantsusmaa ametiasutused, et sama tarneteenuse puhul kohaldatakse sama maagaasi ülekandevõrkude kasutamise tasu Prantsuse tarnijatele ja teistest liikmesriikidest pärit tarnijatele.

42

| (134) | Lisaks ei konkureeri Prantsusmaa sõnul hoidlad võrkudevaheliste ühenduste ja veeldatud maagaasi terminalidega. Prantsusmaa märgib kõigepealt, et komisjon ei ole kunagi hinnanud ühtse turu olemasolu, mis hõlmab maagaasi hoiustamist, taasgaasistamisrajatisi ja võrkudevahelisi ühendusi. Lisaks märgib Prantsusmaa, et analüüsides gaasisüsteemi suutlikkust rahuldada mõistlikku nõudlust, täiendavad olulised maagaasihoidlataristud võrkudevaheliste ühenduste täielikku ärakasutamist ja veeldatud maagaasi terminalide võimsuse täielikku ärakasutamist olemasolevate veeldatud maagaasi varude ulatuses. |
| --- | --- |

(134)

Lisaks ei konkureeri Prantsusmaa sõnul hoidlad võrkudevaheliste ühenduste ja veeldatud maagaasi terminalidega. Prantsusmaa märgib kõigepealt, et komisjon ei ole kunagi hinnanud ühtse turu olemasolu, mis hõlmab maagaasi hoiustamist, taasgaasistamisrajatisi ja võrkudevahelisi ühendusi. Lisaks märgib Prantsusmaa, et analüüsides gaasisüsteemi suutlikkust rahuldada mõistlikku nõudlust, täiendavad olulised maagaasihoidlataristud võrkudevaheliste ühenduste täielikku ärakasutamist ja veeldatud maagaasi terminalide võimsuse täielikku ärakasutamist olemasolevate veeldatud maagaasi varude ulatuses.

| (135) | Lisaks märgib Prantsusmaa, et komisjon on mitmel korral tunnistanud maagaasi maa-aluse hoiustamise eraldi turu olemasolu nii Prantsusmaal (43) kui ka teistes liikmesriikides (44). Võttes arvesse Prantsusmaa territooriumil toimunud tehingu turu-uuringu tulemusi, leidis komisjon, et ladustamise ja muude paindlikkusmeetmete vahel puudub asendatavus (45). Prantsusmaa märgib samuti, et kahes otsuses leidis komisjon, et maagaasi hoiustamise turg on piirkondlik või isegi riiklik turg (46). |
| --- | --- |

(135)

Lisaks märgib Prantsusmaa, et komisjon on mitmel korral tunnistanud maagaasi maa-aluse hoiustamise eraldi turu olemasolu nii Prantsusmaal (43) kui ka teistes liikmesriikides (44). Võttes arvesse Prantsusmaa territooriumil toimunud tehingu turu-uuringu tulemusi, leidis komisjon, et ladustamise ja muude paindlikkusmeetmete vahel puudub asendatavus (45). Prantsusmaa märgib samuti, et kahes otsuses leidis komisjon, et maagaasi hoiustamise turg on piirkondlik või isegi riiklik turg (46).

43

44

45

46

| (136) | Prantsusmaa leiab, et igal paindlikkusinstrumendil on oma eripära ja omadused, mis takistavad asendamist teiste paindlikkusinstrumentidega. Võrkudevahelised ühendused võimaldavad varustada territooriumi maagaasiga. Hoiustamise puudumisel oleks vaja suurendada võrkudevahelisi ühendusi, et oleks võimalik tagada maagaasi tarnimine Prantsusmaa territooriumile tipptarbimise ajal. Selline maht ei oleks seega tõhus. Lisaks on ELi eesmärk vähendada maagaasi tarbimist. Prantsusmaal praegu olemasolevatesse võrkudevahelistesse ühendustesse uusi investeeringuid ei kavandata. Komisjoni küsimus konkurentsi ja pikaajaliste investeeringute kohta on seega puhtalt teoreetiline. |
| --- | --- |

(136)

Prantsusmaa leiab, et igal paindlikkusinstrumendil on oma eripära ja omadused, mis takistavad asendamist teiste paindlikkusinstrumentidega. Võrkudevahelised ühendused võimaldavad varustada territooriumi maagaasiga. Hoiustamise puudumisel oleks vaja suurendada võrkudevahelisi ühendusi, et oleks võimalik tagada maagaasi tarnimine Prantsusmaa territooriumile tipptarbimise ajal. Selline maht ei oleks seega tõhus. Lisaks on ELi eesmärk vähendada maagaasi tarbimist. Prantsusmaal praegu olemasolevatesse võrkudevahelistesse ühendustesse uusi investeeringuid ei kavandata. Komisjoni küsimus konkurentsi ja pikaajaliste investeeringute kohta on seega puhtalt teoreetiline.

| (137) | Veeldatud maagaasi terminalid pakuvad valikuvõimalusi, et tarnida piirkonda gaasi võimalikult väikeste kuludega. Veeldatud maagaasi kättesaadavus on ebakindel ja sõltub suuresti ülemaailmsetest tarne- ja nõudlustingimustest, mis regulaarselt lasti ümber suunavad. Lisaks on veeldatud maagaasi terminalidel piiratud hoiustamisvõimsus, (47) mida ei ole parimates tingimustes võimalik varuda rohkem kui viie päeva jooksul. See ajavahemik on siiski lühem kui keskmise külmalaine kestus, mis on 5–15 päeva, mistõttu ei ole piisavalt aega saabuva lasti mobiliseerimiseks piisavalt kiiresti, et vältida väljastuse katkestusi (48). |
| --- | --- |

(137)

Veeldatud maagaasi terminalid pakuvad valikuvõimalusi, et tarnida piirkonda gaasi võimalikult väikeste kuludega. Veeldatud maagaasi kättesaadavus on ebakindel ja sõltub suuresti ülemaailmsetest tarne- ja nõudlustingimustest, mis regulaarselt lasti ümber suunavad. Lisaks on veeldatud maagaasi terminalidel piiratud hoiustamisvõimsus, (47) mida ei ole parimates tingimustes võimalik varuda rohkem kui viie päeva jooksul. See ajavahemik on siiski lühem kui keskmise külmalaine kestus, mis on 5–15 päeva, mistõttu ei ole piisavalt aega saabuva lasti mobiliseerimiseks piisavalt kiiresti, et vältida väljastuse katkestusi (48).

47

48

| (138) | Seega pakuvad maagaasihoidlad hooaegadevahelise paindlikkuse teenust, mida ei saa osutada võrreldavates majandustingimustes ei võrkudevaheliste ühenduste kaudu ega veeldatud maagaasi terminalide kaudu. Seevastu Prantsusmaa gaasihoidlate olemasolust ei piisa, et tagada Prantsusmaa maagaasi varustuskindlus. Piirkonna varustamiseks tuleb veel kasutada võrkudevahelisi ühendusi ja veeldatud maagaasi terminale. |
| --- | --- |

(138)

Seega pakuvad maagaasihoidlad hooaegadevahelise paindlikkuse teenust, mida ei saa osutada võrreldavates majandustingimustes ei võrkudevaheliste ühenduste kaudu ega veeldatud maagaasi terminalide kaudu. Seevastu Prantsusmaa gaasihoidlate olemasolust ei piisa, et tagada Prantsusmaa maagaasi varustuskindlus. Piirkonna varustamiseks tuleb veel kasutada võrkudevahelisi ühendusi ja veeldatud maagaasi terminale.

| (139) | Seega on need eri liiki taristud Prantsusmaa varustuskindluse tagamiseks üksteist täiendavad, mitte konkureerivad. |
| --- | --- |

(139)

Seega on need eri liiki taristud Prantsusmaa varustuskindluse tagamiseks üksteist täiendavad, mitte konkureerivad.

| (140) | Isegi kui arvestada, et võrkudevahelised ühendused, veeldatud maagaasi terminalid ja maagaasihoidlad on konkureerivad, juhib Prantsusmaa tähelepanu sellele, et Prantsusmaa võrkudevahelised ühendused ja veeldatud maagaasi terminalid on kõik reguleeritud, välja arvatud Dunkerque’i terminal. Selle tulemusena vastab nende taristute kasumlikkus CRE kehtestatud varade tasuvuse määrale. Seetõttu ei saa hoidlate määruse rakendamine mõjutada muu reguleeritud taristu kasumlikkust. |
| --- | --- |

(140)

Isegi kui arvestada, et võrkudevahelised ühendused, veeldatud maagaasi terminalid ja maagaasihoidlad on konkureerivad, juhib Prantsusmaa tähelepanu sellele, et Prantsusmaa võrkudevahelised ühendused ja veeldatud maagaasi terminalid on kõik reguleeritud, välja arvatud Dunkerque’i terminal. Selle tulemusena vastab nende taristute kasumlikkus CRE kehtestatud varade tasuvuse määrale. Seetõttu ei saa hoidlate määruse rakendamine mõjutada muu reguleeritud taristu kasumlikkust.

| (141) | Lisaks märgib Prantsusmaa, et hiljutised sündmused on vastuolus võimaliku oletusega, et võrkudevaheliste ühenduste või veeldatud maagaasi terminalide puhul esineb kahjulik konkurents. Prantsusmaa ja Euroopa terminalide kasutus on alates 2018. aasta lõpust viimase kümne aastaga võrreldes eriti kõrgel tasemel. Lisaks on veeldatud maagaasi terminalide käitajad hiljuti edukalt algatanud menetlused oma võimsuse müügiks keskpikas perspektiivis. Ladustamise reguleerimine koos Prantsusmaa piirkondade ühendamisega 2018. aasta lõpus on aidanud oluliselt kaasa Prantsusmaa ja Lääne-Euroopa turu sügavuse ja likviidsuse parandamisele. |
| --- | --- |

(141)

Lisaks märgib Prantsusmaa, et hiljutised sündmused on vastuolus võimaliku oletusega, et võrkudevaheliste ühenduste või veeldatud maagaasi terminalide puhul esineb kahjulik konkurents. Prantsusmaa ja Euroopa terminalide kasutus on alates 2018. aasta lõpust viimase kümne aastaga võrreldes eriti kõrgel tasemel. Lisaks on veeldatud maagaasi terminalide käitajad hiljuti edukalt algatanud menetlused oma võimsuse müügiks keskpikas perspektiivis. Ladustamise reguleerimine koos Prantsusmaa piirkondade ühendamisega 2018. aasta lõpus on aidanud oluliselt kaasa Prantsusmaa ja Lääne-Euroopa turu sügavuse ja likviidsuse parandamisele.

| (142) | Prantsusmaa vaidlustab ka selle, et hoidlate reguleerimine võib vähendada stiimuleid kasutada olemasolevaid veeldatud maagaasi terminale ja võrkudevahelisi ühendusi. Kasutamise stiimulid tulenevad eri maagaasiturgude hinnasignaalidest (49). Selles kontekstis on hoiustamine täiendav vahend maagaasi tarnekulude optimeerimiseks ja konkurentsivõimelistest turuhindadest kasu saamiseks. |
| --- | --- |

(142)

Prantsusmaa vaidlustab ka selle, et hoidlate reguleerimine võib vähendada stiimuleid kasutada olemasolevaid veeldatud maagaasi terminale ja võrkudevahelisi ühendusi. Kasutamise stiimulid tulenevad eri maagaasiturgude hinnasignaalidest (49). Selles kontekstis on hoiustamine täiendav vahend maagaasi tarnekulude optimeerimiseks ja konkurentsivõimelistest turuhindadest kasu saamiseks.

49

| (143) | Prantsusmaa märgib samuti, et investeerimisotsused võrkudevahelistesse ühendustesse ja veeldatud maagaasi terminalidesse põhinevad tarnestrateegiatel, mida maagaasi hoiustamine negatiivselt ei mõjuta. |
| --- | --- |

(143)

Prantsusmaa märgib samuti, et investeerimisotsused võrkudevahelistesse ühendustesse ja veeldatud maagaasi terminalidesse põhinevad tarnestrateegiatel, mida maagaasi hoiustamine negatiivselt ei mõjuta.

| (144) | Lõpuks leiab Prantsusmaa, et kõnealune meede ei mõjuta mingil viisil teiste liikmesriikide hoidlakäitlejate olukorda. Prantsusmaa ametiasutused märgivad, et Prantsuse gaasivõrgu suurus, mis põhineb eelkõige võrkudevaheliste ühenduste võimsuse 100 % arvessevõtmisel, tähendab automaatselt, et arvesse tuleb võtta võrkudevaheliste ühenduste taga asuvaid tarnevahendeid, eelkõige maagaasihoidlataristuid, mis asuvad teistes liidu liikmesriikides. Prantsusmaa ametiasutused märgivad ka, et mõned neist taristutest on samuti reguleeritud. |
| --- | --- |

(144)

Lõpuks leiab Prantsusmaa, et kõnealune meede ei mõjuta mingil viisil teiste liikmesriikide hoidlakäitlejate olukorda. Prantsusmaa ametiasutused märgivad, et Prantsuse gaasivõrgu suurus, mis põhineb eelkõige võrkudevaheliste ühenduste võimsuse 100 % arvessevõtmisel, tähendab automaatselt, et arvesse tuleb võtta võrkudevaheliste ühenduste taga asuvaid tarnevahendeid, eelkõige maagaasihoidlataristuid, mis asuvad teistes liidu liikmesriikides. Prantsusmaa ametiasutused märgivad ka, et mõned neist taristutest on samuti reguleeritud.

| (145) | Hoiustamisvõimsust müüakse enampakkumise teel ja turuhindadega. Järelikult ei sea kõnealune meede teistes liikmesriikides asuvaid hoidlakäitajaid ebasoodsamasse olukorda. Lisaks saab kõnealune meede mõjutada hinnakujundust vaid minimaalselt. Prantsusmaa hoidlad võimaldavad hoiustada umbes 130 TWh, (50) mis on kauplemiskohtades kaubeldavate kogustega võrreldes väike. 2018. aastal müüdi TTFil (51)28 220 TWh. |
| --- | --- |

(145)

Hoiustamisvõimsust müüakse enampakkumise teel ja turuhindadega. Järelikult ei sea kõnealune meede teistes liikmesriikides asuvaid hoidlakäitajaid ebasoodsamasse olukorda. Lisaks saab kõnealune meede mõjutada hinnakujundust vaid minimaalselt. Prantsusmaa hoidlad võimaldavad hoiustada umbes 130 TWh, (50) mis on kauplemiskohtades kaubeldavate kogustega võrreldes väike. 2018. aastal müüdi TTFil (51)28 220 TWh.

50

51

| (146) | Eri liikmesriikide hoidlakäitajate suhtes kehtivad seega turutingimused, mille üle Prantsuse hoidlatel on vähe mõju, mistõttu ei saa asuda seisukohale, et nende kasumlikkus võiks kõnealuse meetme kehtestamise tõttu väheneda. |
| --- | --- |

(146)

Eri liikmesriikide hoidlakäitajate suhtes kehtivad seega turutingimused, mille üle Prantsuse hoidlatel on vähe mõju, mistõttu ei saa asuda seisukohale, et nende kasumlikkus võiks kõnealuse meetme kehtestamise tõttu väheneda.

| (147) | Prantsusmaa märgib lisaks, et Saksamaa ja Belgia hoidlate täituvusmäär on saavutanud kõrge taseme, mis suurenes aastatel 2018–2019 (52). Need kõrged tasemed näitavad, et Prantsuse hoidlate reguleerimine ei võta teiste liikmesriikide käitajatelt võimalust müüa kogu oma hoiustamisvõimsust soodsas turuolukorras. |
| --- | --- |

(147)

Prantsusmaa märgib lisaks, et Saksamaa ja Belgia hoidlate täituvusmäär on saavutanud kõrge taseme, mis suurenes aastatel 2018–2019 (52). Need kõrged tasemed näitavad, et Prantsuse hoidlate reguleerimine ei võta teiste liikmesriikide käitajatelt võimalust müüa kogu oma hoiustamisvõimsust soodsas turuolukorras.

52

5.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (148) | Komisjon sai märkusi kaheksateistkümnelt huvitatud isikult, sealhulgas kolmelt abisaajalt. Neid märkusi käsitletakse põhjendustes 149–233. |
| --- | --- |

(148)

Komisjon sai märkusi kaheksateistkümnelt huvitatud isikult, sealhulgas kolmelt abisaajalt. Neid märkusi käsitletakse põhjendustes 149–233.

5.1.   Meetmest abisaajate märkused

Meetmest abisaajate märkused

5.1.1.   Géométhane

Géométhane

| (149) | Géométhane rõhutab meetme kehtestamise positiivset mõju seoses energiajulgeoleku eesmärgiga. Oma argumentide toetuseks esitas Géométhane komisjonile üksikasjaliku aruande (53). |
| --- | --- |

(149)

Géométhane rõhutab meetme kehtestamise positiivset mõju seoses energiajulgeoleku eesmärgiga. Oma argumentide toetuseks esitas Géométhane komisjonile üksikasjaliku aruande (53).

53

5.1.1.1.   Abi olemasolu

Abi olemasolu

| (150) | Kõnealune meede ei kujuta endast Géométhane’i väitel riigiabi mitmel põhjusel. |
| --- | --- |

(150)

Kõnealune meede ei kujuta endast Géométhane’i väitel riigiabi mitmel põhjusel.

| (151) | Esiteks märgib Géométhane, et riigi vahenditest rahastamist ei toimu, sest ladustamistasu ei saa kvalifitseerida kohustuslikuks makseks: vahendite ülekandmine toimub üksnes eraettevõtjate (maagaasitarnijad ja hoidlakäitajad) vahel, riigi kontroll vahendite üle on piiratud, kõnealune meede ei vähenda riigieelarvet ning sellega nähakse ette käitajate kohustus säilitada kavaga hõlmatud olulised hoidlad. |
| --- | --- |

(151)

Esiteks märgib Géométhane, et riigi vahenditest rahastamist ei toimu, sest ladustamistasu ei saa kvalifitseerida kohustuslikuks makseks: vahendite ülekandmine toimub üksnes eraettevõtjate (maagaasitarnijad ja hoidlakäitajad) vahel, riigi kontroll vahendite üle on piiratud, kõnealune meede ei vähenda riigieelarvet ning sellega nähakse ette käitajate kohustus säilitada kavaga hõlmatud olulised hoidlad.

| (152) | Peale selle ei saa kõnealust meedet pidada valikuliseks eeliseks, mis antakse Prantsusmaa territooriumil tegutsevatele hoidlakäitajatele võrreldes välisriikides asuvate hoidlakäitajatega, kuna nad ei ole kõnealuse meetmega taotletavat eesmärki silmas pidades Prantsuse territooriumil asuvate hoidlakäitajatega võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras. Lisaks ei ole muude paindlikkusinstrumentide kasutajad võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras. |
| --- | --- |

(152)

Peale selle ei saa kõnealust meedet pidada valikuliseks eeliseks, mis antakse Prantsusmaa territooriumil tegutsevatele hoidlakäitajatele võrreldes välisriikides asuvate hoidlakäitajatega, kuna nad ei ole kõnealuse meetmega taotletavat eesmärki silmas pidades Prantsuse territooriumil asuvate hoidlakäitajatega võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras. Lisaks ei ole muude paindlikkusinstrumentide kasutajad võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras.

| (153) | Lõpuks selgitab Géométhane, et kõnealune meede ei mõjuta liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust. |
| --- | --- |

(153)

Lõpuks selgitab Géométhane, et kõnealune meede ei mõjuta liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust.

5.1.1.2.   Abi kokkusobivus

Abi kokkusobivus

| (154) | Kui kõnealune meede tuleks liigitada riigiabiks, tuleks seda Géométhane’i sõnul pidada riigiabi eeskirjadega kokkusobivaks. Kõnealune meede aitab saavutada ühist huvi pakkuvat eesmärki, milleks on energiajulgeolek. Lisaks on see alternatiivsete meetmete analüüsi silmas pidades kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajalik ja asjakohane. |
| --- | --- |

(154)

Kui kõnealune meede tuleks liigitada riigiabiks, tuleks seda Géométhane’i sõnul pidada riigiabi eeskirjadega kokkusobivaks. Kõnealune meede aitab saavutada ühist huvi pakkuvat eesmärki, milleks on energiajulgeolek. Lisaks on see alternatiivsete meetmete analüüsi silmas pidades kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajalik ja asjakohane.

| (155) | Kõnealuse meetme kehtestamisel on ergutav mõju, kuna sellise meetme puudumisel oleks väike osa gaasihoidlate liitumistasudest ja hinnavahe vähenemisest tingitud tulu vähenemine sundinud gaasihoidlate käitajaid oluliste hoidlate tegevust peatama või isegi lõplikult sulgema, et tagada maagaasi varustuskindlus Prantsusmaal. |
| --- | --- |

(155)

Kõnealuse meetme kehtestamisel on ergutav mõju, kuna sellise meetme puudumisel oleks väike osa gaasihoidlate liitumistasudest ja hinnavahe vähenemisest tingitud tulu vähenemine sundinud gaasihoidlate käitajaid oluliste hoidlate tegevust peatama või isegi lõplikult sulgema, et tagada maagaasi varustuskindlus Prantsusmaal.

| (156) | Lubatud tulu arvutamine reguleeritud alusvara hindamismeetodi alusel, mis põhineb jooksvatel majanduskuludel, on põhjendatud ja proportsionaalne, sest:






  — | konsultatsioonifirma läbi viidud välisauditi käigus on regulatiivse mehhanismi rakendamise käigus korraldatud reguleeritud alusvara sõltumatu majanduslik hindamine [...]; |
| --- | --- | --- |

(156)

Lubatud tulu arvutamine reguleeritud alusvara hindamismeetodi alusel, mis põhineb jooksvatel majanduskuludel, on põhjendatud ja proportsionaalne, sest:

—

konsultatsioonifirma läbi viidud välisauditi käigus on regulatiivse mehhanismi rakendamise käigus korraldatud reguleeritud alusvara sõltumatu majanduslik hindamine [...];

| — | CRE ei võtnud kasutusele käitaja esitatud algset reguleeritud alusvara; |
| --- | --- |

—

CRE ei võtnud kasutusele käitaja esitatud algset reguleeritud alusvara;

| — | majanduslike jooksvate kulude metoodika põhineb varade bilansilisel brutoväärtusel, mida kasutatakse reguleeritud alusvara hindamisel; |
| --- | --- |

—

majanduslike jooksvate kulude metoodika põhineb varade bilansilisel brutoväärtusel, mida kasutatakse reguleeritud alusvara hindamisel;

| — | metoodika võimaldab kajastada varade asendamise kulusid, millest on maha arvatud kulum; |
| --- | --- |

—

metoodika võimaldab kajastada varade asendamise kulusid, millest on maha arvatud kulum;

| — | metoodikat kohaldatakse kõigi Prantsusmaal reguleeritavate taristutariifide suhtes; |
| --- | --- |

—

metoodikat kohaldatakse kõigi Prantsusmaal reguleeritavate taristutariifide suhtes;

| — | metoodikat kohaldavad peaaegu kõik Euroopa reguleerivad asutused. |
| --- | --- |

—

metoodikat kohaldavad peaaegu kõik Euroopa reguleerivad asutused.

| (157) | Teise võimalusena ei oleks reguleeritud alusvara hindamine hinnavahede turuväärtuse alusel asjakohane, sest see ei kataks käitajate kulusid, mis on vastuolus direktiivi 2009/73/EÜ kulude katmise põhimõttega. Seega ohustaks turuväärtuse arvessevõtmine reguleerivat mehhanismi, mille eesmärk on tagada, et ülekandesüsteemi nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud hoidlad toimiks. Lisaks on oht, et hinnavahe suurenemise korral võidakse maksta ületasu. CRE saadud reguleeritud alusvara väärtus on kooskõlas taristu turuväärtusega pikas ja keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(157)

Teise võimalusena ei oleks reguleeritud alusvara hindamine hinnavahede turuväärtuse alusel asjakohane, sest see ei kataks käitajate kulusid, mis on vastuolus direktiivi 2009/73/EÜ kulude katmise põhimõttega. Seega ohustaks turuväärtuse arvessevõtmine reguleerivat mehhanismi, mille eesmärk on tagada, et ülekandesüsteemi nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud hoidlad toimiks. Lisaks on oht, et hinnavahe suurenemise korral võidakse maksta ületasu. CRE saadud reguleeritud alusvara väärtus on kooskõlas taristu turuväärtusega pikas ja keskpikas perspektiivis.

| (158) | Ei oleks olnud asjakohane hinnata, kas enne reguleeriva mehhanismi jõustumist saadud tulu ei võimaldanud katta nende algseid investeerimiskulusid, kuna nende tulude lisamine sellesse hindamisse oleks olnud vastuolus Euroopa reguleerivate asutuste tavadega, keeruline ja ebausaldusväärne. |
| --- | --- |

(158)

Ei oleks olnud asjakohane hinnata, kas enne reguleeriva mehhanismi jõustumist saadud tulu ei võimaldanud katta nende algseid investeerimiskulusid, kuna nende tulude lisamine sellesse hindamisse oleks olnud vastuolus Euroopa reguleerivate asutuste tavadega, keeruline ja ebausaldusväärne.

| (159) | Lõpuks võetakse meetmeid, et piirata käitajate kasumiväljavaateid (st kapitali kaalutud keskmine hind, tõhusate hoidlakäitajate kulude piiramine ja stiimulite reguleerimine). |
| --- | --- |

(159)

Lõpuks võetakse meetmeid, et piirata käitajate kasumiväljavaateid (st kapitali kaalutud keskmine hind, tõhusate hoidlakäitajate kulude piiramine ja stiimulite reguleerimine).

| (160) | Teise võimalusena märgib Géométhane, et CRE kasutusele võetud reguleeritud alusvara väärtus on hiljutise tehingu väärtus. 2016. aastal võõrandasid Total, Ineos ja Géostock 98 % Géosudi aktsiatest, kellele kuulub omakorda 50 % Géométhane’i aktsiatest, CNP Assurances’ile [...] eest. Seega on võimalik arvutada ostja poolt võõrandamise ajal prognoositud Géométhane’i koguväärtus, nimelt [...] (54) (lisaks [...] saadaolev raha, st kokku ligikaudu [...]). Géométhane’i sõnul on see turuväärtus kooskõlas CRE poolt 2018. aastal kasutusele võetud reguleeritud alusvara väärtusega 188,9 miljonit eurot pluss pooleliolev põhivara [...]. |
| --- | --- |

(160)

Teise võimalusena märgib Géométhane, et CRE kasutusele võetud reguleeritud alusvara väärtus on hiljutise tehingu väärtus. 2016. aastal võõrandasid Total, Ineos ja Géostock 98 % Géosudi aktsiatest, kellele kuulub omakorda 50 % Géométhane’i aktsiatest, CNP Assurances’ile [...] eest. Seega on võimalik arvutada ostja poolt võõrandamise ajal prognoositud Géométhane’i koguväärtus, nimelt [...] (54) (lisaks [...] saadaolev raha, st kokku ligikaudu [...]). Géométhane’i sõnul on see turuväärtus kooskõlas CRE poolt 2018. aastal kasutusele võetud reguleeritud alusvara väärtusega 188,9 miljonit eurot pluss pooleliolev põhivara [...].

54

| (161) | Kõnealuse meetmega välditakse negatiivset mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Tõepoolest,






  — | Prantsuse maagaasitarnijate ja välismaiste maagaasitarnijate vahelist konkurentsi ei moonutata. Hoiustamisteenuste enampakkumise meetod tagab Prantsuse ja välismaiste maagaasitarnijate võrdse kohtlemise. Lisaks tagab reguleeriva mehhanismiga ette nähtud hoiustamishüvitise rahastamise meetod välismaiste ja Prantsuse tarnijate võrdse kohtlemise. Välismaised tarnijad ei saa kasu madalamatest hindadest võrreldes Prantsusmaa tarnijatega; |
| --- | --- | --- |

(161)

Kõnealuse meetmega välditakse negatiivset mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Tõepoolest,

—

Prantsuse maagaasitarnijate ja välismaiste maagaasitarnijate vahelist konkurentsi ei moonutata. Hoiustamisteenuste enampakkumise meetod tagab Prantsuse ja välismaiste maagaasitarnijate võrdse kohtlemise. Lisaks tagab reguleeriva mehhanismiga ette nähtud hoiustamishüvitise rahastamise meetod välismaiste ja Prantsuse tarnijate võrdse kohtlemise. Välismaised tarnijad ei saa kasu madalamatest hindadest võrreldes Prantsusmaa tarnijatega;

| — | samuti ei moonutata konkurentsi naaberriikide hoidlakäitajate suhtes. Alates reguleeriva mehhanismi jõustumisest on hoidlate täituvusmäär kogu liidus suurenenud ja jõudnud eriti kõrgele tasemele; |
| --- | --- |

—

samuti ei moonutata konkurentsi naaberriikide hoidlakäitajate suhtes. Alates reguleeriva mehhanismi jõustumisest on hoidlate täituvusmäär kogu liidus suurenenud ja jõudnud eriti kõrgele tasemele;

| — | samuti ei moonutata hoidlakäitajate ja veeldatud maagaasi terminalide või võrkudevaheliste ühenduste vahelist konkurentsi veeldatud maagaasi terminalide ja võrkudevaheliste ühenduste asendatavuse puudumise tõttu. Komisjoni ühinemisotsuste tegemise praktikas on maagaasi hoiustamise turg määratletud eraldi turuna. Pigem on küsimus maagaasi hoiustamise, veeldatud maagaasi terminalide ja võrkudevaheliste ühenduste vastastikuses täiendavuses. |
| --- | --- |

—

samuti ei moonutata hoidlakäitajate ja veeldatud maagaasi terminalide või võrkudevaheliste ühenduste vahelist konkurentsi veeldatud maagaasi terminalide ja võrkudevaheliste ühenduste asendatavuse puudumise tõttu. Komisjoni ühinemisotsuste tegemise praktikas on maagaasi hoiustamise turg määratletud eraldi turuna. Pigem on küsimus maagaasi hoiustamise, veeldatud maagaasi terminalide ja võrkudevaheliste ühenduste vastastikuses täiendavuses.

5.1.2.   Storengy

Storengy

| (162) | Géométhane rõhutab meetme kehtestamise positiivset mõju seoses energiajulgeoleku eesmärgiga. Oma argumentide toetuseks esitas Storengy komisjonile üksikasjaliku aruande (55). |
| --- | --- |

(162)

Géométhane rõhutab meetme kehtestamise positiivset mõju seoses energiajulgeoleku eesmärgiga. Oma argumentide toetuseks esitas Storengy komisjonile üksikasjaliku aruande (55).

55

5.1.2.1.   Abi olemasolu

Abi olemasolu

| (163) | Kõnealune meede ei kujuta endast Storengy väitel riigiabi mitmel põhjusel. |
| --- | --- |

(163)

Kõnealune meede ei kujuta endast Storengy väitel riigiabi mitmel põhjusel.

| (164) | Esiteks märgib Storengy, et rahastamine riigi ressurssidest puudub, kuna ladustamistasu ei saa kvalifitseerida kohustuslikuks makseks, vahendite ülekandmine toimub üksnes eraettevõtjate (maagaasitarnijad ja hoidlakäitajad) vahel, riigi kontroll vahendite üle on piiratud, kõnealune meede ei vähenda riigieelarvet ning et sellega nähakse ette käitajate kohustus säilitada kavaga hõlmatud olulised hoidlad. |
| --- | --- |

(164)

Esiteks märgib Storengy, et rahastamine riigi ressurssidest puudub, kuna ladustamistasu ei saa kvalifitseerida kohustuslikuks makseks, vahendite ülekandmine toimub üksnes eraettevõtjate (maagaasitarnijad ja hoidlakäitajad) vahel, riigi kontroll vahendite üle on piiratud, kõnealune meede ei vähenda riigieelarvet ning et sellega nähakse ette käitajate kohustus säilitada kavaga hõlmatud olulised hoidlad.

| (165) | Peale selle ei saa kõnealust meedet pidada valikuliseks eeliseks, mis antakse Prantsusmaa territooriumil tegutsevatele hoidlakäitajatele võrreldes välisriikides asuvate hoidlakäitajatega, kuna nad ei ole meetmega taotletavat eesmärki silmas pidades Prantsuse territooriumil asuvate hoidlakäitajatega võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras. Lisaks ei ole muude paindlikkusinstrumentide kasutajad võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras. |
| --- | --- |

(165)

Peale selle ei saa kõnealust meedet pidada valikuliseks eeliseks, mis antakse Prantsusmaa territooriumil tegutsevatele hoidlakäitajatele võrreldes välisriikides asuvate hoidlakäitajatega, kuna nad ei ole meetmega taotletavat eesmärki silmas pidades Prantsuse territooriumil asuvate hoidlakäitajatega võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras. Lisaks ei ole muude paindlikkusinstrumentide kasutajad võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras.

| (166) | Lõpuks selgitab Storengy, et kõnealune meede ei mõjuta liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust. |
| --- | --- |

(166)

Lõpuks selgitab Storengy, et kõnealune meede ei mõjuta liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust.

5.1.2.2.   Abi kokkusobivus

Abi kokkusobivus

| (167) | Kui kõnealune meede tuleks liigitada riigiabiks, tuleks seda Storengy sõnul pidada riigiabi eeskirjadega kokkusobivaks. Meede aitab saavutada ühist huvi pakkuvat eesmärki, milleks on energiajulgeolek. Lisaks on kõnealune meede alternatiivsete meetmete analüüsi silmas pidades kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajalik ja asjakohane. |
| --- | --- |

(167)

Kui kõnealune meede tuleks liigitada riigiabiks, tuleks seda Storengy sõnul pidada riigiabi eeskirjadega kokkusobivaks. Meede aitab saavutada ühist huvi pakkuvat eesmärki, milleks on energiajulgeolek. Lisaks on kõnealune meede alternatiivsete meetmete analüüsi silmas pidades kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajalik ja asjakohane.

| (168) | Kõnealuse meetme kehtestamisel on ergutav mõju, kuna selle puudumisel oleks väike osa gaasihoidlate liitumistasudest ja hinnavahe vähenemisest tingitud tulu vähenemine sundinud gaasihoidlate käitajaid oluliste hoidlate tegevust peatama või isegi lõplikult sulgema, et tagada maagaasi varustuskindlus Prantsusmaal. |
| --- | --- |

(168)

Kõnealuse meetme kehtestamisel on ergutav mõju, kuna selle puudumisel oleks väike osa gaasihoidlate liitumistasudest ja hinnavahe vähenemisest tingitud tulu vähenemine sundinud gaasihoidlate käitajaid oluliste hoidlate tegevust peatama või isegi lõplikult sulgema, et tagada maagaasi varustuskindlus Prantsusmaal.

| (169) | Lubatud tulu arvutamine reguleeritud alusvara hindamismeetodi alusel, mis põhineb jooksvatel majanduskuludel, on põhjendatud ja proportsionaalne, sest:






  — | konsultatsioonifirma läbi viidud välisauditi käigus on regulatiivse mehhanismi rakendamise käigus korraldatud reguleeritud alusvara sõltumatu majanduslik hindamine [...]; |
| --- | --- | --- |

(169)

Lubatud tulu arvutamine reguleeritud alusvara hindamismeetodi alusel, mis põhineb jooksvatel majanduskuludel, on põhjendatud ja proportsionaalne, sest:

—

konsultatsioonifirma läbi viidud välisauditi käigus on regulatiivse mehhanismi rakendamise käigus korraldatud reguleeritud alusvara sõltumatu majanduslik hindamine [...];

| — | CRE ei võtnud kasutusele käitaja esitatud algset reguleeritud alusvara; |
| --- | --- |

—

CRE ei võtnud kasutusele käitaja esitatud algset reguleeritud alusvara;

| — | majanduslike jooksvate kulude metoodika põhineb varade bilansilisel brutoväärtusel, mida kasutatakse reguleeritud alusvara hindamisel; |
| --- | --- |

—

majanduslike jooksvate kulude metoodika põhineb varade bilansilisel brutoväärtusel, mida kasutatakse reguleeritud alusvara hindamisel;

| — | metoodika võimaldab kajastada varade asendamise kulusid, millest on maha arvatud kulum; |
| --- | --- |

—

metoodika võimaldab kajastada varade asendamise kulusid, millest on maha arvatud kulum;

| — | metoodikat kohaldatakse kõigi Prantsusmaal reguleeritavate taristutariifide suhtes; |
| --- | --- |

—

metoodikat kohaldatakse kõigi Prantsusmaal reguleeritavate taristutariifide suhtes;

| — | metoodikat kohaldavad peaaegu kõik Euroopa reguleerivad asutused. |
| --- | --- |

—

metoodikat kohaldavad peaaegu kõik Euroopa reguleerivad asutused.

| (170) | Teise võimalusena ei oleks reguleeritud alusvara hindamine hinnavahede turuväärtuse alusel asjakohane, sest see ei kataks käitajate kulusid, mis on vastuolus direktiivi 2009/73/EÜ kulude katmise põhimõttega. Seega ohustaks turuväärtuse arvessevõtmine reguleerivat mehhanismi, mille eesmärk on tagada, et ülekandesüsteemi nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud hoidlad toimiks. Lisaks on oht, et hinnavahe suurenemise korral võidakse maksta ületasu. CRE saadud reguleeritud alusvara väärtus on kooskõlas taristu turuväärtusega pikas ja keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(170)

Teise võimalusena ei oleks reguleeritud alusvara hindamine hinnavahede turuväärtuse alusel asjakohane, sest see ei kataks käitajate kulusid, mis on vastuolus direktiivi 2009/73/EÜ kulude katmise põhimõttega. Seega ohustaks turuväärtuse arvessevõtmine reguleerivat mehhanismi, mille eesmärk on tagada, et ülekandesüsteemi nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud hoidlad toimiks. Lisaks on oht, et hinnavahe suurenemise korral võidakse maksta ületasu. CRE saadud reguleeritud alusvara väärtus on kooskõlas taristu turuväärtusega pikas ja keskpikas perspektiivis.

| (171) | Ei oleks olnud asjakohane hinnata, kas enne reguleeriva mehhanismi jõustumist saadud tulu ei võimaldanud katta nende algseid investeerimiskulusid, kuna nende tulude lisamine sellesse hindamisse oleks olnud vastuolus Euroopa reguleerivate asutuste tavadega, keeruline ja ebausaldusväärne. |
| --- | --- |

(171)

Ei oleks olnud asjakohane hinnata, kas enne reguleeriva mehhanismi jõustumist saadud tulu ei võimaldanud katta nende algseid investeerimiskulusid, kuna nende tulude lisamine sellesse hindamisse oleks olnud vastuolus Euroopa reguleerivate asutuste tavadega, keeruline ja ebausaldusväärne.

| (172) | Lisaks võetakse meetmeid, et piirata käitajate kasumiväljavaateid (st kapitali kaalutud keskmine hind, tõhusate hoidlakäitajate kulude piiramine ja stiimulite reguleerimine). |
| --- | --- |

(172)

Lisaks võetakse meetmeid, et piirata käitajate kasumiväljavaateid (st kapitali kaalutud keskmine hind, tõhusate hoidlakäitajate kulude piiramine ja stiimulite reguleerimine).

| (173) | Kõnealuse meetmega välditakse negatiivset mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Tõepoolest,






  — | Prantsuse maagaasitarnijate ja välismaiste maagaasitarnijate vahelist konkurentsi ei moonutata. Hoiustamisteenuste enampakkumise meetod tagab Prantsuse ja välismaiste maagaasitarnijate võrdse kohtlemise. Lisaks tagab reguleeriva mehhanismiga ette nähtud hoiustamishüvitise rahastamise meetod välismaiste ja Prantsuse tarnijate võrdse kohtlemise. Välismaised tarnijad ei saa kasu madalamatest hindadest võrreldes Prantsusmaa tarnijatega; |
| --- | --- | --- |

(173)

Kõnealuse meetmega välditakse negatiivset mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Tõepoolest,

—

Prantsuse maagaasitarnijate ja välismaiste maagaasitarnijate vahelist konkurentsi ei moonutata. Hoiustamisteenuste enampakkumise meetod tagab Prantsuse ja välismaiste maagaasitarnijate võrdse kohtlemise. Lisaks tagab reguleeriva mehhanismiga ette nähtud hoiustamishüvitise rahastamise meetod välismaiste ja Prantsuse tarnijate võrdse kohtlemise. Välismaised tarnijad ei saa kasu madalamatest hindadest võrreldes Prantsusmaa tarnijatega;

| — | samuti ei moonutata konkurentsi naaberriikide hoidlakäitajate suhtes. Alates reguleeriva mehhanismi jõustumisest on hoidlate täituvusmäär kogu liidus suurenenud ja jõudnud eriti kõrgele tasemele; |
| --- | --- |

—

samuti ei moonutata konkurentsi naaberriikide hoidlakäitajate suhtes. Alates reguleeriva mehhanismi jõustumisest on hoidlate täituvusmäär kogu liidus suurenenud ja jõudnud eriti kõrgele tasemele;

| — | samuti ei moonutata hoidlakäitajate ja veeldatud maagaasi terminalide või võrkudevaheliste ühenduste vahelist konkurentsi veeldatud maagaasi terminalide ja võrkudevaheliste ühenduste asendatavuse puudumise tõttu. Komisjoni ühinemisotsuste tegemise praktikas on maagaasi hoiustamise turg määratletud eraldi turuna. Pigem on küsimus maagaasi hoiustamise, veeldatud maagaasi terminalide ja võrkudevaheliste ühenduste vastastikuses täiendavuses. |
| --- | --- |

—

samuti ei moonutata hoidlakäitajate ja veeldatud maagaasi terminalide või võrkudevaheliste ühenduste vahelist konkurentsi veeldatud maagaasi terminalide ja võrkudevaheliste ühenduste asendatavuse puudumise tõttu. Komisjoni ühinemisotsuste tegemise praktikas on maagaasi hoiustamise turg määratletud eraldi turuna. Pigem on küsimus maagaasi hoiustamise, veeldatud maagaasi terminalide ja võrkudevaheliste ühenduste vastastikuses täiendavuses.

5.1.3.   Teréga

Teréga

| (174) | Teréga rõhutab, et hoidlareformi peamine eesmärk on tagada maagaasi varustuskindlus Prantsusmaal, mis oli enne reguleeriva mehhanismi jõustumist ohus. |
| --- | --- |

(174)

Teréga rõhutab, et hoidlareformi peamine eesmärk on tagada maagaasi varustuskindlus Prantsusmaal, mis oli enne reguleeriva mehhanismi jõustumist ohus.

5.1.3.1.   Abi olemasolu

Abi olemasolu

| (175) | Teréga leiab, et meede ei kvalifitseeru riigiabiks. Teréga märgib, et reguleerimissüsteemid, mis põhinevad tõhusa ettevõtja kulude katmise põhimõttel ja investeeritud kapitalilt saadaval normaalsel tulul, on liidus tavalised, kuid neid ei käsitata riigiabina. |
| --- | --- |

(175)

Teréga leiab, et meede ei kvalifitseeru riigiabiks. Teréga märgib, et reguleerimissüsteemid, mis põhinevad tõhusa ettevõtja kulude katmise põhimõttel ja investeeritud kapitalilt saadaval normaalsel tulul, on liidus tavalised, kuid neid ei käsitata riigiabina.

| (176) | Kõigepealt leiab Teréga, et kõnealune meede on üksnes tariifide reguleerimise vahend, mida ei rahastata riigi ressurssidest. See ei mõjuta riigieelarvet ega põhjusta ülemäärase ostuhinna tingimatut edasisuunamist lõpptarbijatele. Lisaks ei teosta Prantsuse riik avalikku kontrolli ei ülekandesüsteemi haldurite kogutud vahendite ega ülekandesüsteemi haldurite endi üle, kes on eraõiguslikud äriühingud, mida kontrollivad enamusosanikud. |
| --- | --- |

(176)

Kõigepealt leiab Teréga, et kõnealune meede on üksnes tariifide reguleerimise vahend, mida ei rahastata riigi ressurssidest. See ei mõjuta riigieelarvet ega põhjusta ülemäärase ostuhinna tingimatut edasisuunamist lõpptarbijatele. Lisaks ei teosta Prantsuse riik avalikku kontrolli ei ülekandesüsteemi haldurite kogutud vahendite ega ülekandesüsteemi haldurite endi üle, kes on eraõiguslikud äriühingud, mida kontrollivad enamusosanikud.

| (177) | Seejärel leiab Teréga, et kõnealune meede ei anna asjaomastele käitajatele valikulist eelist. Reguleeriv mehhanism põhineb enampakkumistel, mis hõlmavad ka tõhususe stiimuleid ning kõigi kulude ja tulude tagantjärele korrigeerimise vahendit. Lisaks tähendab reguleeriva mehhanismi sümmeetrilisus seda, et hoidlakäitajad ei pruugi saada hüvitist, vaid vastupidi, võivad olla sunnitud enammakstud summa tagasi maksma. |
| --- | --- |

(177)

Seejärel leiab Teréga, et kõnealune meede ei anna asjaomastele käitajatele valikulist eelist. Reguleeriv mehhanism põhineb enampakkumistel, mis hõlmavad ka tõhususe stiimuleid ning kõigi kulude ja tulude tagantjärele korrigeerimise vahendit. Lisaks tähendab reguleeriva mehhanismi sümmeetrilisus seda, et hoidlakäitajad ei pruugi saada hüvitist, vaid vastupidi, võivad olla sunnitud enammakstud summa tagasi maksma.

| (178) | Mis puudutab lisaks valikulisuse kriteeriumit, siis leiab Teréga, et välismaiste käitajate olukord ei ole selle kriteeriumi seisukohast asjakohane. Hoidlakäitajad on mitmes mõttes erinevas faktilises ja õiguslikus olukorras võrreldes veeldatud maagaasi terminalide ja võrkudevaheliste ühenduste halduritega, eelkõige seoses eesmärgiga tagada maagaasi varustuskindlus Prantsusmaal. |
| --- | --- |

(178)

Mis puudutab lisaks valikulisuse kriteeriumit, siis leiab Teréga, et välismaiste käitajate olukord ei ole selle kriteeriumi seisukohast asjakohane. Hoidlakäitajad on mitmes mõttes erinevas faktilises ja õiguslikus olukorras võrreldes veeldatud maagaasi terminalide ja võrkudevaheliste ühenduste halduritega, eelkõige seoses eesmärgiga tagada maagaasi varustuskindlus Prantsusmaal.

| (179) | Lisaks selgitab Teréga, et kõnealune meede ei mõjuta kuidagi liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust. Hoiustamisvõimsus müüakse enampakkumisel vastavalt turumehhanismile, mis ei diskrimineeri teistes liikmesriikides asuvaid käitajaid. Peale selle on komisjoni otsustuspraktika ühinemiste kontrolli ja konkurentsivastase tegevuse valdkonnas alati määratlenud kõige rohkem riikliku ulatusega maagaasi hoiustamise asjaomase turu, ilma et oleks kunagi järeldanud, et on olemas laiem turg nii asjaomaste teenuste kui ka geograafilisest vaatepunktist. Igal juhul ei ole asjaolu, et gaasitaristud on rangelt reguleeritud, kooskõlas järeldusega, et maagaasiturgudel on konkurentsi moonutatud. |
| --- | --- |

(179)

Lisaks selgitab Teréga, et kõnealune meede ei mõjuta kuidagi liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust. Hoiustamisvõimsus müüakse enampakkumisel vastavalt turumehhanismile, mis ei diskrimineeri teistes liikmesriikides asuvaid käitajaid. Peale selle on komisjoni otsustuspraktika ühinemiste kontrolli ja konkurentsivastase tegevuse valdkonnas alati määratlenud kõige rohkem riikliku ulatusega maagaasi hoiustamise asjaomase turu, ilma et oleks kunagi järeldanud, et on olemas laiem turg nii asjaomaste teenuste kui ka geograafilisest vaatepunktist. Igal juhul ei ole asjaolu, et gaasitaristud on rangelt reguleeritud, kooskõlas järeldusega, et maagaasiturgudel on konkurentsi moonutatud.

5.1.3.2.   Abi kokkusobivus siseturuga

Abi kokkusobivus siseturuga

| (180) | Eeldades, et reguleeriv mehhanism kujutab endast riigiabi, kuid mida see ei ole, väidab Teréga, et see vastab kõigile siseturuga kokkusobivuse tingimustele ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(180)

Eeldades, et reguleeriv mehhanism kujutab endast riigiabi, kuid mida see ei ole, väidab Teréga, et see vastab kõigile siseturuga kokkusobivuse tingimustele ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses.

| (181) | Teréga leiab, et kõnealune meede teenib ühist huvi, mis on maagaasi varustuskindlus Prantsusmaal. Hoidlates kättesaadava maagaasi koguse suurendamisega püütakse reguleeriva mehhanismiga saavutada varustuskindluse täpset ja mõõdetavat taset. Lisaks vastab kõnealune meede mõistlikul analüüsil põhinevale riigi vajalikule sekkumisele, et reageerida hästi kindlaks tehtud turutõrgetele, nagu lõpptarbijate suutmatus täpsustada varustuskindlusele omistatavat väärtust (näiteks kindlustusväärtus või süsteemi väärtus). Lisaks rõhutab Teréga, et kõnealune meede on sobiv vahend varustuskindluse tugevdamiseks Prantsusmaa territooriumil mitte ainult seoses muude olemasolevate paindlikkusmeetmetega, vaid ka seoses hoiustamise muud liiki reguleerimisega. |
| --- | --- |

(181)

Teréga leiab, et kõnealune meede teenib ühist huvi, mis on maagaasi varustuskindlus Prantsusmaal. Hoidlates kättesaadava maagaasi koguse suurendamisega püütakse reguleeriva mehhanismiga saavutada varustuskindluse täpset ja mõõdetavat taset. Lisaks vastab kõnealune meede mõistlikul analüüsil põhinevale riigi vajalikule sekkumisele, et reageerida hästi kindlaks tehtud turutõrgetele, nagu lõpptarbijate suutmatus täpsustada varustuskindlusele omistatavat väärtust (näiteks kindlustusväärtus või süsteemi väärtus). Lisaks rõhutab Teréga, et kõnealune meede on sobiv vahend varustuskindluse tugevdamiseks Prantsusmaa territooriumil mitte ainult seoses muude olemasolevate paindlikkusmeetmetega, vaid ka seoses hoiustamise muud liiki reguleerimisega.

| (182) | Teréga vaidleb vastu komisjoni menetluse algatamise otsuses esitatud arutluskäigule kõnealuse meetme proportsionaalsuse kohta. Reguleeriva mehhanismiga piiratakse väidetava abi suurust minimaalselt vajalikuga. Reguleerimismehhanism põhineb „tõhusa käitaja“ kulude katmise põhimõttel, hoidlakäitajate tulude piiramisel ja käitajate integreeritud stiimulitel, et tagada nende tegevuskulude tõhusus. Peale selle viis CRE läbi sõltumatu kulude hindamise. Seda tehes tagas CRE üksnes vastuvõetavate kulude katmise. CRE tugines reguleeritud varade hindamisel ka reale objektiivsetele, tänapäevastele ja usaldusväärsetele majandusuuringutele, mille viisid läbi sõltumatud eksperdid. CRE kasutatav varade hindamise metoodika on selles osas järjepidev ja kooskõlas teiste Euroopa reguleerivate asutuste praktikaga. Vastupidiselt sellele, mida väidab komisjon, leiab Teréga, et reguleerimisele eelnevate tulude arvessevõtmine reguleeritud varabaasi väärtuse hulka oleks olemasolevate andmete puudumisel vältimatult puudulik ning igal juhul võib see olla vastuolus õiguse üldpõhimõtetega. Lisaks on CRE töö seotud nii hoidlakäitajate tegevuskulude kui ka varade hindamisega, mis on tema tariifiarutelude käigus süstemaatiliselt avalikustatud, tagades seega meetme läbipaistvuse. |
| --- | --- |

(182)

Teréga vaidleb vastu komisjoni menetluse algatamise otsuses esitatud arutluskäigule kõnealuse meetme proportsionaalsuse kohta. Reguleeriva mehhanismiga piiratakse väidetava abi suurust minimaalselt vajalikuga. Reguleerimismehhanism põhineb „tõhusa käitaja“ kulude katmise põhimõttel, hoidlakäitajate tulude piiramisel ja käitajate integreeritud stiimulitel, et tagada nende tegevuskulude tõhusus. Peale selle viis CRE läbi sõltumatu kulude hindamise. Seda tehes tagas CRE üksnes vastuvõetavate kulude katmise. CRE tugines reguleeritud varade hindamisel ka reale objektiivsetele, tänapäevastele ja usaldusväärsetele majandusuuringutele, mille viisid läbi sõltumatud eksperdid. CRE kasutatav varade hindamise metoodika on selles osas järjepidev ja kooskõlas teiste Euroopa reguleerivate asutuste praktikaga. Vastupidiselt sellele, mida väidab komisjon, leiab Teréga, et reguleerimisele eelnevate tulude arvessevõtmine reguleeritud varabaasi väärtuse hulka oleks olemasolevate andmete puudumisel vältimatult puudulik ning igal juhul võib see olla vastuolus õiguse üldpõhimõtetega. Lisaks on CRE töö seotud nii hoidlakäitajate tegevuskulude kui ka varade hindamisega, mis on tema tariifiarutelude käigus süstemaatiliselt avalikustatud, tagades seega meetme läbipaistvuse.

| (183) | Lõpuks leiab Teréga, et kõnealune meede ei moonuta konkurentsi Prantsusmaal ja välismaal asuvate maagaasitarnijate vahel. Kõnealune meede ei ole diskrimineeriv. Kõik jaemüüjad saavad osta võimsust Prantsusmaa hoidlatest enampakkumiste teel. Lisaks maksavad kõik Prantsusmaa kliente teenindavad jaetarnijad ATRT-tariife, toetades seega hüvitamismehhanismi. Meetmel on isegi positiivne mõju maagaasi jaeturgudele, vähendades pingelisi aegu ja võrgu ülekoormuse ohtu. Samuti ei moonuta meede ka konkurentsi veeldatud maagaasi käitajate ja võrkudevaheliste ühenduste halduritega. Need turuosalised, kelle suhtes kohaldatakse suures osas ka oma tulude reguleerimise mehhanisme, ei ole hoidlakäitajatega konkurentsisuhtes, vaid pigem täiendavad varustuskindluse täitmise eesmärki. Kõnealuse meetmega ei eelistata üht maagaasi tarneallikat teisele ega keelata ega takistata selliste täiendavate vahendite kasutamist nagu võrkudevahelised ühendused ja veeldatud maagaasi terminalid. Näiteks näitavad seda suundumust Euroopa veeldatud maagaasi terminalide võimsuse kasutusmäärad viimastel aastatel. Viimaseks, kõnealune meede ei moonuta konkurentsi välismaiste hoidlakäitajate suhtes. Viimaseid ei tohiks karistada enampakkumistega, mis põhinevad turupõhisel mehhanismil, ning tegelikkuses ei ole kõnealuse meetme kehtestamine takistanud aktsiate märkimise määrade üldist tõusu Euroopas. |
| --- | --- |

(183)

Lõpuks leiab Teréga, et kõnealune meede ei moonuta konkurentsi Prantsusmaal ja välismaal asuvate maagaasitarnijate vahel. Kõnealune meede ei ole diskrimineeriv. Kõik jaemüüjad saavad osta võimsust Prantsusmaa hoidlatest enampakkumiste teel. Lisaks maksavad kõik Prantsusmaa kliente teenindavad jaetarnijad ATRT-tariife, toetades seega hüvitamismehhanismi. Meetmel on isegi positiivne mõju maagaasi jaeturgudele, vähendades pingelisi aegu ja võrgu ülekoormuse ohtu. Samuti ei moonuta meede ka konkurentsi veeldatud maagaasi käitajate ja võrkudevaheliste ühenduste halduritega. Need turuosalised, kelle suhtes kohaldatakse suures osas ka oma tulude reguleerimise mehhanisme, ei ole hoidlakäitajatega konkurentsisuhtes, vaid pigem täiendavad varustuskindluse täitmise eesmärki. Kõnealuse meetmega ei eelistata üht maagaasi tarneallikat teisele ega keelata ega takistata selliste täiendavate vahendite kasutamist nagu võrkudevahelised ühendused ja veeldatud maagaasi terminalid. Näiteks näitavad seda suundumust Euroopa veeldatud maagaasi terminalide võimsuse kasutusmäärad viimastel aastatel. Viimaseks, kõnealune meede ei moonuta konkurentsi välismaiste hoidlakäitajate suhtes. Viimaseid ei tohiks karistada enampakkumistega, mis põhinevad turupõhisel mehhanismil, ning tegelikkuses ei ole kõnealuse meetme kehtestamine takistanud aktsiate märkimise määrade üldist tõusu Euroopas.

5.2.   Muude huvitatud isikute märkused

Muude huvitatud isikute märkused

5.2.1.   Prantsusmaa sõltumatu elektri- ja gaasiühendus (Association française indépendante de l’électricité et du gaz (AFIEG) (56)
  )

Prantsusmaa sõltumatu elektri- ja gaasiühendus (Association française indépendante de l’électricité et du gaz (AFIEG)

56

)

| (184) | AFIEG esitas märkused ladustamisvarade hindamismeetodite ning varustuskindluse tagamiseks vajalike varade mahu ja tootlikkuse ulatuse kohta. |
| --- | --- |

(184)

AFIEG esitas märkused ladustamisvarade hindamismeetodite ning varustuskindluse tagamiseks vajalike varade mahu ja tootlikkuse ulatuse kohta.

| (185) | AFIEG juhib tähelepanu sellele, et enne reformi valitsenud konkurentsimoonutused, mis tulenesid eelmise süsteemi läbipaistmatusest, on kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(185)

AFIEG juhib tähelepanu sellele, et enne reformi valitsenud konkurentsimoonutused, mis tulenesid eelmise süsteemi läbipaistmatusest, on kõrvaldatud.

| (186) | Mis puudutab reguleeritud alusvara hindamise meetodit, siis ei ole AFIEGil täpseid arvandmeid, et kinnitada CRE kasutatud väärtuse hindamise meetodit, kuid ta leiab, et bilansilisele turuväärtusele tuleks eelistada majanduslikku turuväärtust. See valik võimaldaks kajastada hoiustamist konkreetsel ajahetkel, mitte ajaloolisest seisukohast. Peale selle leiab AFIEG, et puhvergaasi väärtuse hindamine tundub olevat ladustamisvarade hindamise põhikomponent, ning soovib seetõttu võtta arvesse puhvergaasi amortiseerimise eeskirjade valiku finantsmõju reguleeritud alusvara koguväärtusele. Lõpuks märgib AFIEG, et hoidlakäitajad ei seisa oma tegevuse tõttu silmitsi suurema ohuga kui ülekandesüsteemi haldurid. Seetõttu ei tohiks hoidlakäitajatele reguleeritud alusvara eest ette nähtud tulumäär olla suurem ülekandesüsteemi haldurite omast. |
| --- | --- |

(186)

Mis puudutab reguleeritud alusvara hindamise meetodit, siis ei ole AFIEGil täpseid arvandmeid, et kinnitada CRE kasutatud väärtuse hindamise meetodit, kuid ta leiab, et bilansilisele turuväärtusele tuleks eelistada majanduslikku turuväärtust. See valik võimaldaks kajastada hoiustamist konkreetsel ajahetkel, mitte ajaloolisest seisukohast. Peale selle leiab AFIEG, et puhvergaasi väärtuse hindamine tundub olevat ladustamisvarade hindamise põhikomponent, ning soovib seetõttu võtta arvesse puhvergaasi amortiseerimise eeskirjade valiku finantsmõju reguleeritud alusvara koguväärtusele. Lõpuks märgib AFIEG, et hoidlakäitajad ei seisa oma tegevuse tõttu silmitsi suurema ohuga kui ülekandesüsteemi haldurid. Seetõttu ei tohiks hoidlakäitajatele reguleeritud alusvara eest ette nähtud tulumäär olla suurem ülekandesüsteemi haldurite omast.

| (187) | AFIEG leiab, et Prantsusmaa ametiasutused peaksid varustuskindluse tagamiseks vajalike hoiustamisvarade mahu ja tootlikkuse ulatust vähendama, et maksimeerida hoiustamise kulutõhusust tarbijate jaoks. Prantsusmaa ametiasutused on kehtestanud varustuskindluse tagamiseks vajaliku minimaalse maagaasivaru, mille puhul on voolumahu vajadus 1 990 GWh päevas ja mahu vajadus 64 TWh, (57) samas kui PPEd käsitlevas dekreedis ajavahemikuks 2023–2028 sätestatud loetelus võetakse arvesse voolumahtu 2 376 GWh/päev ja mahtu 138,5 TWh. AFIEG leiab, et PPEd käsitleva dekreediga kehtestatud kohaldamisala on hoiustamisvajadusega võrreldes osutunud Prantsusmaa varustuskindluse tagamiseks liiga suureks. Seetõttu tuleks kohaldamisala väiksemaks ümber hinnata, et mitte tekitada lõpptarbijatele lisakulusid ega halvendada muid maagaasi paindlikkuse võimalusi. Peale selle märgib AFIEG, et Prantsusmaa ametiasutuste määratud riskide maandamise taseme on liiga range – 2 % võrreldes naaberriikide 5 %-ga. |
| --- | --- |

(187)

AFIEG leiab, et Prantsusmaa ametiasutused peaksid varustuskindluse tagamiseks vajalike hoiustamisvarade mahu ja tootlikkuse ulatust vähendama, et maksimeerida hoiustamise kulutõhusust tarbijate jaoks. Prantsusmaa ametiasutused on kehtestanud varustuskindluse tagamiseks vajaliku minimaalse maagaasivaru, mille puhul on voolumahu vajadus 1 990 GWh päevas ja mahu vajadus 64 TWh, (57) samas kui PPEd käsitlevas dekreedis ajavahemikuks 2023–2028 sätestatud loetelus võetakse arvesse voolumahtu 2 376 GWh/päev ja mahtu 138,5 TWh. AFIEG leiab, et PPEd käsitleva dekreediga kehtestatud kohaldamisala on hoiustamisvajadusega võrreldes osutunud Prantsusmaa varustuskindluse tagamiseks liiga suureks. Seetõttu tuleks kohaldamisala väiksemaks ümber hinnata, et mitte tekitada lõpptarbijatele lisakulusid ega halvendada muid maagaasi paindlikkuse võimalusi. Peale selle märgib AFIEG, et Prantsusmaa ametiasutuste määratud riskide maandamise taseme on liiga range – 2 % võrreldes naaberriikide 5 %-ga.

57

5.2.2.   Prantsusmaa gaasiühendus (Association française du gaz (AFG) (58)
  )

Prantsusmaa gaasiühendus (Association française du gaz (AFG)

58

)

| (188) | AFG on seisukohal, et maagaasihoidlate reguleerimise meetmed, mille Prantsusmaa ametivõimud alates 1. jaanuarist 2018 kehtestasid, on kasulikud. |
| --- | --- |

(188)

AFG on seisukohal, et maagaasihoidlate reguleerimise meetmed, mille Prantsusmaa ametivõimud alates 1. jaanuarist 2018 kehtestasid, on kasulikud.

| (189) | AFG leiab ka, et kõnealune meede põhineb kulude kaudu reguleerimise põhimõttel ning on toonud kaasa varade tõhusa ja proportsionaalse hindamise. AFG väidab, et seda kulupõhist reguleerimispõhimõtet kohaldab enamik reguleerivaid asutusi ning seda kohaldatakse Prantsusmaal maagaasi tarne ja jaotusega seotud tegevuse ning veeldatud maagaasi terminalide suhtes. |
| --- | --- |

(189)

AFG leiab ka, et kõnealune meede põhineb kulude kaudu reguleerimise põhimõttel ning on toonud kaasa varade tõhusa ja proportsionaalse hindamise. AFG väidab, et seda kulupõhist reguleerimispõhimõtet kohaldab enamik reguleerivaid asutusi ning seda kohaldatakse Prantsusmaal maagaasi tarne ja jaotusega seotud tegevuse ning veeldatud maagaasi terminalide suhtes.

| (190) | AFG arvates oleks meetod, mille puhul kasutatakse „tõhusate ettevõtjate“ kulude asemel turuhindu, võinud viia muutliku ja majanduslikult kaugeltki mitte kõige optimaalsema reguleeriva raamistiku määratlemiseni: tegelikult ei taga meetod ebasoodsate hinnavahede korral nende kulude katmist, mille tõttu võivad ettevõtjad raskesse olukorda sattuda. Kui aga hinnavahed turul oleksid väga soodsad, saaksid ettevõtjad liiga suurt tulu ja väärtus hoidlate klientide jaoks oleks kaugel optimaalsest. |
| --- | --- |

(190)

AFG arvates oleks meetod, mille puhul kasutatakse „tõhusate ettevõtjate“ kulude asemel turuhindu, võinud viia muutliku ja majanduslikult kaugeltki mitte kõige optimaalsema reguleeriva raamistiku määratlemiseni: tegelikult ei taga meetod ebasoodsate hinnavahede korral nende kulude katmist, mille tõttu võivad ettevõtjad raskesse olukorda sattuda. Kui aga hinnavahed turul oleksid väga soodsad, saaksid ettevõtjad liiga suurt tulu ja väärtus hoidlate klientide jaoks oleks kaugel optimaalsest.

| (191) | AFG hinnangul ei ole Prantsuse gaasihoidlate reguleerimine põhjustanud konkurentsimoonutusi võrreldes muude maagaasitaristutega Prantsusmaal, veeldatud maagaasi terminalidega Prantsusmaal ja Euroopa Liidus või liidu hoidlakäitajatega. Veeldatud maagaasi terminalide kohta märgib AFG, et Prantsusmaale imporditud veeldatud maagaasi mahud on kahe aasta jooksul kahekordistunud, ulatudes 9,6 miljardilt kuupmeetrilt 2017. aastal 21,5 miljardi kuupmeetrini 2019. aastal. AFG märgib ka seda, et Saksamaal uuritakse praegu veeldatud maagaasi terminalide arendusprojekte. Seoses Euroopa hoidlakäitajatega rõhutab AFG seda, et Saksamaa, Madalmaade ja Belgia hoidlate täituvusmäärad suurenesid aastatel 2018–2019 ja moodustasid 1. novembril 2019 vähemalt 95 % Lääne-Euroopa tasemest. |
| --- | --- |

(191)

AFG hinnangul ei ole Prantsuse gaasihoidlate reguleerimine põhjustanud konkurentsimoonutusi võrreldes muude maagaasitaristutega Prantsusmaal, veeldatud maagaasi terminalidega Prantsusmaal ja Euroopa Liidus või liidu hoidlakäitajatega. Veeldatud maagaasi terminalide kohta märgib AFG, et Prantsusmaale imporditud veeldatud maagaasi mahud on kahe aasta jooksul kahekordistunud, ulatudes 9,6 miljardilt kuupmeetrilt 2017. aastal 21,5 miljardi kuupmeetrini 2019. aastal. AFG märgib ka seda, et Saksamaal uuritakse praegu veeldatud maagaasi terminalide arendusprojekte. Seoses Euroopa hoidlakäitajatega rõhutab AFG seda, et Saksamaa, Madalmaade ja Belgia hoidlate täituvusmäärad suurenesid aastatel 2018–2019 ja moodustasid 1. novembril 2019 vähemalt 95 % Lääne-Euroopa tasemest.

5.2.3.   Energiasektori jaeettevõtjate riiklik ühendus (Association nationale des opérateurs détaillants en énergie (ANODE) (59)
  )

Energiasektori jaeettevõtjate riiklik ühendus (Association nationale des opérateurs détaillants en énergie (ANODE)

59

)

| (192) | ANODE leiab, et Prantsusmaa gaasihoidlate reguleerimine võimaldab ühitada tarnijate vajadust hoiustamisvõimsuse müümise turureeglite järele reguleeritud mehhanismiga varustuskindluse tagamiseks. |
| --- | --- |

(192)

ANODE leiab, et Prantsusmaa gaasihoidlate reguleerimine võimaldab ühitada tarnijate vajadust hoiustamisvõimsuse müümise turureeglite järele reguleeritud mehhanismiga varustuskindluse tagamiseks.

| (193) | ANODE peab oluliseks ka seda, et hoidlate kasutuse ja täituvusega seotud eesmärk ning varustuskindluse tagamiseks arvesse võetavate varade ulatus hüvitamissüsteemis vaadatakse korrapäraselt üle, et tagada nende vastavus tegelikele vajadustele. ANODE hinnangul on see punkt eriti oluline, sest Prantsusmaa eeldas, et maagaasi tarbimine väheneb 2 %, elektri tootmine välja arvatud [...]. |
| --- | --- |

(193)

ANODE peab oluliseks ka seda, et hoidlate kasutuse ja täituvusega seotud eesmärk ning varustuskindluse tagamiseks arvesse võetavate varade ulatus hüvitamissüsteemis vaadatakse korrapäraselt üle, et tagada nende vastavus tegelikele vajadustele. ANODE hinnangul on see punkt eriti oluline, sest Prantsusmaa eeldas, et maagaasi tarbimine väheneb 2 %, elektri tootmine välja arvatud [...].

| (194) | Mis puudutab proportsionaalsust, siis leiab ANODE, et CRE peaks võtma arvesse hoidlate kulude ja käitamisega saadud kogemust ning hoidlakäitajate riskide vähendamist. Komisjon leiab, et hoidlakäitajatele reguleeritud alusvara eest makstav tulumäär tuleks viia kooskõlla ülekandesüsteemi haldurite omaga. |
| --- | --- |

(194)

Mis puudutab proportsionaalsust, siis leiab ANODE, et CRE peaks võtma arvesse hoidlate kulude ja käitamisega saadud kogemust ning hoidlakäitajate riskide vähendamist. Komisjon leiab, et hoidlakäitajatele reguleeritud alusvara eest makstav tulumäär tuleks viia kooskõlla ülekandesüsteemi haldurite omaga.

5.2.4.   Elektri- ja gaasisektorit reguleeriv komisjon (Commission de Régulation de l’Électricité et du Gaz (CREG) (60)
  )

Elektri- ja gaasisektorit reguleeriv komisjon (Commission de Régulation de l’Électricité et du Gaz (CREG)

60

)

| (195) | CREG leiab, et ei ole tõendatud, et Prantsusmaa kogu hoiustamisvõimsus on maagaasi varustuskindluse tagamiseks igal ajal vajalik. Osa sellest maagaasist (mis võib olla märkimisväärselt suur) kasutavad prahtijad selleks, et saada tulu maagaasi suvise ja talvise hinna erinevustega spekuleerimisest. Seega võib hüvitamismehhanism osutuda ka tasuta võimaluseks, mille abil prahtijad saavad maagaasilt kapitalikasumit teenida. See annab Prantsusmaal tegutsevatele prahtijatele konkurentsieelise, millest ei saa kasu naaberriikide prahtijad. |
| --- | --- |

(195)

CREG leiab, et ei ole tõendatud, et Prantsusmaa kogu hoiustamisvõimsus on maagaasi varustuskindluse tagamiseks igal ajal vajalik. Osa sellest maagaasist (mis võib olla märkimisväärselt suur) kasutavad prahtijad selleks, et saada tulu maagaasi suvise ja talvise hinna erinevustega spekuleerimisest. Seega võib hüvitamismehhanism osutuda ka tasuta võimaluseks, mille abil prahtijad saavad maagaasilt kapitalikasumit teenida. See annab Prantsusmaal tegutsevatele prahtijatele konkurentsieelise, millest ei saa kasu naaberriikide prahtijad.

| (196) | Belgias on ainult üks maagaasihoidla (Loenhouti hoidla), mida käitab ettevõtja Fluxys Belgium (61). CREG leiab, et see rajatis konkureerib teiste liidu loodeosas asuvate hoiustamisrajatistega. |
| --- | --- |

(196)

Belgias on ainult üks maagaasihoidla (Loenhouti hoidla), mida käitab ettevõtja Fluxys Belgium (61). CREG leiab, et see rajatis konkureerib teiste liidu loodeosas asuvate hoiustamisrajatistega.

61

| (197) | Kuigi erinevus maagaasi talviste ja suviste hindade vahel oli 2017. ja 2018. aastal väike, tõi Ühendkuningriigi suurima hoidla kasutamise võimatus kaasa hoiustamisvõimsuste reserveerimise suurenemise ELi loodepiirkonna turul. See selgitab Loenhouti 87 % ja 84 % täituvusmäärasid hooaegadel 2016–2017 ja 2017–2018. |
| --- | --- |

(197)

Kuigi erinevus maagaasi talviste ja suviste hindade vahel oli 2017. ja 2018. aastal väike, tõi Ühendkuningriigi suurima hoidla kasutamise võimatus kaasa hoiustamisvõimsuste reserveerimise suurenemise ELi loodepiirkonna turul. See selgitab Loenhouti 87 % ja 84 % täituvusmäärasid hooaegadel 2016–2017 ja 2017–2018.

| (198) | 2018.–2019. aasta hooaja täituvusmäär oli aga väike, moodustades 54 %, samal ajal kui 28 ELi liikmesriigi täituvusmäär püsis stabiilsena. Sellega seoses märgib CREG, et Prantsusmaa hoidlate täituvusmäär suurenes 75 %-lt hooajal 2017–2018 94 %-le hooajal 2018–2019. Loenhouti kui paindlikkuse allika rolli on üle võtnud Prantsusmaa hoiustamisrajatised, mis on tänu uuele reguleerivale toetusraamistikule saanud kasu väga madalatest tariifidest. CREG leiab, et Prantsusmaa hüvitamismehhanismi kehtestamise mõju Loenhoutile on seega olnud märkimisväärne: Loenhoutis jätkasid tegutsemist üksnes need turuosalised, kellel olid pikaajalised lepingud. CREG leiab, et Prantsusmaa hüvitamismehhanism sunnib naabruses asuvaid hoidlakäitajaid müüma oma hoiustamisvõimsusi piirkuluga või isegi väiksema hinnaga. |
| --- | --- |

(198)

2018.–2019. aasta hooaja täituvusmäär oli aga väike, moodustades 54 %, samal ajal kui 28 ELi liikmesriigi täituvusmäär püsis stabiilsena. Sellega seoses märgib CREG, et Prantsusmaa hoidlate täituvusmäär suurenes 75 %-lt hooajal 2017–2018 94 %-le hooajal 2018–2019. Loenhouti kui paindlikkuse allika rolli on üle võtnud Prantsusmaa hoiustamisrajatised, mis on tänu uuele reguleerivale toetusraamistikule saanud kasu väga madalatest tariifidest. CREG leiab, et Prantsusmaa hüvitamismehhanismi kehtestamise mõju Loenhoutile on seega olnud märkimisväärne: Loenhoutis jätkasid tegutsemist üksnes need turuosalised, kellel olid pikaajalised lepingud. CREG leiab, et Prantsusmaa hüvitamismehhanism sunnib naabruses asuvaid hoidlakäitajaid müüma oma hoiustamisvõimsusi piirkuluga või isegi väiksema hinnaga.

| (199) | CREG juhib tähelepanu ka sellele, et 2019.–2020. aasta hooaja täituvusmäär on erakordne nii Belgias (97 %) kui ka 28 ELi liikmesriigis (97 %). See määr on tingitud väga madalatest maagaasihindadest 2019. aasta suvel ja märkimisväärsest hinnavahest. |
| --- | --- |

(199)

CREG juhib tähelepanu ka sellele, et 2019.–2020. aasta hooaja täituvusmäär on erakordne nii Belgias (97 %) kui ka 28 ELi liikmesriigis (97 %). See määr on tingitud väga madalatest maagaasihindadest 2019. aasta suvel ja märkimisväärsest hinnavahest.

| (200) | Sellest tulenevalt on CREG seisukohal, et ei saa välistada, et Prantsusmaal kohaldatav hüvitamismehhanism põhjustab konkurentsimoonutusi Prantsusmaa hoidlakäitajate ja naaberliikmesriikide hoidlakäitajate vahel, Prantsusmaa turul ja naaberliikmesriikide turgudel tegutsevate turuosaliste vahel ning ühelt poolt maagaasihoidlate käitajate ning teiselt poolt veeldatud maagaasi ettevõtjate ja võrkudevaheliste ühenduste käitajate vahel. |
| --- | --- |

(200)

Sellest tulenevalt on CREG seisukohal, et ei saa välistada, et Prantsusmaal kohaldatav hüvitamismehhanism põhjustab konkurentsimoonutusi Prantsusmaa hoidlakäitajate ja naaberliikmesriikide hoidlakäitajate vahel, Prantsusmaa turul ja naaberliikmesriikide turgudel tegutsevate turuosaliste vahel ning ühelt poolt maagaasihoidlate käitajate ning teiselt poolt veeldatud maagaasi ettevõtjate ja võrkudevaheliste ühenduste käitajate vahel.

5.2.5.   [...] (62)

[...]

62

| (201) | [...] on seisukohal, et maagaasivaru loomine on hädavajalik, et tagada lühiajaline varustuskindlus, ning 2018. aastal rakendatud reguleerimispõhimõtted näivad asjakohased. Kuna varustuskindluse tagamiseks vajalik hoiustamismaht on suurem kui „majanduslik“ maht, mille väärtus määrataks turul spontaanselt, on hoidlakäitajate tulusid vaja täiendada. |
| --- | --- |

(201)

[...] on seisukohal, et maagaasivaru loomine on hädavajalik, et tagada lühiajaline varustuskindlus, ning 2018. aastal rakendatud reguleerimispõhimõtted näivad asjakohased. Kuna varustuskindluse tagamiseks vajalik hoiustamismaht on suurem kui „majanduslik“ maht, mille väärtus määrataks turul spontaanselt, on hoidlakäitajate tulusid vaja täiendada.

| (202) | Reguleeritav kohaldamisala peaks siiski piirduma hoiustamismahtudega, mis on varustuskindluse tagamiseks hädavajalikud. See on oluline selleks, et lõpptarbijad ei kannaks ülemääraseid kulusid. Liiga suur kohaldamisala võib karistada muus liikmesriigis asuvaid hoidlakäitajaid ning avaldada mõju veeldatud maagaasi terminalidele ja ühendustele. |
| --- | --- |

(202)

Reguleeritav kohaldamisala peaks siiski piirduma hoiustamismahtudega, mis on varustuskindluse tagamiseks hädavajalikud. See on oluline selleks, et lõpptarbijad ei kannaks ülemääraseid kulusid. Liiga suur kohaldamisala võib karistada muus liikmesriigis asuvaid hoidlakäitajaid ning avaldada mõju veeldatud maagaasi terminalidele ja ühendustele.

| (203) | [...] möönab, et varustuskindluse tagamiseks vajaliku hoiustamismahu täpne kindlaksmääramine on keeruline. [...] on siiski seisukohal, et varustuskindluse tagamiseks võib olla asjakohane kõikide maa-aluste hoidlate kaasamine vajalike hoidlate kohaldamisalasse. Viimase aja arenguid arvestades leiab [...], et Prantsusmaa valitud variandid võivad viia eelkõige veeldatud maagaasi varude suurema kasutamiseni, mis tooks kaasa varustuskindluse jaoks vajaliku mahu vähenemise. |
| --- | --- |

(203)

[...] möönab, et varustuskindluse tagamiseks vajaliku hoiustamismahu täpne kindlaksmääramine on keeruline. [...] on siiski seisukohal, et varustuskindluse tagamiseks võib olla asjakohane kõikide maa-aluste hoidlate kaasamine vajalike hoidlate kohaldamisalasse. Viimase aja arenguid arvestades leiab [...], et Prantsusmaa valitud variandid võivad viia eelkõige veeldatud maagaasi varude suurema kasutamiseni, mis tooks kaasa varustuskindluse jaoks vajaliku mahu vähenemise.

| (204) | Samuti kahtleb [...] valikus piirata reguleeritud kohaldamisala üksnes maa-aluse hoiustamisvõimsusega, seda enam, et Prantsuse õigusnormides tunnistatakse veeldatud maagaasi terminalide varude olemasolu ja leitakse, et neid varusid saab kasutada maagaasi varustuskindluse tagamiseks. |
| --- | --- |

(204)

Samuti kahtleb [...] valikus piirata reguleeritud kohaldamisala üksnes maa-aluse hoiustamisvõimsusega, seda enam, et Prantsuse õigusnormides tunnistatakse veeldatud maagaasi terminalide varude olemasolu ja leitakse, et neid varusid saab kasutada maagaasi varustuskindluse tagamiseks.

| (205) | Keskmises ja pikas perspektiivis eeldab [...], et Prantsusmaa peab hakkama tegelema mõne gaasitaristu likvideerimisega. Seega, isegi kui impordimahu suurenemine tooks kaasa varustuskindluse tagamiseks hoiustatava mahu vähenemise, võib see alternatiiv osutuda kokkuvõttes väga kulukaks. Seetõttu tundub, et varustuskindluse tagamiseks on olemasolevate hoidlate kasutamine asjakohasem kui uute impordimahtude loomine. |
| --- | --- |

(205)

Keskmises ja pikas perspektiivis eeldab [...], et Prantsusmaa peab hakkama tegelema mõne gaasitaristu likvideerimisega. Seega, isegi kui impordimahu suurenemine tooks kaasa varustuskindluse tagamiseks hoiustatava mahu vähenemise, võib see alternatiiv osutuda kokkuvõttes väga kulukaks. Seetõttu tundub, et varustuskindluse tagamiseks on olemasolevate hoidlate kasutamine asjakohasem kui uute impordimahtude loomine.

5.2.6.   Energiaettevõtjate Euroopa Föderatsioon (European Federation of Energy Traders (EFET) (63)
  )

Energiaettevõtjate Euroopa Föderatsioon (European Federation of Energy Traders (EFET)

63

)

| (206) | EFET toetab Prantsusmaa ametiasutuste 2018. aastal ellu viidud reformi, millega loodi atraktiivne ja konkurentsivõimeline maagaasihoidlate turg Prantsusmaal. |
| --- | --- |

(206)

EFET toetab Prantsusmaa ametiasutuste 2018. aastal ellu viidud reformi, millega loodi atraktiivne ja konkurentsivõimeline maagaasihoidlate turg Prantsusmaal.

| (207) | Abi kokkusobivuse osas ei sea EFET kahtluse alla baasväärtuse ega kapitali tasuvuse määra arvutamise metoodikat, mille on määratlenud CRE. Reguleeritud varade väärtus peaks vastama reguleeritud alusvaradele ja reguleeritud tasumäärale. |
| --- | --- |

(207)

Abi kokkusobivuse osas ei sea EFET kahtluse alla baasväärtuse ega kapitali tasuvuse määra arvutamise metoodikat, mille on määratlenud CRE. Reguleeritud varade väärtus peaks vastama reguleeritud alusvaradele ja reguleeritud tasumäärale.

| (208) | EFET ei leia, et reformi käivitamine oleks võinud põhjustada konkurentsimoonutusi Prantsuse maagaasihoidlate käitajate ja teiste liikmesriikide käitajate vahel, sest alates 2018. aastast on Prantsusmaal ja välisriikides tegutsevate ettevõtjate arv pidevalt kasvanud, ega maagaasihoidlate käitajate ja veeldatud maagaasi terminalide käitajate vahel, sest veeldatud maagaasi terminalide turuväärtus on alates 2018. aastast stabiilselt kasvanud. |
| --- | --- |

(208)

EFET ei leia, et reformi käivitamine oleks võinud põhjustada konkurentsimoonutusi Prantsuse maagaasihoidlate käitajate ja teiste liikmesriikide käitajate vahel, sest alates 2018. aastast on Prantsusmaal ja välisriikides tegutsevate ettevõtjate arv pidevalt kasvanud, ega maagaasihoidlate käitajate ja veeldatud maagaasi terminalide käitajate vahel, sest veeldatud maagaasi terminalide turuväärtus on alates 2018. aastast stabiilselt kasvanud.

5.2.7.   Elengy (64)

Elengy

64

| (209) | Reformi kehtestamine ei ole veeldatud maagaasi terminalide kasutamise stiimuleid kunstlikult vähendanud. Esiteks on Elengy terminalide tegevusmaht alates meetme rakendamisest kasvanud, jõudes 2019. ja 2020. aastal rekordtasemele. |
| --- | --- |

(209)

Reformi kehtestamine ei ole veeldatud maagaasi terminalide kasutamise stiimuleid kunstlikult vähendanud. Esiteks on Elengy terminalide tegevusmaht alates meetme rakendamisest kasvanud, jõudes 2019. ja 2020. aastal rekordtasemele.

| (210) | Teiseks mõjutavad veeldatud maagaasi terminalide atraktiivsust mitmesugused tegurid: lõhe ELi ja Aasia turgude vahel, tariifid, pikaajaliste lepingute olemasolu, järgnevate turgude sügavus ja likviidsus, terminali paindlikkus ja kaubanduseeskirjad. Hoiustamist reguleerival meetmel ei ole otsest mõju nendele atraktiivsuse teguritele, kuid sellel on olnud kaudsed ja positiivsed tagajärjed. Reform on aidanud maksimeerida liidu hoiustamisvõimsust, suurendades liidu maagaasituru sügavust, mis on võimaldanud hoiustada maagaasi ja vähendada tarbijate kulusid, kui nõudlus maagaasi järele on suur, ning kasvatades Prantsusmaa turul saadaolevat likviidsust. |
| --- | --- |

(210)

Teiseks mõjutavad veeldatud maagaasi terminalide atraktiivsust mitmesugused tegurid: lõhe ELi ja Aasia turgude vahel, tariifid, pikaajaliste lepingute olemasolu, järgnevate turgude sügavus ja likviidsus, terminali paindlikkus ja kaubanduseeskirjad. Hoiustamist reguleerival meetmel ei ole otsest mõju nendele atraktiivsuse teguritele, kuid sellel on olnud kaudsed ja positiivsed tagajärjed. Reform on aidanud maksimeerida liidu hoiustamisvõimsust, suurendades liidu maagaasituru sügavust, mis on võimaldanud hoiustada maagaasi ja vähendada tarbijate kulusid, kui nõudlus maagaasi järele on suur, ning kasvatades Prantsusmaa turul saadaolevat likviidsust.

5.2.8.   Enovos (65)

Enovos

65

| (211) | Enovos leiab, et kui süsteemis on piisavalt palju osalejaid, on turg vara väärtuse kindlaksmääramiseks sobivaimas olukorras. Praegune enampakkumismehhanism viib turu õiglase hindamiseni. Kui enampakkumismehhanism toob teatavatele osalistele kaasa väiksema või suurema tasu, korrigeeritakse seda järgmiste aastate enampakkumistel. |
| --- | --- |

(211)

Enovos leiab, et kui süsteemis on piisavalt palju osalejaid, on turg vara väärtuse kindlaksmääramiseks sobivaimas olukorras. Praegune enampakkumismehhanism viib turu õiglase hindamiseni. Kui enampakkumismehhanism toob teatavatele osalistele kaasa väiksema või suurema tasu, korrigeeritakse seda järgmiste aastate enampakkumistel.

5.2.9.   Fluxys (66)

Fluxys

66

| (212) | Fluxys märgib, et ELi maagaasihoidlad on viimastel aastatel seisnud silmitsi tõsiste probleemidega, sest maagaasihoidlate käitajate tegevuskulusid on üha raskem katta. Seepärast on kiiresti muutuvale turuolukorrale reageerimiseks vaja kehtestada asjakohane majandusmudel, mis kajastab maagaasihoidlate väärtust süsteemi jaoks ja nende panust varustuskindluse tagamisse. Toetusmehhanismide ühepoolne kehtestamine võib moonutada konkurentsi teiste ELi liikmesriikidega. Seepärast tuleks kõikide ELi liikmesriikide suhtes kohaldada rangetel kriteeriumidel põhinevat hüvitamismehhanismi. |
| --- | --- |

(212)

Fluxys märgib, et ELi maagaasihoidlad on viimastel aastatel seisnud silmitsi tõsiste probleemidega, sest maagaasihoidlate käitajate tegevuskulusid on üha raskem katta. Seepärast on kiiresti muutuvale turuolukorrale reageerimiseks vaja kehtestada asjakohane majandusmudel, mis kajastab maagaasihoidlate väärtust süsteemi jaoks ja nende panust varustuskindluse tagamisse. Toetusmehhanismide ühepoolne kehtestamine võib moonutada konkurentsi teiste ELi liikmesriikidega. Seepärast tuleks kõikide ELi liikmesriikide suhtes kohaldada rangetel kriteeriumidel põhinevat hüvitamismehhanismi.

5.2.10.   Riiklik kaevandus- ja energeetikaföderatsioon CGT (Fédération nationale des mines et de l’énergie CGT (FNME-CGT) (67)
  )

Riiklik kaevandus- ja energeetikaföderatsioon CGT (Fédération nationale des mines et de l’énergie CGT (FNME-CGT)

67

)

| (213) | FNME-CGT hinnangul on Prantsusmaa maagaasihoidlate reformiga suudetud saavutada kaks järgmist eesmärki: energiajulgeoleku tagamine tarbija jaoks õiglase hinnaga ja ülekandesüsteemi nõuetekohase toimimise tagamine, et kindlustada tarne. |
| --- | --- |

(213)

FNME-CGT hinnangul on Prantsusmaa maagaasihoidlate reformiga suudetud saavutada kaks järgmist eesmärki: energiajulgeoleku tagamine tarbija jaoks õiglase hinnaga ja ülekandesüsteemi nõuetekohase toimimise tagamine, et kindlustada tarne.

| (214) | FNME-CGT leiab, et kõnealust meedet ei saa käsitada riigiabina. FNME-CGT sõnul ei rahastata hüvitist riigi vahenditest. Lisaks ei kujuta vaatlusalune meede endast ilma vastutasuta kehtestatud siduvat maksu. Peale selle väidab FNME-CGT, et ülekandesüsteemi kasutamise tasu edasisuunamine maagaasi tarbijale esitatavale arvele on kohustuslik ainult selliste tarbijate puhul, kes soovivad reguleeritud tariifidest kasu saada, ning ei ladustamistasudest saadavad vahendid ega hüvitist saavad ettevõtjad ei ole riigi kontrolli all. |
| --- | --- |

(214)

FNME-CGT leiab, et kõnealust meedet ei saa käsitada riigiabina. FNME-CGT sõnul ei rahastata hüvitist riigi vahenditest. Lisaks ei kujuta vaatlusalune meede endast ilma vastutasuta kehtestatud siduvat maksu. Peale selle väidab FNME-CGT, et ülekandesüsteemi kasutamise tasu edasisuunamine maagaasi tarbijale esitatavale arvele on kohustuslik ainult selliste tarbijate puhul, kes soovivad reguleeritud tariifidest kasu saada, ning ei ladustamistasudest saadavad vahendid ega hüvitist saavad ettevõtjad ei ole riigi kontrolli all.

| (215) | FNME-CGT ei leia, et vaatlusalune meede annaks valikulise eelise, sest hoidlakäitajatele on pandud kohustus hoida selline taristu töökorras. Lisaks nähakse regulatsiooniga ette, et käitaja maksab ülemäärase tulu ülekandesüsteemide halduritele tagasi, mis tähendab majandusliku võimaluse kaotamist. |
| --- | --- |

(215)

FNME-CGT ei leia, et vaatlusalune meede annaks valikulise eelise, sest hoidlakäitajatele on pandud kohustus hoida selline taristu töökorras. Lisaks nähakse regulatsiooniga ette, et käitaja maksab ülemäärase tulu ülekandesüsteemide halduritele tagasi, mis tähendab majandusliku võimaluse kaotamist.

| (216) | Kui kõnealune meede kvalifitseeritaks riigiabiks, oleks see siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(216)

Kui kõnealune meede kvalifitseeritaks riigiabiks, oleks see siseturuga kokkusobiv.

| (217) | FNME-CGT leiab, et reguleeritud varade hindamise meetod on proportsionaalne varustuskindluse eesmärgiga. Käitajate tulude reguleerimine riigi reguleeriva asutuse kontrollitud ja heakskiidetud kulude alusel on aidanud tagada, et lõpptarbija maksab hinda, mis on eelnevalt läbipaistval viisil kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(217)

FNME-CGT leiab, et reguleeritud varade hindamise meetod on proportsionaalne varustuskindluse eesmärgiga. Käitajate tulude reguleerimine riigi reguleeriva asutuse kontrollitud ja heakskiidetud kulude alusel on aidanud tagada, et lõpptarbija maksab hinda, mis on eelnevalt läbipaistval viisil kindlaks määratud.

| (218) | Lisaks kohaldatakse reguleeritud alusvara hindamise meetodit kõigi Prantsusmaal reguleeritavate taristutariifide suhtes, välja arvatud elektrijaotus. Suve- ja talveperioodi hinnavahedel põhineva hindamisega ei oleks suudetud korrigeerida tõrkeid turul, mis ei suutnud hindades kajastada varade kindlustusväärtust. Lisaks sellele viidi käitajate reguleeritud alusvara puudutavate ettepanekute suhtes läbi sõltumatu audit, mille tellis CRE ja mille tulemusel vähendati reguleeritud alusvara esialgset taset. Seejärel võetakse esialgses reguleeritud alusvaras arvesse varade amortiseeritud väärtust. Mõned täielikult amortiseerunud varad on lisatud reguleeritud alusvarale isegi nullväärtusega ega saa seega kasu mingitest tasudest. |
| --- | --- |

(218)

Lisaks kohaldatakse reguleeritud alusvara hindamise meetodit kõigi Prantsusmaal reguleeritavate taristutariifide suhtes, välja arvatud elektrijaotus. Suve- ja talveperioodi hinnavahedel põhineva hindamisega ei oleks suudetud korrigeerida tõrkeid turul, mis ei suutnud hindades kajastada varade kindlustusväärtust. Lisaks sellele viidi käitajate reguleeritud alusvara puudutavate ettepanekute suhtes läbi sõltumatu audit, mille tellis CRE ja mille tulemusel vähendati reguleeritud alusvara esialgset taset. Seejärel võetakse esialgses reguleeritud alusvaras arvesse varade amortiseeritud väärtust. Mõned täielikult amortiseerunud varad on lisatud reguleeritud alusvarale isegi nullväärtusega ega saa seega kasu mingitest tasudest.

| (219) | FNME-CGT hinnangul on muid põhjuseid, mis võimaldavad järeldada, et meede on proportsionaalne: kohaldamisala korrapärane läbivaatamine PPE poolt; gaasitaristu käitajate kulude hüvitamine sellisel määral, mil need kulud vastavad tõhusate ettevõtjate kuludele; hüvitise sümmeetria, millega välditakse ülemäärase hüvitamise ohtu; ning asjaolu, et reguleerimise eesmärk on maksimeerida hoiustamismahu kasutust ja enampakkumistelt saadavat tulu. |
| --- | --- |

(219)

FNME-CGT hinnangul on muid põhjuseid, mis võimaldavad järeldada, et meede on proportsionaalne: kohaldamisala korrapärane läbivaatamine PPE poolt; gaasitaristu käitajate kulude hüvitamine sellisel määral, mil need kulud vastavad tõhusate ettevõtjate kuludele; hüvitise sümmeetria, millega välditakse ülemäärase hüvitamise ohtu; ning asjaolu, et reguleerimise eesmärk on maksimeerida hoiustamismahu kasutust ja enampakkumistelt saadavat tulu.

| (220) | FNME-CGT leiab, et meede ei avaldanud negatiivset mõju konkurentsile ja kaubandusele. Esiteks määratakse igale tarnijale makstav hüvitis tema teenuste tarbimise iseloomu põhjal, olenemata sellest, kas tema rajatised asuvad Prantsusmaa territooriumil või naaberriigis, ning seega ei moonuta see tarnijate vahelist konkurentsi. Teiseks ei konkureeri hoiustamine veeldatud maagaasi ja võrkudevaheliste ühendustega, mis pigem täiendavad üksteist. Veeldatud maagaasi terminalidel on spetsiifilised tehnilised omadused ja käitamispiirangud, mis on iseloomulikud veeldatud maagaasi tarneahelale. Kui hoidlate eesmärk on rahuldada tipptarbimisvajadusi, siis veeldatud maagaasi terminalid ja gaasivõrkude vahelised ühendused on maagaasi tarneallikate importimise ja mitmekesistamise viis. Hoidlate ja veeldatud maagaasi terminalide vastastikune täiendavus on võimaldanud hoiustada liidus imporditud veeldatud maagaasi väikeste kuludega, millest saavad kasu maagaasi kasutajad. Kolmandaks ei moonuta kõnealune meede konkurentsi teiste liikmesriikide hoidlakäitajatega, mida tõendab asjaolu, et liidus on kõik hoidlate kasutus- ja ekspluateerimismäärad kasvanud ja jõudnud kõrgele tasemele. |
| --- | --- |

(220)

FNME-CGT leiab, et meede ei avaldanud negatiivset mõju konkurentsile ja kaubandusele. Esiteks määratakse igale tarnijale makstav hüvitis tema teenuste tarbimise iseloomu põhjal, olenemata sellest, kas tema rajatised asuvad Prantsusmaa territooriumil või naaberriigis, ning seega ei moonuta see tarnijate vahelist konkurentsi. Teiseks ei konkureeri hoiustamine veeldatud maagaasi ja võrkudevaheliste ühendustega, mis pigem täiendavad üksteist. Veeldatud maagaasi terminalidel on spetsiifilised tehnilised omadused ja käitamispiirangud, mis on iseloomulikud veeldatud maagaasi tarneahelale. Kui hoidlate eesmärk on rahuldada tipptarbimisvajadusi, siis veeldatud maagaasi terminalid ja gaasivõrkude vahelised ühendused on maagaasi tarneallikate importimise ja mitmekesistamise viis. Hoidlate ja veeldatud maagaasi terminalide vastastikune täiendavus on võimaldanud hoiustada liidus imporditud veeldatud maagaasi väikeste kuludega, millest saavad kasu maagaasi kasutajad. Kolmandaks ei moonuta kõnealune meede konkurentsi teiste liikmesriikide hoidlakäitajatega, mida tõendab asjaolu, et liidus on kõik hoidlate kasutus- ja ekspluateerimismäärad kasvanud ja jõudnud kõrgele tasemele.

| (221) | Erinevalt PPEst ei prognoosi FNME-CGT maagaasi tarbimise vähenemist 2 % aastas, sest lisandunud on uusi maagaasi kasutusviise. FNME-CGT juhib tähelepanu varustuskindluse kriteeriumidele, mida kiputakse taristu suuruse puhul sageli unustama, näiteks peamise varustusallika tarneallika äralangemine kuni kuueks kuuks keskmiste ilmastikutingimuste korral. |
| --- | --- |

(221)

Erinevalt PPEst ei prognoosi FNME-CGT maagaasi tarbimise vähenemist 2 % aastas, sest lisandunud on uusi maagaasi kasutusviise. FNME-CGT juhib tähelepanu varustuskindluse kriteeriumidele, mida kiputakse taristu suuruse puhul sageli unustama, näiteks peamise varustusallika tarneallika äralangemine kuni kuueks kuuks keskmiste ilmastikutingimuste korral.

5.2.11.   GRTgaz (68)

GRTgaz

68

| (222) | GRTgazi sõnul on võrgud ja hoidlad kavandatud ühe tervikuna ning on mõlemad talvise nõudluse katmiseks hädavajalikud. GRTgaz tegi 2018. aasta alguses simulatsioone, mis näitasid, et hoiustamisvajadus on 115–125 TWh, võttes arvesse viimaste talvede ilmastikutingimusi. GRTgaz märgib ka seda, et maksimaalne hoiustamisvõimsus 135 TWh ei ole piisav külmal talvel, mil esineb ka külmaperiood ja mil veeldatud maagaasi ei kasutata. |
| --- | --- |

(222)

GRTgazi sõnul on võrgud ja hoidlad kavandatud ühe tervikuna ning on mõlemad talvise nõudluse katmiseks hädavajalikud. GRTgaz tegi 2018. aasta alguses simulatsioone, mis näitasid, et hoiustamisvajadus on 115–125 TWh, võttes arvesse viimaste talvede ilmastikutingimusi. GRTgaz märgib ka seda, et maksimaalne hoiustamisvõimsus 135 TWh ei ole piisav külmal talvel, mil esineb ka külmaperiood ja mil veeldatud maagaasi ei kasutata.

| (223) | Aastatel 2012–2018 hoiatas GRTgaz korrapäraselt probleemide eest, mis tulenevad maa-aluste hoidlate ebapiisavast kasutus- ja täitmismäärast, eelkõige seoses ohuga varustuskindlusele ja tarnete pidevusele. GRTgaz leiab ka, et ühtse tsooni loomine 1. novembril 2018 on tugevdanud hoidlate positsiooni Prantsusmaa gaasisüsteemis. |
| --- | --- |

(223)

Aastatel 2012–2018 hoiatas GRTgaz korrapäraselt probleemide eest, mis tulenevad maa-aluste hoidlate ebapiisavast kasutus- ja täitmismäärast, eelkõige seoses ohuga varustuskindlusele ja tarnete pidevusele. GRTgaz leiab ka, et ühtse tsooni loomine 1. novembril 2018 on tugevdanud hoidlate positsiooni Prantsusmaa gaasisüsteemis.

5.2.12.   Hungarian Gas Storage (69)

Hungarian Gas Storage

69

| (224) | Juba maagaasi hoiustamine on süsteemi jaoks tagatis ja väärtus, nagu näitavad ühingu Gas Infrastructure Europe tellimusel tehtud uuringud. Need väärtused ei kajastu turuhinnas (70). Seetõttu on vaja sellist reguleerimisvahendit, (71) nagu on kehtestatud Prantsusmaal. Prantsusmaa turupõhine süsteem tagab muude paindlikkuse allikatega võrdsed konkurentsitingimused. Ülemäärast hüvitamist välditakse, sest igasugune erinevus reguleeritud tulu ja turult saadava tulu vahel tuleb tagastada. Hüvitise läbipaistvus on tagatud CRE kindlaks määratud tingimustega. Kõnealuse meetme kehtestamise tulemusel ei ole gaasihoidlate turul ega energia väärtusahelas konkurentsimoonutusi. Kõnealune meede on eeskujuks teistele ELi riikidele. |
| --- | --- |

(224)

Juba maagaasi hoiustamine on süsteemi jaoks tagatis ja väärtus, nagu näitavad ühingu Gas Infrastructure Europe tellimusel tehtud uuringud. Need väärtused ei kajastu turuhinnas (70). Seetõttu on vaja sellist reguleerimisvahendit, (71) nagu on kehtestatud Prantsusmaal. Prantsusmaa turupõhine süsteem tagab muude paindlikkuse allikatega võrdsed konkurentsitingimused. Ülemäärast hüvitamist välditakse, sest igasugune erinevus reguleeritud tulu ja turult saadava tulu vahel tuleb tagastada. Hüvitise läbipaistvus on tagatud CRE kindlaks määratud tingimustega. Kõnealuse meetme kehtestamise tulemusel ei ole gaasihoidlate turul ega energia väärtusahelas konkurentsimoonutusi. Kõnealune meede on eeskujuks teistele ELi riikidele.

Gas Infrastructure Europe

70

71

5.2.13.   Total Direct Énergie (72)

Total Direct Énergie

72

| (225) | Nagu EPP dekreedis sätestatud, määrati varustuskindluse tagamiseks vajalike varade ulatuseks 138,5 TWh, samas kui eelmises hoiustamissüsteemis nõutud mahule vastas vaid 90 TWh. |
| --- | --- |

(225)

Nagu EPP dekreedis sätestatud, määrati varustuskindluse tagamiseks vajalike varade ulatuseks 138,5 TWh, samas kui eelmises hoiustamissüsteemis nõutud mahule vastas vaid 90 TWh.

| (226) | Total Direct Énergie kahtleb ühenduste kasutamise prognoositavas võimsuses 1 585 GWh/päev, samal ajal kui tehniline võimsus on 1 810 GWh/päev. Selline erinevus ei tundu olevat põhjendatud. Lasti tarneaega, mis on kümme päeva, tuleks ajakohastada ja arvesse tuleks võtta kindlaid veeldatud maagaasi tarnelepinguid (mis vähendaksid keskmist tarneaega). Lõpuks, kui võtta arvesse ainult kuus kuni üheksa päeva kestvaid külmalaineid, väheneb veeldatud maagaasi kasutegur. |
| --- | --- |

(226)

Total Direct Énergie kahtleb ühenduste kasutamise prognoositavas võimsuses 1 585 GWh/päev, samal ajal kui tehniline võimsus on 1 810 GWh/päev. Selline erinevus ei tundu olevat põhjendatud. Lasti tarneaega, mis on kümme päeva, tuleks ajakohastada ja arvesse tuleks võtta kindlaid veeldatud maagaasi tarnelepinguid (mis vähendaksid keskmist tarneaega). Lõpuks, kui võtta arvesse ainult kuus kuni üheksa päeva kestvaid külmalaineid, väheneb veeldatud maagaasi kasutegur.

| (227) | Liiga suur taristu maht tooks automaatselt kaasa liigse tasu hoidlakäitajatele. Esialgse reguleeritud alusvara puhul tuli arvesse võtta juba arvestatud amortisatsiooni. Peale selle on Total Direct Energy arvamusel, et hoidlakäitajate tegevus on tekkinud riskidega võrreldes ületasustatud. Nende tegevus ei ole tegelikult seotud suuremate riskidega kui ülekandesüsteemi haldurite tegevus. Seega ei ole kõrgem tasumäär kuidagi põhjendatud. Sel põhjusel ei tohiks reguleeritud alusvara eest saadav tasumäär olla kõrgem ülekandesüsteemi haldurite tasumäärast, mis on CRE poolt praegu kehtestatud tasemel 5,25 %. |
| --- | --- |

(227)

Liiga suur taristu maht tooks automaatselt kaasa liigse tasu hoidlakäitajatele. Esialgse reguleeritud alusvara puhul tuli arvesse võtta juba arvestatud amortisatsiooni. Peale selle on Total Direct Energy arvamusel, et hoidlakäitajate tegevus on tekkinud riskidega võrreldes ületasustatud. Nende tegevus ei ole tegelikult seotud suuremate riskidega kui ülekandesüsteemi haldurite tegevus. Seega ei ole kõrgem tasumäär kuidagi põhjendatud. Sel põhjusel ei tohiks reguleeritud alusvara eest saadav tasumäär olla kõrgem ülekandesüsteemi haldurite tasumäärast, mis on CRE poolt praegu kehtestatud tasemel 5,25 %.

| (228) | Total Direct Energy leiab samuti, et meetme maht võib moonutada hulgimüügiturgude hinnasignaale, mitte julgustada turuosalisi liituma muude paindlikkusinstrumentidega (nt võrkudevahelised ühendused ja veeldatud maagaas), kuigi need on samavõrra hädavajalikud. Total Direct Energy märgib, et võrkudevaheliste ühenduste võimsusega seotud pikaajalised lepingud lõpevad lähiaastatel, ilma et praegused turusignaalid motiveeriksid neid uuendama. |
| --- | --- |

(228)

Total Direct Energy leiab samuti, et meetme maht võib moonutada hulgimüügiturgude hinnasignaale, mitte julgustada turuosalisi liituma muude paindlikkusinstrumentidega (nt võrkudevahelised ühendused ja veeldatud maagaas), kuigi need on samavõrra hädavajalikud. Total Direct Energy märgib, et võrkudevaheliste ühenduste võimsusega seotud pikaajalised lepingud lõpevad lähiaastatel, ilma et praegused turusignaalid motiveeriksid neid uuendama.

5.2.14.   Uniper Energy Storage (73)

Uniper Energy Storage

73

| (229) | Hoiustamisvõimsuse kättesaadavus on oluline, et tagada kogu maagaasi importimise taristu ohutu ja ökonoomne toimimine. Kuid asjaolu, et turg peaks soodustama hoiustamisvõimsuse täielikku ärakasutamist, ei kajastu maagaasi maa-aluse hoiustamise turutingimustes (74). Hoiustamissüsteemide käitajad on juba palju aastaid seisnud silmitsi turuhindade märkimisväärse langusega. Olukorda raskendavad Euroopas valitsevad mitmesugused konkurentsiolukorrad, mis olenevad riiklikest õigusnormidest, mida kohaldatakse hoidlate kättesaadavuse ning turupõhise või reguleeritud paindlikkuse suhtes. Seepärast tuleb riiklikud süsteemid maagaasi hoiustamise reguleerimiseks ühtlustada (75). |
| --- | --- |

(229)

Hoiustamisvõimsuse kättesaadavus on oluline, et tagada kogu maagaasi importimise taristu ohutu ja ökonoomne toimimine. Kuid asjaolu, et turg peaks soodustama hoiustamisvõimsuse täielikku ärakasutamist, ei kajastu maagaasi maa-aluse hoiustamise turutingimustes (74). Hoiustamissüsteemide käitajad on juba palju aastaid seisnud silmitsi turuhindade märkimisväärse langusega. Olukorda raskendavad Euroopas valitsevad mitmesugused konkurentsiolukorrad, mis olenevad riiklikest õigusnormidest, mida kohaldatakse hoidlate kättesaadavuse ning turupõhise või reguleeritud paindlikkuse suhtes. Seepärast tuleb riiklikud süsteemid maagaasi hoiustamise reguleerimiseks ühtlustada (75).

74

75

5.2.15.   Eraõiguslike gaasiettevõtjate kutseliit (Union Professionnelle des Industries Privées du Gaz (UPRIGAZ) (76)
  )

Eraõiguslike gaasiettevõtjate kutseliit (Union Professionnelle des Industries Privées du Gaz (UPRIGAZ)

76

)

| (230) | UPRIGAZ tuletab meelde, et Prantsusmaa juba muutis hoiustamist reguleerivat mehhanismi pärast seda, kui ta esitas Conseil d’État’le kaebuse varasema mehhanismi vastu, viidates pädevuse ületamisele. UPRIGAZ leiab, et ajakohastatud mehhanism on asjakohane ja soodustab hoiustatavate varude tegeliku turuväärtuse kujunemist Prantsusmaal. |
| --- | --- |

(230)

UPRIGAZ tuletab meelde, et Prantsusmaa juba muutis hoiustamist reguleerivat mehhanismi pärast seda, kui ta esitas Conseil d’État’le kaebuse varasema mehhanismi vastu, viidates pädevuse ületamisele. UPRIGAZ leiab, et ajakohastatud mehhanism on asjakohane ja soodustab hoiustatavate varude tegeliku turuväärtuse kujunemist Prantsusmaal.

| (231) | UPRIGAZ on seisukohal, et Prantsuse ja naaberriikides asuvate veeldatud maagaasi terminalide kasutamise puhul ei saa maagaasi hoiustamist reguleerivat korda pidada takistavaks asjaoluks. Prantsusmaa veeldatud maagaasi terminalide 2017. aasta maht oli 9,6 miljardit m3. 2018. aasta (11,1 miljardit m3) ja 2019. aasta (21,5 miljardit m3) mahud annavad kahtlemata tunnistust suurest nõudlusest Prantsuse veeldatud maagaasi terminalide järele sellel perioodil. Sama võib täheldada ka naaberriikides asuvate veeldatud maagaasi terminalide kohta: mahud kasvasid eriti märkimisväärselt Belgias (1,1 miljardilt m3-lt 2017. aastal 6,7 miljardi m3-ni 2019. aastal) ja Madalmaades (0,8 miljardilt m3-lt 2017. aastal 7,9 miljardi m3-ni 2019. aastal). |
| --- | --- |

(231)

UPRIGAZ on seisukohal, et Prantsuse ja naaberriikides asuvate veeldatud maagaasi terminalide kasutamise puhul ei saa maagaasi hoiustamist reguleerivat korda pidada takistavaks asjaoluks. Prantsusmaa veeldatud maagaasi terminalide 2017. aasta maht oli 9,6 miljardit m3. 2018. aasta (11,1 miljardit m3) ja 2019. aasta (21,5 miljardit m3) mahud annavad kahtlemata tunnistust suurest nõudlusest Prantsuse veeldatud maagaasi terminalide järele sellel perioodil. Sama võib täheldada ka naaberriikides asuvate veeldatud maagaasi terminalide kohta: mahud kasvasid eriti märkimisväärselt Belgias (1,1 miljardilt m3-lt 2017. aastal 6,7 miljardi m3-ni 2019. aastal) ja Madalmaades (0,8 miljardilt m3-lt 2017. aastal 7,9 miljardi m3-ni 2019. aastal).

3

3

3

3

3

3

3

| (232) | Samuti leiab UPRIGAZ, et Prantsuse ametiasutuste kasutatud metoodika ja eelkõige eeldus, et 100 % kindlast sisendvõimsusest on kättesaadav ühenduspunktides, ei piira konkurentsi. |
| --- | --- |

(232)

Samuti leiab UPRIGAZ, et Prantsuse ametiasutuste kasutatud metoodika ja eelkõige eeldus, et 100 % kindlast sisendvõimsusest on kättesaadav ühenduspunktides, ei piira konkurentsi.

| (233) | Lõpuks leiab UPRIGAZ, et kõnealune meede ei anna Prantsuse hoidlakäitajatele põhjendamatut eelist välisriikide käitajate eest. |
| --- | --- |

(233)

Lõpuks leiab UPRIGAZ, et kõnealune meede ei anna Prantsuse hoidlakäitajatele põhjendamatut eelist välisriikide käitajate eest.

6.   MEETME HINDAMINE

MEETME HINDAMINE

6.1.   Riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

Riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

| (234) | Riigiabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 määratletud kui „igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, olles siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. |
| --- | --- |

(234)

Riigiabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 määratletud kui „igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, olles siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.

| (235) | Meede tuleb liigitada riigiabiks, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: a) meede peab olema seostatav riigiga ja rahastatav riigi ressurssidest; b) meede peab andma valikulise eelise, millega soodustatakse teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist; ning c) meede peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ning eeldatavalt mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(235)

Meede tuleb liigitada riigiabiks, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: a) meede peab olema seostatav riigiga ja rahastatav riigi ressurssidest; b) meede peab andma valikulise eelise, millega soodustatakse teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist; ning c) meede peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ning eeldatavalt mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.1.1.   Riigi ressursid ja riigiga seostatavus

Riigi ressursid ja riigiga seostatavus

| (236) | Et meetmeid saaks käsitada riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peavad need esiteks olema rahastatud otse või kaudselt riigi ressurssidest ja teiseks olema seostatavad riigiga (77). |
| --- | --- |

(236)

Et meetmeid saaks käsitada riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peavad need esiteks olema rahastatud otse või kaudselt riigi ressurssidest ja teiseks olema seostatavad riigiga (77).

77

| (237) | Kõigepealt, mis puudutab tingimust, mille kohaselt peab meetme olema võtnud riik, siis tuleb analüüsida, kas võib asuda seisukohale, et selle meetme võtmisega on seotud riigiasutused (78). |
| --- | --- |

(237)

Kõigepealt, mis puudutab tingimust, mille kohaselt peab meetme olema võtnud riik, siis tuleb analüüsida, kas võib asuda seisukohale, et selle meetme võtmisega on seotud riigiasutused (78).

78

| (238) | Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et reguleerimismehhanism kehtestati 2017. aastal vastu võetud seadusega, (79) mille kohaldamisala on kindlaks määratud dekreediga (80) ja mille üksikasjad on kindlaks määratud sõltumatu haldusasutuse CRE aruteludega talle seadusega antud pädevuse raames (vt põhjendused 15–17). Eelkõige määrab CRE kindlaks elutähtsa taristu võimsuse enampakkumise korra, hoidlakäitajate lubatud tulu ja ladustamistasu arvutamise meetodi ATRT-tariifide raames. Seega tuleb reguleerimismehhanismi pidada riigiga seostatavaks. |
| --- | --- |

(238)

Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et reguleerimismehhanism kehtestati 2017. aastal vastu võetud seadusega, (79) mille kohaldamisala on kindlaks määratud dekreediga (80) ja mille üksikasjad on kindlaks määratud sõltumatu haldusasutuse CRE aruteludega talle seadusega antud pädevuse raames (vt põhjendused 15–17). Eelkõige määrab CRE kindlaks elutähtsa taristu võimsuse enampakkumise korra, hoidlakäitajate lubatud tulu ja ladustamistasu arvutamise meetodi ATRT-tariifide raames. Seega tuleb reguleerimismehhanismi pidada riigiga seostatavaks.

79

80

| (239) | Teiseks, mis puudutab tingimust otsese või kaudse rahastamise kohta riigi ressurssidest, siis tuleneb Euroopa Kohtu praktikast, et selleks, et ühele või mitmele ettevõtjale antud eelist saaks pidada riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ei ole vaja igal juhul tuvastada riigipoolset otsest rahastamist (81). |
| --- | --- |

(239)

Teiseks, mis puudutab tingimust otsese või kaudse rahastamise kohta riigi ressurssidest, siis tuleneb Euroopa Kohtu praktikast, et selleks, et ühele või mitmele ettevõtjale antud eelist saaks pidada riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ei ole vaja igal juhul tuvastada riigipoolset otsest rahastamist (81).

81

| (240) | Nimelt on Euroopa Kohus leidnud, et riigi õigusnormidega kehtestatud kohustuslikest maksetest saadavaid vahendeid, mida hallatakse ja jagatakse vastavalt neile õigusnormidele, võib pidada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigi ressurssideks, isegi kui neid haldavad üksused ei ole avaliku võimu organid (82). See, kas need üksused on avalik-õiguslikud või eraõiguslikud, ei ole iseenesest määrav (83). Sel juhul on määrav asjaolu, et riik on volitanud need üksused riigi ressurssi haldama, mitte ei ole kehtestanud neile lihtsalt ostukohustust, mida nad peaksid omaenda rahalistest vahenditest täitma (84). Kohtuotsuses ENEA S.A. leidis Euroopa Kohus, et meedet ei rahastatud riigi ressurssidest, kui sellest meetmest tulenevaid lisakulusid ei olnud võimalik täielikult lõppkasutajatele üle kanda (85). Lisaks tuleneb Euroopa Kohtu praktikast, et nende maksete arvutamise korra võib täpselt kindlaks määrata avalik-õigusliku asutuse, näiteks riikliku reguleeriva asutuse määruse või otsusega, välistamata siiski „riigi õigusaktidega kehtestatud kohustuslike maksete“ kvalifitseerimist (86). |
| --- | --- |

(240)

Nimelt on Euroopa Kohus leidnud, et riigi õigusnormidega kehtestatud kohustuslikest maksetest saadavaid vahendeid, mida hallatakse ja jagatakse vastavalt neile õigusnormidele, võib pidada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigi ressurssideks, isegi kui neid haldavad üksused ei ole avaliku võimu organid (82). See, kas need üksused on avalik-õiguslikud või eraõiguslikud, ei ole iseenesest määrav (83). Sel juhul on määrav asjaolu, et riik on volitanud need üksused riigi ressurssi haldama, mitte ei ole kehtestanud neile lihtsalt ostukohustust, mida nad peaksid omaenda rahalistest vahenditest täitma (84). Kohtuotsuses ENEA S.A. leidis Euroopa Kohus, et meedet ei rahastatud riigi ressurssidest, kui sellest meetmest tulenevaid lisakulusid ei olnud võimalik täielikult lõppkasutajatele üle kanda (85). Lisaks tuleneb Euroopa Kohtu praktikast, et nende maksete arvutamise korra võib täpselt kindlaks määrata avalik-õigusliku asutuse, näiteks riikliku reguleeriva asutuse määruse või otsusega, välistamata siiski „riigi õigusaktidega kehtestatud kohustuslike maksete“ kvalifitseerimist (86).

82

83

84

ENEA S.A.

85

86

| (241) | Kohtuasjas Essent Netwerk Noord (87) tehtud otsuses kvalifitseeriti kõnealune meede maksuks ja seega riigi ressursse hõlmavaks meetmeks, kuna riik kehtestas elektrienergia ostjatele seaduse alusel hinnalisa vastavalt tarnitud kilovatt-tundide arvu objektiivsele kriteeriumile (88). Euroopa Kohus rõhutas sellega seoses, et on vähetähtis, kes on maksukohustuslane, kui maksu tasutakse tootelt või sellega seonduvalt vajalikult tegevuselt (89). |
| --- | --- |

(241)

Kohtuasjas Essent Netwerk Noord (87) tehtud otsuses kvalifitseeriti kõnealune meede maksuks ja seega riigi ressursse hõlmavaks meetmeks, kuna riik kehtestas elektrienergia ostjatele seaduse alusel hinnalisa vastavalt tarnitud kilovatt-tundide arvu objektiivsele kriteeriumile (88). Euroopa Kohus rõhutas sellega seoses, et on vähetähtis, kes on maksukohustuslane, kui maksu tasutakse tootelt või sellega seonduvalt vajalikult tegevuselt (89).

87

88

89

| (242) | Lisaks selgitas Euroopa Kohus kohtuasjas EEG 2012 (90) tehtud otsuses, et sellest, et tarnijatele rahalise koormuse panemine on vabatahtlik ja see kantakse lõpptarbijale üle üksnes „praktikas“, ei piisa riigi ressursside olemasolu tuvastamiseks. |
| --- | --- |

(242)

Lisaks selgitas Euroopa Kohus kohtuasjas EEG 2012 (90) tehtud otsuses, et sellest, et tarnijatele rahalise koormuse panemine on vabatahtlik ja see kantakse lõpptarbijale üle üksnes „praktikas“, ei piisa riigi ressursside olemasolu tuvastamiseks.

90

| (243) | Kõnealusel juhul tuleb esiteks märkida, et hoidlakäitajate kulude katmine kuulub reguleeriva mehhanismi kohaldamisalasse ülekandesüsteemi kasutustasude kaudu, nagu on ette nähtud süsivesinike seadusega (vt põhjendused 17 ja 104). Seadusega ette nähtud pädevuse raames (vt põhjendus 17) võttis CRE ATRT-tariifides kasutusele hoiustamistariifi, mille eesmärk on rahastada reguleerivat mehhanismi (ladustamistasu) (vt põhjendus 90). Rahastamine katab ka ülekandesüsteemi haldurite hüvitise kogumise ja tagasimaksmise kulud (vt põhjendus 105). |
| --- | --- |

(243)

Kõnealusel juhul tuleb esiteks märkida, et hoidlakäitajate kulude katmine kuulub reguleeriva mehhanismi kohaldamisalasse ülekandesüsteemi kasutustasude kaudu, nagu on ette nähtud süsivesinike seadusega (vt põhjendused 17 ja 104). Seadusega ette nähtud pädevuse raames (vt põhjendus 17) võttis CRE ATRT-tariifides kasutusele hoiustamistariifi, mille eesmärk on rahastada reguleerivat mehhanismi (ladustamistasu) (vt põhjendus 90). Rahastamine katab ka ülekandesüsteemi haldurite hüvitise kogumise ja tagasimaksmise kulud (vt põhjendus 105).

| (244) | CRE 7. veebruari 2018. aasta resolutsiooni (91) kohaselt peavad kõik tarnijad, kellele on määratud kindel tarnevõimsus vähemalt ühele PITD-le, maksma seda ladustamistasu ülekandesüsteemi haldurile, kellega nad on sõlminud tarnelepingu (vt põhjendus 99). Iga tarnija ladustamistasu suurus määratakse CRE kehtestatud metoodika kohaselt kindlaks tema selliste klientide talvise ümbersuunamise alusel, kes on ühendatud üldkasutatavate gaasijaotusvõrkudega ning kelle lepingud ei ole katkestatavad ja kes ei ole end deklareerinud kliendina (vt põhjendus 21). Vastupidiselt huvitatud isikute arvamusele tuleneb eeltoodust, et ladustamistasu on olemuselt tarnijatele seadusega ette nähtud kohustuslik tasu, mitte võimalus, mille summa arvutatakse objektiivse kriteeriumi alusel, milleks on klientide talvine ümbersuunamine CRE kehtestatud meetodi alusel. Need maksed arvutatakse selliselt, et need kataksid ülekandesüsteemi halduri kõik kulud, mis on seotud kõnealuse teenusega. |
| --- | --- |

(244)

CRE 7. veebruari 2018. aasta resolutsiooni (91) kohaselt peavad kõik tarnijad, kellele on määratud kindel tarnevõimsus vähemalt ühele PITD-le, maksma seda ladustamistasu ülekandesüsteemi haldurile, kellega nad on sõlminud tarnelepingu (vt põhjendus 99). Iga tarnija ladustamistasu suurus määratakse CRE kehtestatud metoodika kohaselt kindlaks tema selliste klientide talvise ümbersuunamise alusel, kes on ühendatud üldkasutatavate gaasijaotusvõrkudega ning kelle lepingud ei ole katkestatavad ja kes ei ole end deklareerinud kliendina (vt põhjendus 21). Vastupidiselt huvitatud isikute arvamusele tuleneb eeltoodust, et ladustamistasu on olemuselt tarnijatele seadusega ette nähtud kohustuslik tasu, mitte võimalus, mille summa arvutatakse objektiivse kriteeriumi alusel, milleks on klientide talvine ümbersuunamine CRE kehtestatud meetodi alusel. Need maksed arvutatakse selliselt, et need kataksid ülekandesüsteemi halduri kõik kulud, mis on seotud kõnealuse teenusega.

91

| (245) | Seda analüüsi kinnitab asjaolu, et ladustamistasu, mida tarnijad maksavad, tuleb kohustuslikus korras edasi suunata tarbijatele maagaasi reguleeritud müügihindade alusel (vt põhjendused 98–101). |
| --- | --- |

(245)

Seda analüüsi kinnitab asjaolu, et ladustamistasu, mida tarnijad maksavad, tuleb kohustuslikus korras edasi suunata tarbijatele maagaasi reguleeritud müügihindade alusel (vt põhjendused 98–101).

| (246) | Teiseks maksavad ülekandesüsteemi haldurid süsivesinike seaduse kohaselt reguleeriva mehhanismiga hõlmatud hoidlakäitajatele osa ATRT-tariifide alusel kogutud summadest vastavalt CRE (avalik-õiguslik asutus) kehtestatud korrale. Sellega seoses kehtestab CRE selle osa suuruse ning kogumis- ja tagasimakseteenuse maksumuse (vt põhjendus 90). Seega on ülekandesüsteemi haldurid seadusega määratud ja volitatud koguma ja tagastama hoidlakäitajatele ladustamistasust saadud rahalisi vahendeid. Ülekandesüsteemide haldurid ei saa rahalisi vahendeid vabalt kasutada, kuna neil ei ole mingit otsustusõigust nende vahendite kindlaksmääramise ja otstarbe üle, mis kuuluvad kohustuslikule ümberjaotamisele ja mille suuruse määrab kindlaks CRE. |
| --- | --- |

(246)

Teiseks maksavad ülekandesüsteemi haldurid süsivesinike seaduse kohaselt reguleeriva mehhanismiga hõlmatud hoidlakäitajatele osa ATRT-tariifide alusel kogutud summadest vastavalt CRE (avalik-õiguslik asutus) kehtestatud korrale. Sellega seoses kehtestab CRE selle osa suuruse ning kogumis- ja tagasimakseteenuse maksumuse (vt põhjendus 90). Seega on ülekandesüsteemi haldurid seadusega määratud ja volitatud koguma ja tagastama hoidlakäitajatele ladustamistasust saadud rahalisi vahendeid. Ülekandesüsteemide haldurid ei saa rahalisi vahendeid vabalt kasutada, kuna neil ei ole mingit otsustusõigust nende vahendite kindlaksmääramise ja otstarbe üle, mis kuuluvad kohustuslikule ümberjaotamisele ja mille suuruse määrab kindlaks CRE.

| (247) | Järelikult on ATRT-tariifide ladustamistasu, millega tagatakse reguleeriva mehhanismi rahastamine, oma olemuselt nii tarnijatele kui ka tarbijatele seadusega kehtestatud kohustuslik makse, mis põhineb CRE kontrolli all olevatel reguleeritud hindadel. Lisaks sellele haldavad ja jaotavad ülekandesüsteemide haldurid ladustamistasust saadavaid vahendeid. Seetõttu leiab komisjon, et meedet rakendatakse riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(247)

Järelikult on ATRT-tariifide ladustamistasu, millega tagatakse reguleeriva mehhanismi rahastamine, oma olemuselt nii tarnijatele kui ka tarbijatele seadusega kehtestatud kohustuslik makse, mis põhineb CRE kontrolli all olevatel reguleeritud hindadel. Lisaks sellele haldavad ja jaotavad ülekandesüsteemide haldurid ladustamistasust saadavaid vahendeid. Seetõttu leiab komisjon, et meedet rakendatakse riigi ressurssidest.

6.1.2.   Valikuline eelis

Valikuline eelis

| (248) | Mis puutub eelise olemasolusse, siis loetakse väljakujunenud kohtupraktika kohaselt riigiabiks ükskõik mis tüüpi meetmeid, millega soodustatakse kas otse või kaudselt ettevõtjaid või mis annavad majandusliku eelise, mida soodustatud ettevõtjad poleks tavapäraste turutingimuste korral saanud (92). |
| --- | --- |

(248)

Mis puutub eelise olemasolusse, siis loetakse väljakujunenud kohtupraktika kohaselt riigiabiks ükskõik mis tüüpi meetmeid, millega soodustatakse kas otse või kaudselt ettevõtjaid või mis annavad majandusliku eelise, mida soodustatud ettevõtjad poleks tavapäraste turutingimuste korral saanud (92).

92

| (249) | Kõnealusel juhul võimaldab reguleeriv mehhanism reguleeritud hoidlakäitajatel saada tagatud tulu ehk „lubatud tulu“, mille CRE on kehtestanud eesmärgiga tagada nende kulude hüvitamine, mis vastavad „tõhusa ettevõtja“ kuludele, ja tavapärase tulu saamine investeeritud kapitalilt (vt põhjendus 21 eespool). See lubatud tulu on tagatud hoidlakäitajate otse saadud tuluga ja, kui see tulu on lubatud tulust väiksem, hoiustamishüvitisega, mida maksavad ülekandesüsteemide haldurid. Seega ei ole reguleeritud hoidlakäitajad, kelle võimalik kahju hüvitatakse, enam tavapärastest turutingimustest ohustatud. Seetõttu leiab komisjon vastupidiselt huvitatud isikute väidetele, et oluliste hoidlate käitajatel on majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(249)

Kõnealusel juhul võimaldab reguleeriv mehhanism reguleeritud hoidlakäitajatel saada tagatud tulu ehk „lubatud tulu“, mille CRE on kehtestanud eesmärgiga tagada nende kulude hüvitamine, mis vastavad „tõhusa ettevõtja“ kuludele, ja tavapärase tulu saamine investeeritud kapitalilt (vt põhjendus 21 eespool). See lubatud tulu on tagatud hoidlakäitajate otse saadud tuluga ja, kui see tulu on lubatud tulust väiksem, hoiustamishüvitisega, mida maksavad ülekandesüsteemide haldurid. Seega ei ole reguleeritud hoidlakäitajad, kelle võimalik kahju hüvitatakse, enam tavapärastest turutingimustest ohustatud. Seetõttu leiab komisjon vastupidiselt huvitatud isikute väidetele, et oluliste hoidlate käitajatel on majanduslik eelis.

| (250) | Mis puutub eelise valikulisusesse, siis Euroopa Kohtu otsuse kohaselt tuleb selle tingimuse hindamiseks kindlaks teha, kas konkreetset õiguslikku raamistikku arvestades on liikmesriigi meede selline, et see soodustab „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“ võrreldes teiste ettevõtjatega, kes on asjaomase abikava eesmärki arvestades võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras ning keda koheldakse erineval viisil (93). |
| --- | --- |

(250)

Mis puutub eelise valikulisusesse, siis Euroopa Kohtu otsuse kohaselt tuleb selle tingimuse hindamiseks kindlaks teha, kas konkreetset õiguslikku raamistikku arvestades on liikmesriigi meede selline, et see soodustab „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“ võrreldes teiste ettevõtjatega, kes on asjaomase abikava eesmärki arvestades võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras ning keda koheldakse erineval viisil (93).

93

| (251) | Käesoleval juhul kohaldatakse reguleerivat mehhanismi üksnes maagaasi maa-aluse hoiustamise taristu suhtes, mida peetakse vajalikuks varustuskindluse tagamiseks Prantsusmaa territooriumil keskmises ja pikas perspektiivis. Nende oluliste hoidlate täielik loetelu on sätestatud dekreediga (vt põhjendus 19). |
| --- | --- |

(251)

Käesoleval juhul kohaldatakse reguleerivat mehhanismi üksnes maagaasi maa-aluse hoiustamise taristu suhtes, mida peetakse vajalikuks varustuskindluse tagamiseks Prantsusmaa territooriumil keskmises ja pikas perspektiivis. Nende oluliste hoidlate täielik loetelu on sätestatud dekreediga (vt põhjendus 19).

| (252) | 2018.–2019. aasta talvel hõlmas see loetelu üleminekumeetmena kõiki Prantsusmaa territooriumil asuvaid hoidlaid (vt põhjendus 16). Praegu kehtiva reguleeriva mehhanismi kohaselt hõlmab oluline taristu ajavahemikul 2019–2023 kõiki Prantsusmaa territooriumil asuvaid töökorras hoidlaid, mis jätab välja kolm reservi jäetud taristut ja kaks maagaasi hoiustamise projekti (vt põhjendused 49 ja 50). Praeguses PPEs nähakse ka ette, et PPE järgmise läbivaatamise käigus vähendatakse oluliste taristute loetelu (vt põhjendus 52). |
| --- | --- |

(252)

2018.–2019. aasta talvel hõlmas see loetelu üleminekumeetmena kõiki Prantsusmaa territooriumil asuvaid hoidlaid (vt põhjendus 16). Praegu kehtiva reguleeriva mehhanismi kohaselt hõlmab oluline taristu ajavahemikul 2019–2023 kõiki Prantsusmaa territooriumil asuvaid töökorras hoidlaid, mis jätab välja kolm reservi jäetud taristut ja kaks maagaasi hoiustamise projekti (vt põhjendused 49 ja 50). Praeguses PPEs nähakse ka ette, et PPE järgmise läbivaatamise käigus vähendatakse oluliste taristute loetelu (vt põhjendus 52).

| (253) | Seega on reservi jäetud maagaasihoidlad reguleeriva mehhanismi kohaldamisalast välja jäetud. Lisaks eeldab Prantsusmaa, et praegu töötavad hoidlad jäetakse tulevikus välja, sest PPE prognoosib maagaasi tarbimise vähenemist. Peale selle on välja jäetud ka teiste liikmesriikide, eelkõige naaberliikmesriikide hoidlakäitajad. Samuti on välja jäetud muude paindlikkusinstrumentide käitajad, kes aitavad samuti kaasa varustuskindluse tagamisele, näiteks veeldatud maagaasi terminalide käitajad või võrkudevaheliste ühenduste käitajad. |
| --- | --- |

(253)

Seega on reservi jäetud maagaasihoidlad reguleeriva mehhanismi kohaldamisalast välja jäetud. Lisaks eeldab Prantsusmaa, et praegu töötavad hoidlad jäetakse tulevikus välja, sest PPE prognoosib maagaasi tarbimise vähenemist. Peale selle on välja jäetud ka teiste liikmesriikide, eelkõige naaberliikmesriikide hoidlakäitajad. Samuti on välja jäetud muude paindlikkusinstrumentide käitajad, kes aitavad samuti kaasa varustuskindluse tagamisele, näiteks veeldatud maagaasi terminalide käitajad või võrkudevaheliste ühenduste käitajad.

| (254) | Seega, isegi kui valikulise eelise olemasolu analüüsitaks riigi tasandil ja see oleks seotud üksnes maagaasi hoiustamise taristuga, leiab komisjon vastupidiselt huvitatud isikute seisukohtadele, et kõnealune meede annaks valikulise eelise, kuna see eelis laieneb praeguses EPP loendis sisalduva olulise hoiustamistaristu käitajatele. |
| --- | --- |

(254)

Seega, isegi kui valikulise eelise olemasolu analüüsitaks riigi tasandil ja see oleks seotud üksnes maagaasi hoiustamise taristuga, leiab komisjon vastupidiselt huvitatud isikute seisukohtadele, et kõnealune meede annaks valikulise eelise, kuna see eelis laieneb praeguses EPP loendis sisalduva olulise hoiustamistaristu käitajatele.

| (255) | Järelikult võib kõnealune meede soodustada teatud ettevõtjaid võrreldes teistega, kes on selle korra eesmärki arvestades tegelikult ja õiguslikult sarnases olukorras. |
| --- | --- |

(255)

Järelikult võib kõnealune meede soodustada teatud ettevõtjaid võrreldes teistega, kes on selle korra eesmärki arvestades tegelikult ja õiguslikult sarnases olukorras.

6.1.3.   Mõju liikmesriikidevahelisele konkurentsile ja kaubandusele

Mõju liikmesriikidevahelisele konkurentsile ja kaubandusele

| (256) | Mis puudutab võimalikku mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, siis Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib asjaolu, et selline majandussektor nagu maagaasisektor on liidu tasandil liberaliseeritud, iseloomustada abi tegelikku või võimalikku mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele (94). |
| --- | --- |

(256)

Mis puudutab võimalikku mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, siis Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib asjaolu, et selline majandussektor nagu maagaasisektor on liidu tasandil liberaliseeritud, iseloomustada abi tegelikku või võimalikku mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele (94).

94

| (257) | Kõnealusel juhul saavad Prantsusmaa oluliste hoidlate käitajad tänu reguleeriva mehhanismi kehtestamisele eelise oma konkurentide ees. See puudutab eelkõige teiste liikmesriikide hoidlakäitajaid, isegi kui arvestada, et turg on piirkondlik, nagu mõned väidavad. Huvitatud isikute märkused ei võimalda komisjonil välistada meetme mõju maagaasi hoiustamisele naaberriikides, eelkõige Belgias, kus maagaasi hoiustamise eest ei ole tagatud tasu ette nähtud. |
| --- | --- |

(257)

Kõnealusel juhul saavad Prantsusmaa oluliste hoidlate käitajad tänu reguleeriva mehhanismi kehtestamisele eelise oma konkurentide ees. See puudutab eelkõige teiste liikmesriikide hoidlakäitajaid, isegi kui arvestada, et turg on piirkondlik, nagu mõned väidavad. Huvitatud isikute märkused ei võimalda komisjonil välistada meetme mõju maagaasi hoiustamisele naaberriikides, eelkõige Belgias, kus maagaasi hoiustamise eest ei ole tagatud tasu ette nähtud.

| (258) | Samuti ei saa komisjon välistada muude paindlikkusinstrumentide, nagu veeldatud maagaasi terminalide ja võrkudevaheliste ühenduste käitajate mõju käitajatele. Isegi kui nad tegutsevad ka lubatud tulu alusel, nagu huvitatud isikud on märkinud, ei täienda riik nende tulu samal viisil. |
| --- | --- |

(258)

Samuti ei saa komisjon välistada muude paindlikkusinstrumentide, nagu veeldatud maagaasi terminalide ja võrkudevaheliste ühenduste käitajate mõju käitajatele. Isegi kui nad tegutsevad ka lubatud tulu alusel, nagu huvitatud isikud on märkinud, ei täienda riik nende tulu samal viisil.

| (259) | Kuna maagaasiturg on liidu tasandil liberaliseeritud, võib selle sektori ettevõtjale antud mis tahes eelis mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Seetõttu leiab komisjon, et meede võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(259)

Kuna maagaasiturg on liidu tasandil liberaliseeritud, võib selle sektori ettevõtjale antud mis tahes eelis mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Seetõttu leiab komisjon, et meede võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (260) | Kõnealusel juhul on vaatlusaluse meetme eesmärk tagada oluliste hoidlate käitajatele teatav sissetulek. Komisjon leiab, et meede võib moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(260)

Kõnealusel juhul on vaatlusaluse meetme eesmärk tagada oluliste hoidlate käitajatele teatav sissetulek. Komisjon leiab, et meede võib moonutada konkurentsi.

6.1.4.   Järeldus kõnealuse meetme riigiabiks kvalifitseerimise kohta

Järeldus kõnealuse meetme riigiabiks kvalifitseerimise kohta

| (261) | Põhjendustes 234–260 esitatud põhjustel leiab komisjon, et kõnealune meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. |
| --- | --- |

(261)

Põhjendustes 234–260 esitatud põhjustel leiab komisjon, et kõnealune meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses.

6.2.   Riigiabi ebaseaduslikkus

Riigiabi ebaseaduslikkus

| (262) | Hoidlakäitajate lubatud tulude kehtestamisega alates 1. jaanuarist 2018, enampakkumiste korraldamisega ja ladustustasu kehtestamisega ATRT-tariifides 1. aprillist 2018, rakendasid Prantsusmaa ametiasutused riigiabina käsitatava reguleeriva mehhanismi. |
| --- | --- |

(262)

Hoidlakäitajate lubatud tulude kehtestamisega alates 1. jaanuarist 2018, enampakkumiste korraldamisega ja ladustustasu kehtestamisega ATRT-tariifides 1. aprillist 2018, rakendasid Prantsusmaa ametiasutused riigiabina käsitatava reguleeriva mehhanismi.

| (263) | Prantsuse ametiasutused ei teavitanud komisjoni kõnealusest meetmest enne selle rakendamise alguskuupäeva. Sellega rikkus Prantsusmaa ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealust meedet on rakendatud ebaseaduslikult. |
| --- | --- |

(263)

Prantsuse ametiasutused ei teavitanud komisjoni kõnealusest meetmest enne selle rakendamise alguskuupäeva. Sellega rikkus Prantsusmaa ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealust meedet on rakendatud ebaseaduslikult.

6.3.   Riigiabi kokkusobivus siseturuga

Riigiabi kokkusobivus siseturuga

6.3.1.   Õiguslik alus kõnealuse meetme kokkusobivuse hindamiseks

Õiguslik alus kõnealuse meetme kokkusobivuse hindamiseks

| (264) | Prantsusmaa rakendatud maagaasihoidlate reguleerimise mehhanismi eesmärk on soodustada maagaasi hoiustamisega seotud majandustegevuse arengut, et tagada maagaasi varustuskindlus keskmises ja pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(264)

Prantsusmaa rakendatud maagaasihoidlate reguleerimise mehhanismi eesmärk on soodustada maagaasi hoiustamisega seotud majandustegevuse arengut, et tagada maagaasi varustuskindlus keskmises ja pikas perspektiivis.

| (265) | Komisjon märgib, et see on esimene kord, kui hinnatakse maagaasihoidlate reguleerimise mehhanismi kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- |

(265)

Komisjon märgib, et see on esimene kord, kui hinnatakse maagaasihoidlate reguleerimise mehhanismi kokkusobivust siseturuga.

| (266) | Selline meede ei ole ette nähtud keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunistes (95) ega üheski muus komisjoni suunises. |
| --- | --- |

(266)

Selline meede ei ole ette nähtud keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunistes (95) ega üheski muus komisjoni suunises.

95

| (267) | Reguleeriva mehhanismi siseturuga kokkusobivuse hindamisel tuleb lähtuda ELi toimimise lepingu sätetest ja eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktist c, milles on sätestatud, et siseturuga kokkusobivaks võib pidada abi teatud majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(267)

Reguleeriva mehhanismi siseturuga kokkusobivuse hindamisel tuleb lähtuda ELi toimimise lepingu sätetest ja eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktist c, milles on sätestatud, et siseturuga kokkusobivaks võib pidada abi teatud majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (268) | Seega selleks, et abi tunnistataks kokkusobivaks, peab see esiteks olema suunatud teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamisele ja teiseks ei tohi see mõjutada ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega (96). |
| --- | --- |

(268)

Seega selleks, et abi tunnistataks kokkusobivaks, peab see esiteks olema suunatud teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamisele ja teiseks ei tohi see mõjutada ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega (96).

96

| (269) | Esimese tingimuse raames uurib komisjon, kas abikava eesmärk on teatud majandustegevuse arengu soodustamine. Teise tingimuse raames võrdleb komisjon kavandatava abi positiivset mõju sellise tegevuse arengule, mille toetamiseks abi on mõeldud, negatiivse mõjuga, mida abi võib avaldada siseturule seoses konkurentsimoonutustega ja abi ebasoodsa mõjuga kaubandusele. |
| --- | --- |

(269)

Esimese tingimuse raames uurib komisjon, kas abikava eesmärk on teatud majandustegevuse arengu soodustamine. Teise tingimuse raames võrdleb komisjon kavandatava abi positiivset mõju sellise tegevuse arengule, mille toetamiseks abi on mõeldud, negatiivse mõjuga, mida abi võib avaldada siseturule seoses konkurentsimoonutustega ja abi ebasoodsa mõjuga kaubandusele.

6.3.2.   Majandustegevuse arengu soodustamine

Majandustegevuse arengu soodustamine

6.3.2.1.   Arendatav majandustegevus

Arendatav majandustegevus

| (270) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt peab abi selleks, et seda saaks pidada siseturuga kokkusobivaks, soodustama teatava majandustegevuse arengut (97). Abil peab olema asjaomasele ettevõtjale või asjaomastele ettevõtjatele ergutav mõju, mis muudab nende käitumist nii, et see soodustaks majandustegevuse arengut, mida ilma abita ei toimuks või toimuks piiratult või muul viisil. Abiga ei tohi subsideerida selliseid majandustegevusega seotud kulusid, mida äriühing teeks niisamagi, ning sellega ei tohi hüvitada majandustegevuse tavalist äririski. |
| --- | --- |

(270)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt peab abi selleks, et seda saaks pidada siseturuga kokkusobivaks, soodustama teatava majandustegevuse arengut (97). Abil peab olema asjaomasele ettevõtjale või asjaomastele ettevõtjatele ergutav mõju, mis muudab nende käitumist nii, et see soodustaks majandustegevuse arengut, mida ilma abita ei toimuks või toimuks piiratult või muul viisil. Abiga ei tohi subsideerida selliseid majandustegevusega seotud kulusid, mida äriühing teeks niisamagi, ning sellega ei tohi hüvitada majandustegevuse tavalist äririski.

97

| (271) | Vaatlusalusel juhul on abi kaudu arendatav majandustegevus maagaasi hoiustamine Prantsusmaal. |
| --- | --- |

(271)

Vaatlusalusel juhul on abi kaudu arendatav majandustegevus maagaasi hoiustamine Prantsusmaal.

| (272) | Reguleeriva mehhanismi eesmärk on muuta maagaasihoidlate käitajate majanduskäitumist. Prantsuse ametiasutused märkisid, et kui Prantsusmaa ei oleks kehtestanud reguleerivat mehhanismi ja oleks tühistanud varasema hoiustamiskohustuste süsteemi, oleks hoidlakäitajate küsitav hind väga lähedane maagaasi müügihindade erinevusele. Hinnavahed on alates 2009. aastast vähenenud. Selle tulemusena ei võimaldanud küsitud hinnad hoidlakäitajatel enam katta oma kulusid enne reformi rakendamist. Pärast maagaasihoidlate kasumlikkuse vähenemist Prantsusmaal jäeti kolm maagaasihoidlat 2014. ja 2015. aastal reservi (vt põhjendus 10). Prantsusmaa tegi seejärel kindlaks reaalse ohu, et ettevõtjad vähendavad veelgi turul pakutavat hoiustamisvõimsust ja jätavad täiendavad hoiustamisrajatised reservi. |
| --- | --- |

(272)

Reguleeriva mehhanismi eesmärk on muuta maagaasihoidlate käitajate majanduskäitumist. Prantsuse ametiasutused märkisid, et kui Prantsusmaa ei oleks kehtestanud reguleerivat mehhanismi ja oleks tühistanud varasema hoiustamiskohustuste süsteemi, oleks hoidlakäitajate küsitav hind väga lähedane maagaasi müügihindade erinevusele. Hinnavahed on alates 2009. aastast vähenenud. Selle tulemusena ei võimaldanud küsitud hinnad hoidlakäitajatel enam katta oma kulusid enne reformi rakendamist. Pärast maagaasihoidlate kasumlikkuse vähenemist Prantsusmaal jäeti kolm maagaasihoidlat 2014. ja 2015. aastal reservi (vt põhjendus 10). Prantsusmaa tegi seejärel kindlaks reaalse ohu, et ettevõtjad vähendavad veelgi turul pakutavat hoiustamisvõimsust ja jätavad täiendavad hoiustamisrajatised reservi.

| (273) | Komisjon märgib ka, et hoidlate täituvusmäär on vähenenud. 2017.–2018. aastal registreeriti tõepoolest ainult 63 % salvestusmahust. Liitumismäära vähenemine tõi seega kaasa ettevõtjate tulude edasise vähenemise. |
| --- | --- |

(273)

Komisjon märgib ka, et hoidlate täituvusmäär on vähenenud. 2017.–2018. aastal registreeriti tõepoolest ainult 63 % salvestusmahust. Liitumismäära vähenemine tõi seega kaasa ettevõtjate tulude edasise vähenemise.

| (274) | Reformi tulemusena on kasutusmäärad kasvanud, nii et ajavahemikul 2018–2019 ja 2019–2020 oli hoiustamisvõimsuse kasutusmäär 93 %. |
| --- | --- |

(274)

Reformi tulemusena on kasutusmäärad kasvanud, nii et ajavahemikul 2018–2019 ja 2019–2020 oli hoiustamisvõimsuse kasutusmäär 93 %.

| (275) | Vastupidise stsenaariumi korral oleks ilma reguleeriva mehhanismi kehtestamiseta olnud oht, et maagaasi hoiustamisega seotud majandustegevuse areng Prantsusmaal märkimisväärselt väheneb. Alates reformi rakendamisest on hoidlakäitajate lubatud tulu ja kohustus teha oma hoiustamisvõimsused enampakkumiste kaudu kättesaadavaks soodustanud hoidlakäitajate majandustegevuse arengut. |
| --- | --- |

(275)

Vastupidise stsenaariumi korral oleks ilma reguleeriva mehhanismi kehtestamiseta olnud oht, et maagaasi hoiustamisega seotud majandustegevuse areng Prantsusmaal märkimisväärselt väheneb. Alates reformi rakendamisest on hoidlakäitajate lubatud tulu ja kohustus teha oma hoiustamisvõimsused enampakkumiste kaudu kättesaadavaks soodustanud hoidlakäitajate majandustegevuse arengut.

| (276) | Seepärast leiab komisjon, et reguleeriv mehhanism soodustab Prantsusmaal maagaasi hoiustamisega seotud majandustegevuse arengut. |
| --- | --- |

(276)

Seepärast leiab komisjon, et reguleeriv mehhanism soodustab Prantsusmaal maagaasi hoiustamisega seotud majandustegevuse arengut.

6.3.2.2.   Abikava vastavus liidu õiguse muudele sätetele

Abikava vastavus liidu õiguse muudele sätetele

| (277) | Komisjon märgib, et kõnealune meede ja arendatav majandustegevus on kooskõlas liidu õiguse sätetega. |
| --- | --- |

(277)

Komisjon märgib, et kõnealune meede ja arendatav majandustegevus on kooskõlas liidu õiguse sätetega.

| (278) | Energiavaldkonnas peab iga maks, mille eesmärk on rahastada riigiabimeedet, vastama ennekõike ELi toimimise lepingu artiklitele 30 ja 110. Kõnealusel juhul on ladustamistasu kindlalt seotud hoidlakäitajatele antava toetusega (vt põhjendus 246). Maks, mida kohaldatakse samade kriteeriumide alusel nii kodumaiste kui ka imporditud kaupade suhtes, võib sellegipoolest olla ELi asutamislepingu kohaselt keelatud, kui selle tulu eesmärk on toetada tegevust, mis soodustavad eelkõige kodumaiseid maksustatud kaupu. |
| --- | --- |

(278)

Energiavaldkonnas peab iga maks, mille eesmärk on rahastada riigiabimeedet, vastama ennekõike ELi toimimise lepingu artiklitele 30 ja 110. Kõnealusel juhul on ladustamistasu kindlalt seotud hoidlakäitajatele antava toetusega (vt põhjendus 246). Maks, mida kohaldatakse samade kriteeriumide alusel nii kodumaiste kui ka imporditud kaupade suhtes, võib sellegipoolest olla ELi asutamislepingu kohaselt keelatud, kui selle tulu eesmärk on toetada tegevust, mis soodustavad eelkõige kodumaiseid maksustatud kaupu.

| (279) | Ühest küljest tasuvad kõnealusel juhul ladustustasu tarnijad, kes kasutavad maagaasi ülekandesüsteemi, seejuures on suur osa maagaasist imporditud, olenemata sellest, kas tarnijad on Prantsusmaalt või mitte (vt põhjendused 98–100). Teisest küljest on abisaajad maagaasihoidlate käitajad. Prantsuse ja välismaistel tarnijatel on diskrimineerimist vältiv juurdepääs maagaasihoidlate käitajate korraldatud enampakkumistele (vt põhjendus 20). Seega ei ole tegemist olukorraga, kus maksustamine tooks konkreetselt kasu maksustatud kodumaistele toodetele. Seega on ELi toimimise lepingu artiklid 30 ja 110 täidetud. |
| --- | --- |

(279)

Ühest küljest tasuvad kõnealusel juhul ladustustasu tarnijad, kes kasutavad maagaasi ülekandesüsteemi, seejuures on suur osa maagaasist imporditud, olenemata sellest, kas tarnijad on Prantsusmaalt või mitte (vt põhjendused 98–100). Teisest küljest on abisaajad maagaasihoidlate käitajad. Prantsuse ja välismaistel tarnijatel on diskrimineerimist vältiv juurdepääs maagaasihoidlate käitajate korraldatud enampakkumistele (vt põhjendus 20). Seega ei ole tegemist olukorraga, kus maksustamine tooks konkreetselt kasu maksustatud kodumaistele toodetele. Seega on ELi toimimise lepingu artiklid 30 ja 110 täidetud.

| (280) | Lisaks, nagu on kirjeldatud põhjenduses 12, võib liikmesriik direktiivi 2009/73/EÜ artikli 33 kohaselt rakendada hoidlate reguleerimist. Maagaasi hoiustamine on samuti osa meetmetest, mida liikmesriigid võivad kehtestada, et tagada määrusest (EL) 2017/1938 tulenevate kohustuste täitmine kõnealuses määruses sätestatud tingimustel, eelkõige kohustus tagada oma riigi tarbijatele varustuskindlus, võttes samal ajal arvesse maagaasi siseturu nõuetekohast ja järjepidevat toimimist. |
| --- | --- |

(280)

Lisaks, nagu on kirjeldatud põhjenduses 12, võib liikmesriik direktiivi 2009/73/EÜ artikli 33 kohaselt rakendada hoidlate reguleerimist. Maagaasi hoiustamine on samuti osa meetmetest, mida liikmesriigid võivad kehtestada, et tagada määrusest (EL) 2017/1938 tulenevate kohustuste täitmine kõnealuses määruses sätestatud tingimustel, eelkõige kohustus tagada oma riigi tarbijatele varustuskindlus, võttes samal ajal arvesse maagaasi siseturu nõuetekohast ja järjepidevat toimimist.

6.3.2.3.   Järeldus majandustegevuse arengu soodustamise kohta

Järeldus majandustegevuse arengu soodustamise kohta

| (281) | Eespool toodut silmas pidades leiab komisjon, et kõnealune meede aitab kaasa maagaasi hoiustamisega seotud majandustegevuse arengule Prantsusmaal kooskõlas muude Euroopa õigusnormidega. |
| --- | --- |

(281)

Eespool toodut silmas pidades leiab komisjon, et kõnealune meede aitab kaasa maagaasi hoiustamisega seotud majandustegevuse arengule Prantsusmaal kooskõlas muude Euroopa õigusnormidega.

6.4.   Abi negatiivne mõju ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

Abi negatiivne mõju ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

| (282) | Komisjon hindab, kas abi negatiivne mõju mõjutab ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Kõigepealt kirjeldab komisjon üksikasjalikult abi positiivset mõju, võttes arvesse ka ühist huvi, ning seejärel hindab komisjon elemente, mis võimaldavad piirata abi negatiivset mõju kaubandusele, nimelt abi vajalikkust, asjakohasust, proportsionaalsust ja läbipaistvust. Selle analüüsi põhjal teeb komisjon kindlaks ülejäänud mõju kaubandusele, enne kui kaalub abi positiivset ja negatiivset mõju siseturule. |
| --- | --- |

(282)

Komisjon hindab, kas abi negatiivne mõju mõjutab ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Kõigepealt kirjeldab komisjon üksikasjalikult abi positiivset mõju, võttes arvesse ka ühist huvi, ning seejärel hindab komisjon elemente, mis võimaldavad piirata abi negatiivset mõju kaubandusele, nimelt abi vajalikkust, asjakohasust, proportsionaalsust ja läbipaistvust. Selle analüüsi põhjal teeb komisjon kindlaks ülejäänud mõju kaubandusele, enne kui kaalub abi positiivset ja negatiivset mõju siseturule.

6.4.1.   Abi positiivne mõju

Abi positiivne mõju

| (283) | Nagu on märgitud põhjendustes 270–276, on abikaval positiivne mõju Prantsusmaa maagaasihoidlate majandustegevuse arengu soodustamisele. |
| --- | --- |

(283)

Nagu on märgitud põhjendustes 270–276, on abikaval positiivne mõju Prantsusmaa maagaasihoidlate majandustegevuse arengu soodustamisele.

| (284) | Komisjon märgib ka, et maagaasihoidlate majandustegevuse arengul on keskmises ja pikas perspektiivis positiivne mõju maagaasi varustuskindlusele Prantsusmaal. Hoiustamine on vajalik, et tagada võrgu suutlikkus rahuldada nõudlust külmaperioodil ja tagada ülekandeteenuse osutamine ülekandesüsteemi ülekoormuse ajal. |
| --- | --- |

(284)

Komisjon märgib ka, et maagaasihoidlate majandustegevuse arengul on keskmises ja pikas perspektiivis positiivne mõju maagaasi varustuskindlusele Prantsusmaal. Hoiustamine on vajalik, et tagada võrgu suutlikkus rahuldada nõudlust külmaperioodil ja tagada ülekandeteenuse osutamine ülekandesüsteemi ülekoormuse ajal.

| (285) | Seoses külmaperioodidega on Prantsusmaa teinud simulatsioone maagaasi nõudluse ning keskmise ja pika perspektiivi tarnevõimsuse kohta. Seega hinnati gaasinõudlust külmaperioodideks, mis kestavad 1–30 päeva, mida esineb Prantsusmaal kord viiekümne aasta jooksul (vt põhjendus 25). Prantsuse ametiasutused on arvesse võtnud mitmeid eeldusi maagaasi tarbimise arengu kohta järgmise kümne aasta jooksul. Nad eeldasid lõpuks, et tarbimine väheneb ajavahemikul 2018–2028 2 % (vt põhjendus 26). Samuti hindasid nad katkestamismeetmete mõju, mida ei ole siiski veel rakendatud (vt põhjendus 28). |
| --- | --- |

(285)

Seoses külmaperioodidega on Prantsusmaa teinud simulatsioone maagaasi nõudluse ning keskmise ja pika perspektiivi tarnevõimsuse kohta. Seega hinnati gaasinõudlust külmaperioodideks, mis kestavad 1–30 päeva, mida esineb Prantsusmaal kord viiekümne aasta jooksul (vt põhjendus 25). Prantsuse ametiasutused on arvesse võtnud mitmeid eeldusi maagaasi tarbimise arengu kohta järgmise kümne aasta jooksul. Nad eeldasid lõpuks, et tarbimine väheneb ajavahemikul 2018–2028 2 % (vt põhjendus 26). Samuti hindasid nad katkestamismeetmete mõju, mida ei ole siiski veel rakendatud (vt põhjendus 28).

| (286) | Tarnimise osas võtsid Prantsuse ametiasutused arvesse erinevate maagaasiallikate kättesaadavuse parameetreid. Eelkõige eeldasid nad olemasolevate kindlate ühendusvõimsuste 100 % kasutamist ning veeldatud maagaasi tarnimist veeldatud maagaasi terminalidest 10-päevase tarneajaga uute lastide puhul (vt põhjendused 33–38). |
| --- | --- |

(286)

Tarnimise osas võtsid Prantsuse ametiasutused arvesse erinevate maagaasiallikate kättesaadavuse parameetreid. Eelkõige eeldasid nad olemasolevate kindlate ühendusvõimsuste 100 % kasutamist ning veeldatud maagaasi tarnimist veeldatud maagaasi terminalidest 10-päevase tarneajaga uute lastide puhul (vt põhjendused 33–38).

| (287) | See metoodika näib olevat kooskõlas varasemate andmete ja kättesaadavuse prognoosidega analüüsi tegemise ajal. |
| --- | --- |

(287)

See metoodika näib olevat kooskõlas varasemate andmete ja kättesaadavuse prognoosidega analüüsi tegemise ajal.

| (288) | Prantsuse ametiasutuste hinnangute kohaselt peaks maagaasivaru voolumahu vajadus olema 2 376 GWh päevas, mis vastab 45 % täituvusele kasulikust mahust, et tulla toime külmaperioodidega ajavahemikul 2019–2025. |
| --- | --- |

(288)

Prantsuse ametiasutuste hinnangute kohaselt peaks maagaasivaru voolumahu vajadus olema 2 376 GWh päevas, mis vastab 45 % täituvusele kasulikust mahust, et tulla toime külmaperioodidega ajavahemikul 2019–2025.

| (289) | Kuid nagu on märgitud põhjenduses 10, on alates 2009. aastast täheldatud hinnavahede vähenemist, mis tõi kaasa hoidlate kasutusmäära vähenemise allapoole taset, mis on vajalik varustuskindluse tagamiseks, ning kolme rajatise reservi jätmise isegi olukorras, kus tarnijatel on maagaasi hoiustamise kohustus. |
| --- | --- |

(289)

Kuid nagu on märgitud põhjenduses 10, on alates 2009. aastast täheldatud hinnavahede vähenemist, mis tõi kaasa hoidlate kasutusmäära vähenemise allapoole taset, mis on vajalik varustuskindluse tagamiseks, ning kolme rajatise reservi jätmise isegi olukorras, kus tarnijatel on maagaasi hoiustamise kohustus.

| (290) | Seega näib, et gaasihoidlate turu tavapärane toimimine ei võimalda tagada Prantsusmaa nõutava varustuskindluse taseme tagamiseks vajalikuks peetava hoiustamistaristu käitamise jätkamist. Abikava eesmärk on seega soodustada maagaasihoidlate arendamist Prantsusmaal, mida turu tavapärane toimimine üksinda ei tagaks. |
| --- | --- |

(290)

Seega näib, et gaasihoidlate turu tavapärane toimimine ei võimalda tagada Prantsusmaa nõutava varustuskindluse taseme tagamiseks vajalikuks peetava hoiustamistaristu käitamise jätkamist. Abikava eesmärk on seega soodustada maagaasihoidlate arendamist Prantsusmaal, mida turu tavapärane toimimine üksinda ei tagaks.

6.4.2.   Abikava negatiivse mõju piiramine siseturul

Abikava negatiivse mõju piiramine siseturul

| (291) | Menetluse algatamise otsuses tegi komisjon kindlaks, et Prantsusmaa ametiasutuste kehtestatud abikava võib mõjutada järgmisi turge: i) Prantsusmaa ja teiste liikmesriikide maagaasitarnijad, ii) maagaasihoidlate käitajad ning veeldatud maagaasi ettevõtjad ja võrkudevaheliste ühenduste käitajad ning iii) Prantsusmaa ja teiste liikmesriikide maagaasihoidlate käitajad. |
| --- | --- |

(291)

Menetluse algatamise otsuses tegi komisjon kindlaks, et Prantsusmaa ametiasutuste kehtestatud abikava võib mõjutada järgmisi turge: i) Prantsusmaa ja teiste liikmesriikide maagaasitarnijad, ii) maagaasihoidlate käitajad ning veeldatud maagaasi ettevõtjad ja võrkudevaheliste ühenduste käitajad ning iii) Prantsusmaa ja teiste liikmesriikide maagaasihoidlate käitajad.

| (292) | Komisjon on hinnanud tegureid, mis võivad kaasa aidata kõnealuse meetme negatiivse mõju piiramisele, nimelt selle mehhanismi vajalikkust, asjakohasust ja proportsionaalsust ning läbipaistvust. |
| --- | --- |

(292)

Komisjon on hinnanud tegureid, mis võivad kaasa aidata kõnealuse meetme negatiivse mõju piiramisele, nimelt selle mehhanismi vajalikkust, asjakohasust ja proportsionaalsust ning läbipaistvust.

a)   Abikava vajalikkus

Komisjon leiab, et riigi sekkumine on vajalik, kui selline sekkumine võib konkreetses olukorras tuua kaasa märkimisväärse paranemise, mida turu tavapärane toimimine üksi ei tooks kaasa näiteks täpselt määratletud turutõrke kõrvaldamisega.

| (293) | Nagu on märgitud põhjenduses 10, on hinnavahed alates 2009. aastast vähenenud ja hoidlakäitajad ei suutnud enam oma kulusid katta. Prantsusmaa maagaasihoidlate majandustegevus oli märkimisväärse vähenemise ohus. Teisest küljest on pärast reformi rakendamist maagaasi hoiustamise määr Prantsusmaal tõusnud. |
| --- | --- |

(293)

Nagu on märgitud põhjenduses 10, on hinnavahed alates 2009. aastast vähenenud ja hoidlakäitajad ei suutnud enam oma kulusid katta. Prantsusmaa maagaasihoidlate majandustegevus oli märkimisväärse vähenemise ohus. Teisest küljest on pärast reformi rakendamist maagaasi hoiustamise määr Prantsusmaal tõusnud.

| (294) | Seetõttu järeldab komisjon, et reform oli vajalik Prantsusmaa maagaasihoidlate tegevuse arendamise soodustamiseks. |
| --- | --- |

(294)

Seetõttu järeldab komisjon, et reform oli vajalik Prantsusmaa maagaasihoidlate tegevuse arendamise soodustamiseks.

b)   Abikava asjakohasus

| (295) | Abi on asjakohane poliitikavahend majandustegevuse soodustamiseks, kui sama tulemust ei ole võimalik saavutada muude vähem konkurentsi moonutavate poliitikavahendite abil. |
| --- | --- |

(295)

Abi on asjakohane poliitikavahend majandustegevuse soodustamiseks, kui sama tulemust ei ole võimalik saavutada muude vähem konkurentsi moonutavate poliitikavahendite abil.

| (296) | Prantsusmaa on kavandanud mitmeid alternatiivseid vahendeid, kuid need ei hõlbustaks samal viisil Prantsusmaa maagaasihoidlate majandustegevuse arengut ega tagaks samal tasemel varustuskindlust järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(296)

Prantsusmaa on kavandanud mitmeid alternatiivseid vahendeid, kuid need ei hõlbustaks samal viisil Prantsusmaa maagaasihoidlate majandustegevuse arengut ega tagaks samal tasemel varustuskindlust järgmistel põhjustel.

| (297) | Esiteks ei oleks tarnijatele kehtestatud ladustamiskohustuste varasema korra säilitamine taganud varustuskindlust. Kuna hinnavahe on võrreldes ladustamisvõimsuse kuludega oluliselt vähenenud, on tarnijate motivatsioon võimsust reserveerida oluliselt vähenenud, mille tulemusena on kolmes tegevuskohas tegevus peatatud. Teistes kohtades tegevuse peatamine oleks olnud problemaatiline, kuna ladustamisvajaduse hindamine näitas, et pikaajalise külmalaine korral on varustuskindluse tagamiseks vaja kõiki rajatisi. Lisaks olid säilitamiskohustuse süsteemi raames ladustamise kogukulud suuremad ([5–8 eurot/MWh 2016. ja 2017. aastal]) kui regulatiivse mehhanismi raames (5,6 eurot/MWh pärast reformi). |
| --- | --- |

(297)

Esiteks ei oleks tarnijatele kehtestatud ladustamiskohustuste varasema korra säilitamine taganud varustuskindlust. Kuna hinnavahe on võrreldes ladustamisvõimsuse kuludega oluliselt vähenenud, on tarnijate motivatsioon võimsust reserveerida oluliselt vähenenud, mille tulemusena on kolmes tegevuskohas tegevus peatatud. Teistes kohtades tegevuse peatamine oleks olnud problemaatiline, kuna ladustamisvajaduse hindamine näitas, et pikaajalise külmalaine korral on varustuskindluse tagamiseks vaja kõiki rajatisi. Lisaks olid säilitamiskohustuse süsteemi raames ladustamise kogukulud suuremad ([5–8 eurot/MWh 2016. ja 2017. aastal]) kui regulatiivse mehhanismi raames (5,6 eurot/MWh pärast reformi).

| (298) | Teiseks ei oleks gaasivõrgu ja ühenduste tugevdamine usaldusväärne alternatiiv ka seetõttu, et need meetmed on võrreldes olemasoleva hoidlataristu kasutamisega kallid. Igal juhul ei lahendaks seda liiki investeeringud võimalikku maagaasi nappust külmaperioodi ajal ega oleks keskpikas perspektiivis kättesaadavad. |
| --- | --- |

(298)

Teiseks ei oleks gaasivõrgu ja ühenduste tugevdamine usaldusväärne alternatiiv ka seetõttu, et need meetmed on võrreldes olemasoleva hoidlataristu kasutamisega kallid. Igal juhul ei lahendaks seda liiki investeeringud võimalikku maagaasi nappust külmaperioodi ajal ega oleks keskpikas perspektiivis kättesaadavad.

| (299) | Samuti ilmneb Prantsusmaa esitatud teabest, et veeldatud maagaasi kasutamise suurendamine ei näi olevat usaldusväärne alternatiiv varustuskindluse tagamiseks. Olemasolevad veeldamisterminalid töötavad maksimaalsele võimsusele lähedasel tasemel, et korvata märkimisväärseid investeerimiskulusid. Lisaks on peaaegu kõigi veeldatud maagaasi lastide kohta nende projektide kapitalimahukuse tõttu sõlmitud pikaajalised lepingud ning seetõttu müüakse need maha juba enne tootmist. Peale selle selgitab maagaasi hoiustamise väiksem kulu veeldatud maagaasi hoidlate vähest arengut kogu maailmas. Seega on lühikeses perspektiivis saadaolev veeldatud maagaasi kogus väike. |
| --- | --- |

(299)

Samuti ilmneb Prantsusmaa esitatud teabest, et veeldatud maagaasi kasutamise suurendamine ei näi olevat usaldusväärne alternatiiv varustuskindluse tagamiseks. Olemasolevad veeldamisterminalid töötavad maksimaalsele võimsusele lähedasel tasemel, et korvata märkimisväärseid investeerimiskulusid. Lisaks on peaaegu kõigi veeldatud maagaasi lastide kohta nende projektide kapitalimahukuse tõttu sõlmitud pikaajalised lepingud ning seetõttu müüakse need maha juba enne tootmist. Peale selle selgitab maagaasi hoiustamise väiksem kulu veeldatud maagaasi hoidlate vähest arengut kogu maailmas. Seega on lühikeses perspektiivis saadaolev veeldatud maagaasi kogus väike.

| (300) | Kolmandaks selgitas Prantsusmaa, et rahuldavaks alternatiiviks ei saa pidada ka puhthalduslikku karistuste süsteemi, mida kohaldatakse tarnijate suhtes lõpptarbijatele maagaasi tarnimata jätmise eest. Selline süsteem kujutab endast tõepoolest teostatavusprobleemi, kuna Euroopa gaasiturgude tasakaalustamine toimub iga päev. Koormuse vähendamise meetmed, mida võrguettevõtja rakendab võrgu surve kriitilise vähenemise korral, viiksid sellele järgneva maagaasikaubanduseni, mis muudaks tarnija esialgse vaikimisi tuvastamise äärmiselt keeruliseks. Samuti ei ole tarnekatkestusest mõjutatud kliendid tingimata kohustusi mittetäitva tarnija kliendid. Sellega seoses väidab Prantsusmaa, et eelnevatele sanktsioonidele tuleks eelistada eelnevaid meetmeid. |
| --- | --- |

(300)

Kolmandaks selgitas Prantsusmaa, et rahuldavaks alternatiiviks ei saa pidada ka puhthalduslikku karistuste süsteemi, mida kohaldatakse tarnijate suhtes lõpptarbijatele maagaasi tarnimata jätmise eest. Selline süsteem kujutab endast tõepoolest teostatavusprobleemi, kuna Euroopa gaasiturgude tasakaalustamine toimub iga päev. Koormuse vähendamise meetmed, mida võrguettevõtja rakendab võrgu surve kriitilise vähenemise korral, viiksid sellele järgneva maagaasikaubanduseni, mis muudaks tarnija esialgse vaikimisi tuvastamise äärmiselt keeruliseks. Samuti ei ole tarnekatkestusest mõjutatud kliendid tingimata kohustusi mittetäitva tarnija kliendid. Sellega seoses väidab Prantsusmaa, et eelnevatele sanktsioonidele tuleks eelistada eelnevaid meetmeid.

| (301) | Neljandaks kehtib sama koormuse vähendamise või katkestamismeetmete kohta. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul on koormuse vähendamine viimane abinõu tarnekriisi korral ja mitte paindlikkusmehhanism, mille tõhusus sõltub sellest, kas tarbija järgib võrguoperaatori antud koormuse vähendamise korraldust, kuna automaatset koormuse vähendamist ei ole võimalik kaugteel ellu viia. Olulise hoidlataristu reguleerimise mehhanismi eesmärk on vältida tarnekriise, mis nõuavad koormuse vähendamist. Katkestamismeetmed, mis käsitlevad suure ohutaseme ja väikese esinemistõenäosusega riske, nagu külmaperioodid, olid reformi ajal veel lõplikult kindlaks määramata ning neid võeti arvesse maagaasi nõudluse hindamisel. Teisest küljest ei oleks katkestamismeetmed sobivad, et tulla toime ülekoormuse riskidega, mida iseloomustab väiksem oht, aga suurem tõenäosus. |
| --- | --- |

(301)

Neljandaks kehtib sama koormuse vähendamise või katkestamismeetmete kohta. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul on koormuse vähendamine viimane abinõu tarnekriisi korral ja mitte paindlikkusmehhanism, mille tõhusus sõltub sellest, kas tarbija järgib võrguoperaatori antud koormuse vähendamise korraldust, kuna automaatset koormuse vähendamist ei ole võimalik kaugteel ellu viia. Olulise hoidlataristu reguleerimise mehhanismi eesmärk on vältida tarnekriise, mis nõuavad koormuse vähendamist. Katkestamismeetmed, mis käsitlevad suure ohutaseme ja väikese esinemistõenäosusega riske, nagu külmaperioodid, olid reformi ajal veel lõplikult kindlaks määramata ning neid võeti arvesse maagaasi nõudluse hindamisel. Teisest küljest ei oleks katkestamismeetmed sobivad, et tulla toime ülekoormuse riskidega, mida iseloomustab väiksem oht, aga suurem tõenäosus.

| (302) | Neid tegureid silmas pidades leiab komisjon, et reguleeriv mehhanism on sobiv vahend maagaasi hoiustamise arengu soodustamiseks ja varustuskindluse tagamiseks. |
| --- | --- |

(302)

Neid tegureid silmas pidades leiab komisjon, et reguleeriv mehhanism on sobiv vahend maagaasi hoiustamise arengu soodustamiseks ja varustuskindluse tagamiseks.

c)   Abikava proportsionaalsus

| (303) | Abi peetakse proportsionaalseks, kui selle summa on piiratud minimaalse vajalikuga, et piirata selle mõju siseturule. |
| --- | --- |

(303)

Abi peetakse proportsionaalseks, kui selle summa on piiratud minimaalse vajalikuga, et piirata selle mõju siseturule.

| (304) | Käesoleval juhul saavad hoidlakäitajad reguleeriva mehhanismi alusel tagatud tulu. Selleks et hinnata reguleeriva mehhanismi proportsionaalsust, on vaja hinnata hoidlakäitajate lubatud tulu arvutamise meetodi proportsionaalsust, mida on kirjeldatud põhjendustes 59–81. |
| --- | --- |

(304)

Käesoleval juhul saavad hoidlakäitajad reguleeriva mehhanismi alusel tagatud tulu. Selleks et hinnata reguleeriva mehhanismi proportsionaalsust, on vaja hinnata hoidlakäitajate lubatud tulu arvutamise meetodi proportsionaalsust, mida on kirjeldatud põhjendustes 59–81.

| (305) | Komisjon väljendas menetluse algatamise otsuses komisjon kahtlust seoses CRE sõltumatu majandusliku hinnanguga reguleeritud alusvara turuväärtusele reguleeriva mehhanismi rakendamise ajal. See oleks võinud komisjoni arvates seada kahtluse alla abikava proportsionaalsuse. |
| --- | --- |

(305)

Komisjon väljendas menetluse algatamise otsuses komisjon kahtlust seoses CRE sõltumatu majandusliku hinnanguga reguleeritud alusvara turuväärtusele reguleeriva mehhanismi rakendamise ajal. See oleks võinud komisjoni arvates seada kahtluse alla abikava proportsionaalsuse.

| (306) | Kuigi see hindamine põhineb peamiselt varade bilansilisel brutoväärtusel ja amortisatsioonil, on Prantsusmaa ja abisaajad suutnud tõendada, et CRE viis 31. detsembri 2016. aasta seisuga läbi algse reguleeritud alusvara põhjaliku ümberhindamise. CRE kontrollis, kas ettevõtjate taotletud amortisatsiooniperioodid vastasid nende varasemates raamatupidamisaruannetes märgitud perioodidele ja tööstusharu standardandmetele, mida võis täheldada teistes riikides. Eelkõige seadis CRE kahtluse alla puhvergaasi amortisatsiooniperioodi. Nagu on märgitud põhjenduses 73, lükkas CRE tagasi 250 aasta pikkuse amortisatsiooniperioodi taotluse ja kehtestas selle asemel puhvergaasi 75 aasta pikkuse amortisatsiooniperioodi. CREd abistasid esialgse reguleeritud alusvara kindlaksmääramisel ka välised majanduskonsultandid. Komisjon märgib, et nende analüüside põhjal valis CRE kolme käitaja jaoks esialgse reguleeritud alusvara summas 4,8 miljardit eurot, mis on 13 % vähem kui ettevõtjate taotletud reguleeritud alusvara (vt tabel 4 põhjenduses 77). |
| --- | --- |

(306)

Kuigi see hindamine põhineb peamiselt varade bilansilisel brutoväärtusel ja amortisatsioonil, on Prantsusmaa ja abisaajad suutnud tõendada, et CRE viis 31. detsembri 2016. aasta seisuga läbi algse reguleeritud alusvara põhjaliku ümberhindamise. CRE kontrollis, kas ettevõtjate taotletud amortisatsiooniperioodid vastasid nende varasemates raamatupidamisaruannetes märgitud perioodidele ja tööstusharu standardandmetele, mida võis täheldada teistes riikides. Eelkõige seadis CRE kahtluse alla puhvergaasi amortisatsiooniperioodi. Nagu on märgitud põhjenduses 73, lükkas CRE tagasi 250 aasta pikkuse amortisatsiooniperioodi taotluse ja kehtestas selle asemel puhvergaasi 75 aasta pikkuse amortisatsiooniperioodi. CREd abistasid esialgse reguleeritud alusvara kindlaksmääramisel ka välised majanduskonsultandid. Komisjon märgib, et nende analüüside põhjal valis CRE kolme käitaja jaoks esialgse reguleeritud alusvara summas 4,8 miljardit eurot, mis on 13 % vähem kui ettevõtjate taotletud reguleeritud alusvara (vt tabel 4 põhjenduses 77).

| (307) | Komisjon märgib ka, et alternatiivsete meetodite kasutamine, näiteks hoidlakäitajate väärtus nende aktsionäride kontodel, hiljutistes tehingutes arvesse võetud väärtused või Teréga uuringus PwC poolt kasutatud diskonteeritud rahavoogude meetodi kasutamine, toob kaasa sarnased varade väärtused (vt põhjendused 76, 129 ja 160). |
| --- | --- |

(307)

Komisjon märgib ka, et alternatiivsete meetodite kasutamine, näiteks hoidlakäitajate väärtus nende aktsionäride kontodel, hiljutistes tehingutes arvesse võetud väärtused või Teréga uuringus PwC poolt kasutatud diskonteeritud rahavoogude meetodi kasutamine, toob kaasa sarnased varade väärtused (vt põhjendused 76, 129 ja 160).

| (308) | Lisaks ei hõlma hinnavahedel põhineva väärtuse kohaldamine väärtust, mida maagaasi hoiustamine kujutab võrgu jaoks varustuskindluse seisukohast. See näitaja ei kajasta seega keskpikka ja pikaajalist arengut piisavalt, et olla kasulik näitaja sellise reguleerimismehhanismi jaoks, millega on käesolevas asjas tegu ja mille eesmärk on tagada varustuskindlus keskpikas ja pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(308)

Lisaks ei hõlma hinnavahedel põhineva väärtuse kohaldamine väärtust, mida maagaasi hoiustamine kujutab võrgu jaoks varustuskindluse seisukohast. See näitaja ei kajasta seega keskpikka ja pikaajalist arengut piisavalt, et olla kasulik näitaja sellise reguleerimismehhanismi jaoks, millega on käesolevas asjas tegu ja mille eesmärk on tagada varustuskindlus keskpikas ja pikas perspektiivis.

| (309) | Märkustes, mille komisjon menetluse käigus sai, täpsustati, et ettevõtjate tulude ajalooline rekonstrueerimine ei pruugi olla täielik, kui puuduvad kättesaadavad andmed ja see on vastuolus õiguse üldpõhimõtetega. |
| --- | --- |

(309)

Märkustes, mille komisjon menetluse käigus sai, täpsustati, et ettevõtjate tulude ajalooline rekonstrueerimine ei pruugi olla täielik, kui puuduvad kättesaadavad andmed ja see on vastuolus õiguse üldpõhimõtetega.

| (310) | Komisjon märgib ka, et ladustamistasu eesmärk on hüvitada ettevõtjatele nende kulud, kuivõrd need kulud vastavad „tõhusate ettevõtjate“ kuludele. Selleks vaatab CRE läbi operaatorite poolt iga tariifiperioodi alguses taotletud hüvitise ja kontrollib igal aastal ettevõtjate kavandatud investeeringuid (vt põhjendus 82). Hüvitis sisaldab ka elementi iga-aastaste tasude ja tulude reguleerimiseks. Komisjon märgib, et 2018.–2019. aastal võttis CRE arvesse üksnes kulusid, mida peetakse tõhusaks, ning et alates ATS 2-st on paljud kuluartiklite puhul olnud stiimul kulusid kontrolli all hoida: tegevuskulude ja investeerimiskulude kontrollimise ning teenuse kvaliteedi reguleerimise stiimulite reguleerimine (vt põhjendused 60, 61, 65, 83, 84 ja 85). |
| --- | --- |

(310)

Komisjon märgib ka, et ladustamistasu eesmärk on hüvitada ettevõtjatele nende kulud, kuivõrd need kulud vastavad „tõhusate ettevõtjate“ kuludele. Selleks vaatab CRE läbi operaatorite poolt iga tariifiperioodi alguses taotletud hüvitise ja kontrollib igal aastal ettevõtjate kavandatud investeeringuid (vt põhjendus 82). Hüvitis sisaldab ka elementi iga-aastaste tasude ja tulude reguleerimiseks. Komisjon märgib, et 2018.–2019. aastal võttis CRE arvesse üksnes kulusid, mida peetakse tõhusaks, ning et alates ATS 2-st on paljud kuluartiklite puhul olnud stiimul kulusid kontrolli all hoida: tegevuskulude ja investeerimiskulude kontrollimise ning teenuse kvaliteedi reguleerimise stiimulite reguleerimine (vt põhjendused 60, 61, 65, 83, 84 ja 85).

| (311) | Meetod, millega määratakse kindlaks maagaasihoidlate kapitali kaalutud keskmine hind ja juurdehindlus seoses GRTgaz-i viitemääraga, on piisav. |
| --- | --- |

(311)

Meetod, millega määratakse kindlaks maagaasihoidlate kapitali kaalutud keskmine hind ja juurdehindlus seoses GRTgaz-i viitemääraga, on piisav.

| (312) | Seepärast järeldab komisjon, et CRE kehtestatud tasustamismeetod ja eelkõige reguleeritud varade hindamine toob kaasa proportsionaalse hüvitise, et piirata abikava mõju siseturule. |
| --- | --- |

(312)

Seepärast järeldab komisjon, et CRE kehtestatud tasustamismeetod ja eelkõige reguleeritud varade hindamine toob kaasa proportsionaalse hüvitise, et piirata abikava mõju siseturule.

d)   Abikava läbipaistvus

| (313) | Komisjon leiab, et põhjenduses 111 loetletud Prantsusmaa kohustused tagavad abikava läbipaistvuse. |
| --- | --- |

(313)

Komisjon leiab, et põhjenduses 111 loetletud Prantsusmaa kohustused tagavad abikava läbipaistvuse.

6.4.3.   Konkurentsile ja kaubandusele avalduva negatiivse mõju vältimine

Konkurentsile ja kaubandusele avalduva negatiivse mõju vältimine

| (314) | Komisjon leiab, et abimeede vähendab negatiivset mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele, kui selline mõju on piisavalt väike, et meetme üldine tasakaal oleks positiivne. |
| --- | --- |

(314)

Komisjon leiab, et abimeede vähendab negatiivset mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele, kui selline mõju on piisavalt väike, et meetme üldine tasakaal oleks positiivne.

| (315) | Menetluse algatamise otsuses ei saanud komisjon välistada, et mehhanism võib põhjustada konkurentsimoonutusi, mis ulatuvad kaugemale minimaalsest negatiivsest mõjust, mida õigustab abikava kehtestamine i) Prantsusmaa ja teiste liikmesriikide maagaasitarnijate, ii) maagaasihoidlate haldurite ja veeldatud maagaasi ettevõtjate ning võrkudevaheliste ühenduste haldurite ning iii) Prantsusmaa ja teiste liikmesriikide maagaasihoidlate haldurite vahel. |
| --- | --- |

(315)

Menetluse algatamise otsuses ei saanud komisjon välistada, et mehhanism võib põhjustada konkurentsimoonutusi, mis ulatuvad kaugemale minimaalsest negatiivsest mõjust, mida õigustab abikava kehtestamine i) Prantsusmaa ja teiste liikmesriikide maagaasitarnijate, ii) maagaasihoidlate haldurite ja veeldatud maagaasi ettevõtjate ning võrkudevaheliste ühenduste haldurite ning iii) Prantsusmaa ja teiste liikmesriikide maagaasihoidlate haldurite vahel.

| (316) | Esiteks, mis puudutab käesolevas asjas maagaasi tarneturge, siis ei leia komisjon, et abikava moonutaks konkurentsi Prantsuse tarnijate ja teistest liikmesriikidest pärit maagaasi tarnijate vahel, kuna enampakkumised on samadel tingimustel avatud kõikidele maagaasi tarnijatele, olenemata sellest, kas nad asuvad Prantsusmaal või mõnes teises liikmesriigis. Lisaks on mõned huvitatud isikud oma märkustes kinnitanud, et sama tarneteenuse puhul kohaldatakse sama maagaasi ülekandevõrkude kasutamise tasu Prantsuse tarnijatele ja teistest liikmesriikidest pärit tarnijatele. Seega ei olnud komisjonil võimalik tuvastada konkurentsimoonutusi Prantsuse ja teiste liikmesriikide maagaasitarnijate vahel. |
| --- | --- |

(316)

Esiteks, mis puudutab käesolevas asjas maagaasi tarneturge, siis ei leia komisjon, et abikava moonutaks konkurentsi Prantsuse tarnijate ja teistest liikmesriikidest pärit maagaasi tarnijate vahel, kuna enampakkumised on samadel tingimustel avatud kõikidele maagaasi tarnijatele, olenemata sellest, kas nad asuvad Prantsusmaal või mõnes teises liikmesriigis. Lisaks on mõned huvitatud isikud oma märkustes kinnitanud, et sama tarneteenuse puhul kohaldatakse sama maagaasi ülekandevõrkude kasutamise tasu Prantsuse tarnijatele ja teistest liikmesriikidest pärit tarnijatele. Seega ei olnud komisjonil võimalik tuvastada konkurentsimoonutusi Prantsuse ja teiste liikmesriikide maagaasitarnijate vahel.

| (317) | Teiseks, mis puudutab Prantsusmaa hoidlakäitajate ja alternatiivsete paindlikkusinstrumentide pakkujate vahelisi konkurentsimoonutusi, siis leiavad Prantsusmaa ametiasutused ja huvitatud isikud, et muud vahendid on maagaasi hoiustamise ebatäiuslikud asendajad, kui need toimivad erineva aja jooksul ja võivad olla vajalikud erinevates olukordades. Näiteks külmalaine korral saab veeldatud maagaasi terminalide võimsust mobiliseerida ainult juhul, kui mahutites on veeldatud maagaasi. Seda piiratud võimsust ei olnud võimalik mobiliseerida rohkem kui viis päeva parimatel võimalikel tingimustel. See ajavahemik on siiski lühem kui keskmise külmalaine kestus, mistõttu ei ole piisavalt aega saabuva lasti mobiliseerimiseks piisavalt kiiresti, et vältida väljastuse katkestusi. Lisaks sõltub veeldatud maagaasi terminalide tõhusus võrgu ülekoormuse korral nende geograafilisest lähedusest tarbimispunktidele. |
| --- | --- |

(317)

Teiseks, mis puudutab Prantsusmaa hoidlakäitajate ja alternatiivsete paindlikkusinstrumentide pakkujate vahelisi konkurentsimoonutusi, siis leiavad Prantsusmaa ametiasutused ja huvitatud isikud, et muud vahendid on maagaasi hoiustamise ebatäiuslikud asendajad, kui need toimivad erineva aja jooksul ja võivad olla vajalikud erinevates olukordades. Näiteks külmalaine korral saab veeldatud maagaasi terminalide võimsust mobiliseerida ainult juhul, kui mahutites on veeldatud maagaasi. Seda piiratud võimsust ei olnud võimalik mobiliseerida rohkem kui viis päeva parimatel võimalikel tingimustel. See ajavahemik on siiski lühem kui keskmise külmalaine kestus, mistõttu ei ole piisavalt aega saabuva lasti mobiliseerimiseks piisavalt kiiresti, et vältida väljastuse katkestusi. Lisaks sõltub veeldatud maagaasi terminalide tõhusus võrgu ülekoormuse korral nende geograafilisest lähedusest tarbimispunktidele.

| (318) | Mitu kolmandat isikut juhtis tähelepanu ka sellele, et veeldatud maagaasi terminalide liitumine ja maagaasi hoiustamine ei oleks konkureerivad. Nad selgitavad, et veeldatud maagaasi import Euroopasse ja Prantsusmaale on alates abikava kehtestamisest 2018. aastal märkimisväärselt suurenenud. ~ 21,5 Bcm veeldatud maagaasi impordi tase Prantsusmaale oli 2019. aastal rekordiliselt kõrge. |
| --- | --- |

(318)

Mitu kolmandat isikut juhtis tähelepanu ka sellele, et veeldatud maagaasi terminalide liitumine ja maagaasi hoiustamine ei oleks konkureerivad. Nad selgitavad, et veeldatud maagaasi import Euroopasse ja Prantsusmaale on alates abikava kehtestamisest 2018. aastal märkimisväärselt suurenenud. ~ 21,5 Bcm veeldatud maagaasi impordi tase Prantsusmaale oli 2019. aastal rekordiliselt kõrge.

| (319) | Mis puudutab võrkudevahelisi ühendusi, siis kinnitavad saadud märkused, et need on peamiselt impordivahendid. Huvitatud isikud märgivad, et hoiustamise puudumisel oleks vaja suurendada võrkudevahelisi ühendusi, et oleks võimalik tagada maagaasi tarnimine Prantsusmaa territooriumile tipptarbimise ajal. See ei oleks tõhus. Pidades silmas maagaasi tarbimise prognoositud vähenemist Prantsusmaal, ei ole kavas rajada uusi ühendusi. Täiendavate ühenduste ehitamise ja võrgu tugevdamise kulud oleksid tegelikult suuremad kui vaidlusaluse abikava kulud. |
| --- | --- |

(319)

Mis puudutab võrkudevahelisi ühendusi, siis kinnitavad saadud märkused, et need on peamiselt impordivahendid. Huvitatud isikud märgivad, et hoiustamise puudumisel oleks vaja suurendada võrkudevahelisi ühendusi, et oleks võimalik tagada maagaasi tarnimine Prantsusmaa territooriumile tipptarbimise ajal. See ei oleks tõhus. Pidades silmas maagaasi tarbimise prognoositud vähenemist Prantsusmaal, ei ole kavas rajada uusi ühendusi. Täiendavate ühenduste ehitamise ja võrgu tugevdamise kulud oleksid tegelikult suuremad kui vaidlusaluse abikava kulud.

| (320) | Lisaks ei mõjuta maagaasi hoiustamine võrkudevaheliste ühenduste kaudu kulgeva maagaasi kogumahtu, mis sõltub Prantsusmaal tarbitava maagaasi kogusest. Huvitatud isikud viitavad siiski Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti (edaspidi „ACER“) aruandele, (98) milles rõhutatakse, et hoidlates oleva maagaasi rohkus minimeerib importi tarbimise tipphetkedel, mis tavaliselt esinevad siis, kui maagaasi hind on kõrgeim. |
| --- | --- |

(320)

Lisaks ei mõjuta maagaasi hoiustamine võrkudevaheliste ühenduste kaudu kulgeva maagaasi kogumahtu, mis sõltub Prantsusmaal tarbitava maagaasi kogusest. Huvitatud isikud viitavad siiski Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti (edaspidi „ACER“) aruandele, (98) milles rõhutatakse, et hoidlates oleva maagaasi rohkus minimeerib importi tarbimise tipphetkedel, mis tavaliselt esinevad siis, kui maagaasi hind on kõrgeim.

98

| (321) | Nagu huvitatud isikud on märkinud, on komisjon korduvalt ja ilma otsuseta kaalunud asjakohase maagaasi ülekandetaristu, sealhulgas võrkudevaheliste ühenduste, maagaasihoidlate, veeldatud maagaasi terminalide ja taasgaasistamistaristu turu olemasolu. Komisjon tunnistab, et erinevad paindlikkusinstrumendid võivad pakkuda täiendavaid teenuseid, välistamata täielikult maagaasi hoiustamise mõju veeldatud maagaasi terminalidele ja ühendustele. Komisjon ei leidnud siiski märkimisväärseid konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(321)

Nagu huvitatud isikud on märkinud, on komisjon korduvalt ja ilma otsuseta kaalunud asjakohase maagaasi ülekandetaristu, sealhulgas võrkudevaheliste ühenduste, maagaasihoidlate, veeldatud maagaasi terminalide ja taasgaasistamistaristu turu olemasolu. Komisjon tunnistab, et erinevad paindlikkusinstrumendid võivad pakkuda täiendavaid teenuseid, välistamata täielikult maagaasi hoiustamise mõju veeldatud maagaasi terminalidele ja ühendustele. Komisjon ei leidnud siiski märkimisväärseid konkurentsimoonutusi.

| (322) | Kolmandaks võib abikava põhjustada konkurentsimoonutusi võrreldes teistes liikmesriikides, eelkõige Prantsusmaa naabruses asuvates liikmesriikides asuvate hoidlakäitajatega. Võrkudevaheliste ühenduste tõttu on see oht eriti oluline eelkõige Belgia ja Saksamaa jaoks. |
| --- | --- |

(322)

Kolmandaks võib abikava põhjustada konkurentsimoonutusi võrreldes teistes liikmesriikides, eelkõige Prantsusmaa naabruses asuvates liikmesriikides asuvate hoidlakäitajatega. Võrkudevaheliste ühenduste tõttu on see oht eriti oluline eelkõige Belgia ja Saksamaa jaoks.

| (323) | Belgia CREG teatas komisjonile, et pärast regulatiivse mehhanismi kasutuselevõtmist langes ainsa Belgia hoidla Loenhouti koormustegur 84 %-lt (2017.–2018. aasta talvel) 54 %-le (2018.–2019. aasta talvel). Seejärel tõusis täituvus 2019.–2020. aasta talvel 97 %ni. 2018.–2019. aasta täituvus vastas pikaajalistele lepingutele. CREG osutab mõjule, mis tuleneb Prantsusmaal tasustamismehhanismi kehtestamisest (vt põhjendused 195–200). Kuigi täitumine järgmisel talvel taas suurenes, ei võimalda see komisjonil välistada mõju maagaasi hoiustamisele naaberriikides. Komisjon märgib siiski, et Loenhouti käitaja Fluxys ei maini, et reguleerival mehhanismil on tema tegevusele oluline mõju (vt põhjendus 212). |
| --- | --- |

(323)

Belgia CREG teatas komisjonile, et pärast regulatiivse mehhanismi kasutuselevõtmist langes ainsa Belgia hoidla Loenhouti koormustegur 84 %-lt (2017.–2018. aasta talvel) 54 %-le (2018.–2019. aasta talvel). Seejärel tõusis täituvus 2019.–2020. aasta talvel 97 %ni. 2018.–2019. aasta täituvus vastas pikaajalistele lepingutele. CREG osutab mõjule, mis tuleneb Prantsusmaal tasustamismehhanismi kehtestamisest (vt põhjendused 195–200). Kuigi täitumine järgmisel talvel taas suurenes, ei võimalda see komisjonil välistada mõju maagaasi hoiustamisele naaberriikides. Komisjon märgib siiski, et Loenhouti käitaja Fluxys ei maini, et reguleerival mehhanismil on tema tegevusele oluline mõju (vt põhjendus 212).

| (324) | Lühiajalises perspektiivis piirab naaberliikmesriikide ettevõtjate vahelisi konkurentsimoonutusi pikaajalistel lepingutel põhinev märkimisväärne liitumismäär (nt Saksamaal üle 90 %, Belgias 60 %). Need lepingud lõpevad aga 2022.–2023. aastal. Seega võib reguleerimismehhanism mõjutada tulevasi kaubandustingimusi, kui nende pikaajaliste lepingute üle peetakse uusi läbirääkimisi nii hindade ja liitumismäärade kui ka naaberliikmesriikide hoidlakäitajate kasumlikkuse osas. Selleks et komisjon saaks tagada, et tema hinnang selles küsimuses jääb kehtima ka pärast pikaajaliste lepingute lõppemist, kohustusid Prantsusmaa ametiasutused esitama komisjonile enne 2024. aasta lõppu aruande, mis sisaldab andmeid meetme mõju kohta konkurentsile (vt põhjendus 111). |
| --- | --- |

(324)

Lühiajalises perspektiivis piirab naaberliikmesriikide ettevõtjate vahelisi konkurentsimoonutusi pikaajalistel lepingutel põhinev märkimisväärne liitumismäär (nt Saksamaal üle 90 %, Belgias 60 %). Need lepingud lõpevad aga 2022.–2023. aastal. Seega võib reguleerimismehhanism mõjutada tulevasi kaubandustingimusi, kui nende pikaajaliste lepingute üle peetakse uusi läbirääkimisi nii hindade ja liitumismäärade kui ka naaberliikmesriikide hoidlakäitajate kasumlikkuse osas. Selleks et komisjon saaks tagada, et tema hinnang selles küsimuses jääb kehtima ka pärast pikaajaliste lepingute lõppemist, kohustusid Prantsusmaa ametiasutused esitama komisjonile enne 2024. aasta lõppu aruande, mis sisaldab andmeid meetme mõju kohta konkurentsile (vt põhjendus 111).

| (325) | Komisjon märgib ka, et Fluxys viitab, et oleks soovitav rakendada liidu tasandil asjakohast mudelit, et reageerida turu arengule (vt põhjendus 212). Teised hoidlakäitajad väljendasid oma positiivset arvamust Prantsusmaal rakendatud reformi suhtes, edendades samal ajal liidus ühtlustatud lähenemisviisi (vt põhjendused 224 ja 229). |
| --- | --- |

(325)

Komisjon märgib ka, et Fluxys viitab, et oleks soovitav rakendada liidu tasandil asjakohast mudelit, et reageerida turu arengule (vt põhjendus 212). Teised hoidlakäitajad väljendasid oma positiivset arvamust Prantsusmaal rakendatud reformi suhtes, edendades samal ajal liidus ühtlustatud lähenemisviisi (vt põhjendused 224 ja 229).

6.5.   Abi positiivse ja negatiivse mõju tasakaalustamine siseturul

Abi positiivse ja negatiivse mõju tasakaalustamine siseturul

| (326) | Riigiabi kava peab tagama, et selle üldine mõju on positiivne, vältides kaubandustingimuste ebasoovitavat mõjutamist määral, mis on vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(326)

Riigiabi kava peab tagama, et selle üldine mõju on positiivne, vältides kaubandustingimuste ebasoovitavat mõjutamist määral, mis on vastuolus ühiste huvidega.

| (327) | Komisjon tuletab meelde, et käesoleval juhul hõlbustab abikava majandustegevuse arengut, nimelt maagaasi hoiustamist Prantsusmaal. Ta märgib ka, et reguleerimismehhanism aitab kaasa maagaasi varustuskindluse tagamisele. Lisaks piirab abi asjakohasus, vajalikkus ja proportsionaalsus selle mõju konkurentsile ja kaubandusele. Komisjon järeldab, et isegi kui ei saa välistada mõju Prantsuse ja teiste liikmesriikide maagaasihoidlate käitajate vahelisele konkurentsile, tundub, et abi negatiivne mõju on piisavalt väike, et abikava üldine tasakaal oleks positiivne kuni praeguse PPE lõpuni 2028. aastal, tingimusel et põhjenduses 110 loetletud maagaasiturgudel ei toimu konkurentsis olulisi muutusi (99). |
| --- | --- |

(327)

Komisjon tuletab meelde, et käesoleval juhul hõlbustab abikava majandustegevuse arengut, nimelt maagaasi hoiustamist Prantsusmaal. Ta märgib ka, et reguleerimismehhanism aitab kaasa maagaasi varustuskindluse tagamisele. Lisaks piirab abi asjakohasus, vajalikkus ja proportsionaalsus selle mõju konkurentsile ja kaubandusele. Komisjon järeldab, et isegi kui ei saa välistada mõju Prantsuse ja teiste liikmesriikide maagaasihoidlate käitajate vahelisele konkurentsile, tundub, et abi negatiivne mõju on piisavalt väike, et abikava üldine tasakaal oleks positiivne kuni praeguse PPE lõpuni 2028. aastal, tingimusel et põhjenduses 110 loetletud maagaasiturgudel ei toimu konkurentsis olulisi muutusi (99).

99

| (328) | Eespool öeldut arvesse võttes järeldab komisjon, et abi positiivne mõju kõnealuse majandustegevuse arengule kaalub üles võimaliku negatiivse mõju konkurentsile ja kaubandusele vähemalt kuni 2028. aastani. Seega ei mõjutata konkurentsi ja kaubandust enne seda määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(328)

Eespool öeldut arvesse võttes järeldab komisjon, et abi positiivne mõju kõnealuse majandustegevuse arengule kaalub üles võimaliku negatiivse mõju konkurentsile ja kaubandusele vähemalt kuni 2028. aastani. Seega ei mõjutata konkurentsi ja kaubandust enne seda määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

7.   Järeldused

Järeldused

| (329) | Komisjon avaldab kahetsust, et Prantsusmaa on kõnealust meedet ebaseaduslikult rakendanud, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Komisjon leiab siiski, et kõnealune meede on siseturuga kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses kuni 31. detsembrini 2028, mil lõpeb praeguse EPP periood. |
| --- | --- |

(329)

Komisjon avaldab kahetsust, et Prantsusmaa on kõnealust meedet ebaseaduslikult rakendanud, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Komisjon leiab siiski, et kõnealune meede on siseturuga kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses kuni 31. detsembrini 2028, mil lõpeb praeguse EPP periood.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Prantsusmaa andis maagaasihoidlate käitajatele, on siseturuga kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 28. juuni 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 112, 3.4.2020, lk 39.

1

(2)  Kui Lussagnet’ ja Izaute’i rajatisi käsitatakse eraldi, on kasutuses rajatisi kaksteist. Need kuuluvad Terégale ja neil on teatavad ühised tehnilised seadmed. Sel põhjusel käsitatakse neid mõnikord ühe taristuna (nt Prantsusmaa mitmeaastases energiaprogrammis PPE 2019–2028) ja mõnikord kahe eraldi taristuna (nt programmis PPE 2016–2023).

2

(3)  
  12. märtsi 2014. aasta dekreet nr 2014-328, millega muudetakse 21. augusti 2006. aasta dekreeti nr 2006-1034, mis käsitleb juurdepääsu maa-alustele maagaasihoidlatele.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1938, mis käsitleb gaasivarustuskindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 994/2010 (ELT L 280, 28.10.2017, lk 1).

5

(6)  
  30. detsembri 2017. aasta seadus nr 2017-1839, millega lõpetatakse süsivesinike geoloogiline uurimine ja kaevandamine ning mis sisaldab mitut energia- ja keskkonnaalast sätet.

6

(7)  Energiaseadustiku artikkel L. 421–3-1.

7

(8)  Energiaseadustiku artikkel L. 421–3-1.

8

(9)  Energiaseadustiku artikkel L. 421–5-1.

9

(10)  Energiaseadustiku artikkel L. 452–1.

10

(11)  Andmed H-gaasi võrkudevaheliste ühenduste kindlate võimsuste kohta on võetud ENTSOGi aruandest „Transmission Capacity Map 2017“.

11

(12)  Näiteks on Prantsusmaa hinnanud gaasi põhjast Lõuna-Prantsusmaale transportimist hõlbustavate Arc Lyonnais’, Eridan’i ja Perche’i torujuhtmete ehitamise maksumuseks 1,6 miljardit eurot.

12

(13)  Väljastusvõimsus on nelja terminali vahel jagatud järgmiselt: Montoiri terminali väljastusvõimsus on 400 GWh/päev, Fos-Cavaou’ veeldatud maagaasi terminali võimsus on 205 GWh/päev, Fos-Tonkini veeldatud maagaasi terminali võimsus on 205 GWh/päev ja Dunkerque’i veeldatud maagaasi terminali väljastusvõimsus on 520 GWh/päev. Kui Dunkerque’i võrkudevahelist ühendust kasutatakse koguvõimsusel, on Dunkerque’i veeldatud maagaasi terminali sisendvõimsus piiratud 350-le GWh/päev ülekandesüsteemis oleva pudelikaela tõttu.

13

(14)  PPE dekreet nr 2020-456.

14

(15)  PPE 27. oktoobri 2016. aasta dekreet nr 2016-1442.

15

(16)  
  26. detsembri 2018. aasta dekreet nr 2018-1248 varustuskindluse tagamiseks vajalike gaasihoidlate kohta.

16

(17)  
  22. veebruari 2018. aasta otsus nr 2018-039 hoiustamisvõimsuse müügi korra kohta seoses kolmandate isikute reguleeritud juurdepääsuga maagaasi maa-alustele hoidlatele Prantsusmaal.

17

(18)  CRE 22. märtsi 2018. aasta otsus nr 2018-068 Storengy, TIGFi ja Géométhane’i maa-aluste maagaasihoidlate kasutamise tariifi kohta alates 2018. aastast.

18

(19)  CRE 23. jaanuari 2020. aasta otsus nr 2020-011 Storengy, Teréga ja Géométhane’i maa-aluste maagaasihoidlate kasutamise tariifi kohta.

19

(20)  CRE põhineb oma võrdluses uuringule „Methodologies and parameters used to determine the allowed or target revenue of gas transmission system operators (TSOs)“, mille tegi Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti (ACER) jaoks Economic Consulting Associates (ECA).

20

(21)  See meetod tuleneb 28. detsembri 2001. aasta rahandusseaduse muutmise seadusest, millega loodi erikomisjon (Commission Houri), et määrata kindlaks hind, millega riik maagaasi ülekandesüsteeme müüb. Samalaadset meetodit kasutati ka veeldatud maagaasi terminalide ja maagaasi jaotusettevõtjate varade hindamiseks.

21

(22)  
  „Puhvergaas“ – maa-alustesse mahutitesse pidevalt juhitav gaas, mis on hoidlate käitamiseks hädavajalik, sest on vaja säilitada minimaalne hoiustamisrõhk, mis võimaldab vajaliku koormusprofiiliga kasulikku mahtu hankida (eespool osutatud CRE otsus nr 2018-068).

22

(23)  Eelkõige soovitati Compass Lexeconi 20. märtsi 2017. aasta aruandes kehtestada kapitali kaalutud keskmiseks hinnaks 4,2–5,8 %.

23

(24)  CRE 26. jaanuari 2012. aasta otsus GRTgazi sertifitseerimisotsuse kohta; CRE 25. juuni 2019. aasta otsus nr 2019-135 Teréga sertifitseerimise säilitamise kohta pärast seda, kui Teréga oli omandanud kolm Crédit Agricole’i kontserni osalust energiatootmisettevõtetes.

24

(25)  CRE 26. jaanuari 2012. aasta otsus TIGFi sertifitseerimisotsuse kohta; CRE 4. veebruari 2016. aasta otsus TIGFi sertifikaadi säilitamise kohta pärast Predica ühinemist TIGF Holdingu kapitaliga.

25

(26)  CRE 22. märtsi 2018. aasta otsus nr 2018-69 ladustamistasu kehtestamise kohta GRTgazi ja TIGFi ülekandesüsteemi kasutamise tariifile.

26

(27)  Energiaseadustiku artikkel L. 445–3: „Maagaasi reguleeritud müügihinnad määratakse kindlaks tarnete iseloomulike omaduste ja tarnetega seotud kulude põhjal. Nendega kaetakse kõik nimetatud kulud [...].“

27

Energiaseadustiku artikkel R. 445–3: „Iga tarnija puhul määratakse kindlaks hinnavalem, milles on arvesse võetud kõik maagaasi tarnimiskulud. Hinnavalem ja tarnimisega mitteseotud kulud võimaldavad teha kindlaks maagaasi tarnimise keskmise kulu, mille põhjal määratakse kindlaks selle reguleeritud müügihinnad, mis sõltuvad asjaomaste klientide teenindamise korrast.

Tarnimisega mitteseotud kulude hulka kuuluvad eelkõige järgmised kulud: [...] 2° Vajaduse korral maagaasihoidlate kasutuskulud.“

(28)  Eespool viidatud otsus nr 2018-069, lk 7–8.

28

(29)  Eespool viidatud otsus nr 2018-069.

29

(30)  Eespool viidatud CRE 22. märtsi 2018. aasta otsus nr 2018-069.

30

(31)  Eespool viidatud CRE 23. jaanuari 2020. aasta otsus nr 2020-011.

31

(32)  
  21. aprilli 2020. aasta dekreet nr 2020-456, millele on viidatud eespool.

32

(33)  http://www.europe-en-france.gouv.fr/Centre-de-ressources/Aides-d-etat/Regimes-d-aides.

33

(34)  Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/73/EÜ (mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ) artikli 14 lõike 4 sätetele.

34

(35)  CRE aruande „Jaeturu vaatlusrühm, 4. kvartal 2019“ („Observatoire des marchés de détail du 4e trimestre 2019“) kohaselt maksab 31. detsembri 2019. aasta seisuga 66 % elamu- ja mitteeluruumidest turuhinda ja 34 % reguleeritud müügitariifi järgi ning 91 % maagaasist müüakse turuhinnaga ja 9 % reguleeritud müügitariifi järgi.

35

(36)  Vastavalt 8. novembri 2019. aasta energia- ja kliimaseaduse nr 2019-1147 artikli 63 sätetele.

36

(37)  Isegi kui müügitulud olid aastatel 2013–2017 väikesed, on lubatud kogutulu oluliselt väiksem kui nende käitajate 2008.–2012. aasta käive, arvestades suurt hinnavahet.

37

(38)  
  7. novembri 2014. aasta kohtuotsus Banco Santander, T-399/11, EU:T:2014:938, punkt 75; 11. novembri 2004. aasta kohtuotsus Hispaania vs. komisjon, C-73/03, EU:C:2004:711, punkt 28.

38

vs.

(39)  Erandiks on Dunkerque LNG, kelle suhtes kohaldatakse erandit.

39

(40)  TIGFi omandamine GICist, Snamist ja EDFist koosneva konsortsiumi poolt.

40

(41)  Äriühingu Prédica aktsiate omandamine TIGFi kapitalis.

41

(42)  Vastavalt energiaseadustiku artikli L. 443–4 sätetele.

42

(43)  Vt nt komisjoni 14. novembri 2006. aasta otsus asjas M. 4180 Gaz de France/Suez, punkt 341.

43

(44)  Komisjoni 29. septembri 1999. aasta otsus asjas M. 1383 – Exxon/Mobil, § 69–261; komisjoni 25. aprilli 2003. aasta otsus asjas E. 3086 – Gaz de France/Preussag Energie, punkt 14; komisjoni 21. detsembri 2005. aasta otsus asjas M. 3696 EON/MOL, punkt 99; komisjoni 19. novembri 2013. aasta otsus asjas M. 6984 – EPH/Stredoslovenska Energetika, punkt 24.

44

(45)  Komisjoni 8. oktoobri 2004. aasta otsus asjas M. 3410 Total/Gaz de France, punkt 19.

45

(46)  Komisjoni 21. detsembri 2005. aasta otsus asjas M. 3696 – E.ON/MOL, punkt 130; komisjoni 19. novembri 2013. aasta otsus asjas M. 6984 – EPH/Stredoslovenska Energetika, punkt 24.

46

(47)  4,2 TWh Prantsusmaa terminalide keskmist varu talvel.

47

(48)  10–15 päeva sõltuvalt gaasi päritolust.

48

(49)  Erinevate Euroopa turgude hinnad, ülemaailmne veeldatud maagaas.

49

(50)  Müüakse nelja kuu jooksul.

50

(51)  Title Transfer Facility, kuhu on koondunud enamik vahetustehingutest.

51

(52)  Vastavalt 88–99 % ja 54–97 %.

52

(53)  
  Tehniline ja majanduslik aruanne, mis koostati pärast seda, kui Euroopa Komisjon algatas uurimise maagaasihoidlate reguleerimise tingimuste kohta Prantsusmaal, [...] 12. juuni 2020.

53

Tehniline ja majanduslik aruanne, mis koostati pärast seda, kui Euroopa Komisjon algatas uurimise maagaasihoidlate reguleerimise tingimuste kohta Prantsusmaal

(54)  St ostuhind (130,6)/(98 % x 50 %).

54

(55)  
  Tehniline ja majanduslik aruanne, mis koostati pärast seda, kui Euroopa Komisjon algatas uurimise maagaasihoidlate reguleerimise tingimuste kohta Prantsusmaal, [...] 12. juuni 2020.

55

Tehniline ja majanduslik aruanne, mis koostati pärast seda, kui Euroopa Komisjon algatas uurimise maagaasihoidlate reguleerimise tingimuste kohta Prantsusmaal

(56)  AFIEG ühendab elektri- ja gaasisektoris tegutsevaid Prantsuse ettevõtteid ning Euroopa käitajate tütarettevõtteid: Alpiq Energie France, BKW France, Endesa, Fortum France, Gazprom Energy, Total Direct Energie, Gazel Energie ja Vattenfall. Ettevõtjad Enovos ja Primeo Energie on assotsieerunud liikmed.

56

(57)  
  13. märtsi 2018. aasta määrus maagaasi varustuskindluse tagamiseks ajavahemikul 1. novembrist 2018 kuni 31. märtsini 2019 vajaliku minimaalse maagaasivaru kohta.

57

(58)  AFG on Prantsuse gaasitööstuse kutseühing. Ühingu täisliikmed on EDF, ENGIE, France Gas liquides, Gazprom, GRDF, GRTgaz, Teréga ja Total. Lisaks täisliikmetele on ühingul assotsieerunud liikmed, partnerliikmed ja liikmed, kes on valdkonnas tegutsevad füüsilised isikud.

58

(59)  ANODE esindab Prantsusmaa alternatiivseid energiatarnijaid. Ühenduse liikmed on EkWateur, Enercoop, Energie d’ici, Eni Gas & Power France, Greenyellow, Gaz Européen, Planète OUI, Plüm Energie, SAVE, Total Direct Energie, Vattenfall ja Wekiwi.

59

(60)  CREG on elektri- ja gaasisektorit reguleeriv asutus Belgias.

60

(61)  Rajatise hoiustamisvõimsus on 780 miljonit kuupmeetrit (vastab 9 TWh-le).

61

(62)  [...].

62

(63)  EFET ühendab enam kui 100 energiakauplejat, kes tegutsevad rohkem kui 28 Euroopa riigis.

63

(64)  Veeldatud maagaasi terminalide käitaja.

64

(65)  Energiasektoris tegutsev kaupleja.

65

(66)  Gaasihoidla käitaja Belgias.

66

(67)  Prantsuse ametiühingute föderatsioon, mis kuulub töötajate üldkonföderatsiooni (CGT).

67

(68)  Maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustik.

68

(69)  Gaasihoidla haldur.

69

(70)  Ühingu Gas Infrastructure Europe (GIE) tellimusel tehtud uuring „Gas Storage Market Failures“, Pöyry, september 2017.

70

(71)  Ühingu Gas Infrastructure Europe (GIE) tellimusel tehtud uuring „Measures for a sustainable gas storage market“, FTI-CL Energy, oktoober 2018.

71

(72)  Energiasektoris tegutsev ettevõtja.

72

(73)  Gaasihoidla haldur.

73

(74)  Ühingu Gas Infrastructure Europe (GIE) tellimusel tehtud uuringud: Gas Storage Market Failures, Pöyry, september 2017 ja Value of the gas storage infrastructure for the electricity system, Artelys, oktoober 2019.

74

Gas Storage Market Failures

Value of the gas storage infrastructure for the electricity system

(75)  Ühingu Gas Infrastructure Europe (GIE) tellimusel tehtud uuring „Measures for a sustainable gas storage market“, FTI-CL Energy, oktoober 2018.

75

(76)  UPRIGAZ ühendab ettevõtjaid, kes tegutsevad kogu gaasiahelas või selle osas: Dalkia France, Eni, ENGIE, Equinor, ENGIE Cofely, Naturgy, Total Energie Gaz, Teréga, Total Gaz Électricité Holdings France.

76

(77)  Euroopa Kohtu 16. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas C 482/99, Prantsusmaa vs. komisjon, EU:C:2002:294, punkt 24; 30. mai 2013. aasta otsus kohtuasjas C 677/11, Doux Élevage ja Coopérative agricole UKL-ARREE, EU:C:2013:348, punkt 27; ja 19. detsembri 2013. aasta otsus, Association Vent De Colère! jt, kohtuasjas C 262/12, EU:C:2013:851, punkt 16.

77

vs.

,

,

(78)  
  19. detsembri 2013. aasta otsus Association Vent De Colère! jt, kohtuasjas C 262/12, EU:C:2013:851, punkt 17, ja seal viidatud kohtupraktika.

78

Association Vent De Colère!

(79)  
  30. detsembri 2017. aasta seadus nr 2017-1839, millega lõpetatakse süsivesinike geoloogiline uurimine ja kaevandamine ning mis sisaldab mitut energia- ja keskkonnaalast sätet.

79

(80)  PPE dekreet nr 2020-456.

80

(81)  
  16. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas C-482/99, Prantsuse Vabariik vs. komisjon, EU:C:2002:294, punkt 36; 30. mai 2013. aasta otsus kohtuasjas C-677/11, Doux Élevage ja Coopérative agricole UKL-ARREE, EU:C:2013:348, punkt 34; 28. märtsi 2019. aasta otsus kohtuasjas C 405/16 P, Saksamaa vs. komisjon, EU:C:2019:268, punkt 55; ja 20. septembri 2019. aasta otsus kohtuasjas T-217/17, FVE Holýšov I jt vs. komisjon, EU:T:2019:633, punkt 105.

81

vs.

vs.

vs.

(82)  
  2. juuli 1974. aasta kohtuotsus, Itaalia vs. komisjon (173/73, EU:C:1974:71, punkt 35); 19. detsembri 2013. aasta kohtuotsus, Association Vent De Colère! jt, (C 262/12, EU:C:2013:851, punkt 25); 28. märtsi 2019. aasta otsus kohtuasjas C 405/16 P, Saksamaa vs. komisjon, EU:C:2019:268, punkt 58; ja 20. septembri 2019. aasta otsus kohtuasjas T-217/17, FVE Holýšov I jt vs. komisjon, EU:T:2019:633, punkt 107.

82

vs.

vs.

vs.

(83)  
  20. septembri 2019. aasta otsus kohtuasjas T-217/17, FVE Holýšov I jt vs. komisjon, EU:T:2019:633, punkt 126.

83

vs.

(84)  
  28. märtsi 2019. aasta otsus kohtuasjas C 405/16 P, Saksamaa vs. komisjon, EU:C:2019:268, punkt 59, ja viidatud kohtupraktika; ja 20. septembri 2019. aasta otsus kohtuasjas T-217/17, FVE Holýšov I jt vs. komisjon, EU:T:2019:633, punkt 108.

84

vs.

vs.

(85)  
  13. septembri 2017. aasta kohtuotsus ENEA, C-329/15, EU:C:2017:671, punkt 30.

85

(86)  
  15. mai 2019. aasta kohtuotsus, Achema jt, C 706/17, EU:C:2019:407, punkt 66.

86

(87)  
  17. juuli 2008. aasta kohtuotsus, Essent NEtwerk Noord BV, C-206/06, EU:C:2008:413.

87

(88)  
  17. juuli 2008. aasta kohtuotsus, Essent Netwerk Noord BV, C-206/06, EU:C:2008:413, punktid 47 ja 66.

88

(89)  
  17. juuli 2008. aasta kohtuotsus, Essent NEtwerk Noord BV, C-206/06, EU:C:2008:413, punkt 49.

89

(90)  
  28. märtsi 2019. aasta kohtuotsus, Saksamaa vs. komisjon, C-405/16 P, EU:C:2019:268.

90

vs.

(91)  
  7. veebruari 2018. aasta resolutsioon nr 2018-022 GRTgazi ja TIGFi maagaasi ülekandesüsteemi kasutamise tariifi muutumise kohta 1. aprillil 2018.

91

(92)  
  17. juuli 2008. aasta kohtuotsus, Essent Netwerk Noord jt, C-206/06, EU:C:2008:413, punkt 79; 27. juuni 2017. aasta kohtuotsus, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C-74/16, EU:C:2017:496, punkt 65; ja 15. mai 2019. aasta kohtuotsus, Achema jt, C 706/17, EU:C:2019:407, punkt 74.

92

(93)  
  14. jaanuari 2015. aasta kohtuotsus, Eventech, C-518/13, EU:C:2015:9, punktid 53–55, ja 21. detsembri 2016. aasta kohtuotsus, komisjon vs. World Duty Free Group jt, C-20/15 P ja C-21/15 P, EU:C:2016:981, punkt 54.

93

vs.

(94)  
  5. märtsi 2015. aasta kohtuotsus, Banco Privado Português ja Massa Insolvente do Banco Privado Português, C-667/13, EU:C:2015:151, punkt 51; 18. mai 2017. aasta kohtuotsus, Fondul Proprietatea, C-150/16, EU:C:2017:388, punkt 34; ja 15. mai 2019. aasta kohtuotsus, Achema jt, C 706/17, EU:C:2019:407, punkt 94.

94

(95)  Komisjoni teatis – Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020 (ELT C 200, 28.6.2014, lk 1).

95

(96)  
  22. septembri 2020. aasta otsus kohtuasjas C-594/18 P, Austria vs. komisjon (Hinkley Point C), EU:C:2020:742, punkt 19.

96

vs.

(97)  Nagu on kinnitatud hiljutises Euroopa Kohtu 22. septembri 2020. aasta otsuses, Austria vs. komisjon, EU:C:2020:742.

97

vs.

(98)  ACERi 6. aprilli 2020. aasta aruanne „The internal gas market in Europe: The role of transmission tariffs“, punkt 174.

98

(99)  Kui komisjon leiab, et olemasolev abi ei sobi või enam ei sobi siseturuga kokku, võib ta algatada nõukogu 13. juuli 2015. aasta määruse (EL) 2015/1589 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9) IV peatükis sätestatud menetluse.

99

---

| 18.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 90/163 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 90/163

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2022/445,

15. märts 2022,

millega muudetakse Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi vahelise rahaküsimusi käsitleva lepingu lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi vahelist 30. juuni 2011. aasta rahaküsimusi käsitlevat lepingut, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi vaheline rahaküsimusi käsitlev leping (edaspidi „leping“) jõustus 1. aprillil 2012. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi vaheline rahaküsimusi käsitlev leping (edaspidi „leping“) jõustus 1. aprillil 2012.

| (2) | Lepingu artikli 8 lõike 1 kohaselt peab Andorra Vürstiriik rakendama liidu õigusakte, mis sisaldavad norme euro pangatähtede ja müntide, pangandus- ja finantsalaste õigusaktide, rahapesu ja pettuse tõkestamise, sularahaliste ja muude kui sularahaliste maksevahendite võltsimise vältimise, medalite ja märkide ning statistikaaruandluse nõuete kohta. Kõnealused õigusaktid on loetletud rahaküsimusi käsitleva lepingu lisas. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 8 lõike 1 kohaselt peab Andorra Vürstiriik rakendama liidu õigusakte, mis sisaldavad norme euro pangatähtede ja müntide, pangandus- ja finantsalaste õigusaktide, rahapesu ja pettuse tõkestamise, sularahaliste ja muude kui sularahaliste maksevahendite võltsimise vältimise, medalite ja märkide ning statistikaaruandluse nõuete kohta. Kõnealused õigusaktid on loetletud rahaküsimusi käsitleva lepingu lisas.

| (3) | Komisjon peaks lisa muutma igal aastal, et võtta arvesse liidu uusi asjakohaseid õigusakte ja -norme ning muudatusi kehtivates õigusaktides ja eeskirjades. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon peaks lisa muutma igal aastal, et võtta arvesse liidu uusi asjakohaseid õigusakte ja -norme ning muudatusi kehtivates õigusaktides ja eeskirjades.

| (4) | Mõned liidu õigusaktid ja -normid ei ole enam asjakohased ja need tuleks seepärast lisast välja jätta, samal ajal kui on vastu võetud mõned muud asjakohased liidu õigusaktid ja -normid või neid on muudetud ning need tuleb lisasse kaasata. |
| --- | --- |

(4)

Mõned liidu õigusaktid ja -normid ei ole enam asjakohased ja need tuleks seepärast lisast välja jätta, samal ajal kui on vastu võetud mõned muud asjakohased liidu õigusaktid ja -normid või neid on muudetud ning need tuleb lisasse kaasata.

| (5) | Rahaküsimusi käsitleva lepingu lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Rahaküsimusi käsitleva lepingu lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi vahelise rahaküsimusi käsitleva lepingu lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. märts 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT C 369, 17.12.2011, lk 1.

1

---

LISA

„LISA

| | Rakendatavad õigusnormid | Rakendamistähtaeg |
| --- | --- | --- |
| | Rahapesu tõkestamine | |
| 1 | Nõukogu17. oktoobri 2000. aastaotsus 2000/642/JSK liikmesriikide rahapesu andmebüroode vahelise koostöö korra kohta teabe vahetamisel (EÜT L 271, 24.10.2000, lk 4). | |
| 2 | Nõukogu26. juuni 2001. aastaraamotsus 2001/500/JSK, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist (EÜT L 182, 5.7.2001, lk 1). | |
| 3 | Nõukogu24. veebruari 2005. aastaraamotsus 2005/212/JSK, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist (ELT L 68, 15.3.2005, lk 49). | 31. märts 2015 (1) |
| 4 | Nõukogu6. detsembri 2007. aastaotsus 2007/845/JSK, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas (ELT L 332, 18.12.2007, lk 103). | |
| 5 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aastadirektiiv 2014/42/EL, kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (ELT L 127, 29.4.2014, lk 39). | 1. november 2016 (2) |
| 6 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aastamäärus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (ELT L 141, 5.6.2015, lk 1). | 1. oktoober 2017 (3) |
| 7 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aastadirektiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73). | 1. oktoober 2017 (3) |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 8 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/843, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 43). | 31. detsember 2020 (6) |
| | Täiendatud järgmiste õigusaktidega. | |
| 9 | Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849, määrates kindlaks suure riskiga kolmandad riigid, kus esineb strateegilisi puudusi (ELT L 254, 20.9.2016, lk 1). | 1. detsember 2017 (5) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 10 | Komisjoni 27. oktoobri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/105, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675 seoses Etioopia lisamisega suure riskiga kolmandate riikide loetellu lisa punktis I toodud tabelis (ELT L 19, 24.1.2018, lk 1). | 31. märts 2019 (6) |
| 11 | Komisjoni 13. detsembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/212, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Sri Lanka, Trinidadi ja Tobago ning Tuneesia lisamisega lisa punkti I tabelisse (ELT L 41, 14.2.2018, lk 4). | 31. märts 2019 (6) |
| 12 | Komisjoni 27. juuli 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/1467, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Pakistani lisamisega lisa I punkti tabelisse (ELT L 246, 2.10.2018, lk 1). | 31. detsember 2020 (7) |
| 13 | Komisjoni delegeeritud 7. mai 2020. aasta määrus (EL) 2020/855, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849) seoses Bahama, Barbadose, Botswana, Ghana, Jamaica, Kambodža, Mauritiuse, Mongoolia, Myanmari/Birma, Nicaragua, Panama ja Zimbabwe lisamisega lisa I punkti tabelisse ning Bosnia ja Hertsegoviina, Etioopia, Guyana, Laose Demokraatliku Rahvavabariigi, Sri Lanka ja Tuneesia kustutamisega sellest tabelist (ELT L 195, 19.6.2020, lk 1). | 31. detsember 2022 (9) |
| 14 | Komisjoni 7. detsembri 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/37, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Mongoolia kustutamisega lisa I punkti tabelist (ELT L 14, 18.1.2021, lk 1). | 31. detsember 2023 (9) |
| 15 | Komisjoni 31. jaanuari 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/758, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad minimaalseid ja täiendavaid meetmeid, mida krediidi- ja finantseerimisasutused peavad võtma rahapesu ja terrorismi rahastamise riski maandamiseks teatavates kolmandates riikides (ELT L 125, 14.5.2019, lk 4). | |
| 16 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aastamäärus (EL) 2018/1672, mis käsitleb liitu toodava või liidust välja viidava sularaha kontrolli ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1889/2005 (ELT L 284, 12.11.2018, lk 6). | 31. detsember 2021 (7) |
| 17 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aastadirektiiv (EL) 2018/1673 rahapesu vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse abil (ELT L 284, 12.11.2018, lk 22). | 31. detsember 2021 (7) |
| | Pettuse ja võltsimise tõkestamine | |
| 18 | Nõukogu28. juuni 2001. aastamäärus (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (EÜT L 181, 4.7.2001, lk 6) | 30. september 2013 |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 19 | Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 44/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (ELT L 17, 22.1.2009, lk 1). | |
| 20 | Nõukogu6. detsembri 2001. aastaotsus 2001/887/JSK euro kaitsmise kohta võltsimise eest (EÜT L 329, 14.12.2001, lk 1). | 30. september 2013 |
| 21 | Nõukogu8. detsembri 2003. aastaotsus 2003/861/EÜ, mis käsitleb võltsitud euromüntidega seotud analüüsimist ja koostööd (ELT L 325, 12.12.2003, lk 44). | 30. september 2013 |
| 22 | Nõukogu6. detsembri 2004. aastamäärus (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (ELT L 373, 21.12.2004, lk 1). | 30. september 2013 |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 23 | Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 46/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (ELT L 17, 22.1.2009, lk 5). | |
| 24 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aastadirektiiv 2014/62/EL, milles käsitletakse euro ja muude vääringute kriminaalõiguslikku kaitset võltsimise vastu ning millega asendatakse nõukogu raamotsus 2000/383/JSK (ELT L 151, 21.5.2014, lk 1). | 30. juuni 2016 (2) |
| 25 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aastadirektiiv (EL) 2019/713, mis käsitleb mittesularahaliste maksevahenditega seotud pettuste ja võltsimise vastast võitlust ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2001/413/JSK (ELT L 123, 10.5.2019, lk 18). | 31. detsember 2021 (7) |
| | Eeskirjad euro pangatähtede ja müntide kohta | |
| | V.a artikli 1a lõiked 2 ja 3 ning artiklid 4a, 4b ja 4c: | |
| 26 | nõukogu23. novembri 1998. aastamäärus (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 4). | 30. september 2014 (1) |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 27 | Nõukogu 27. jaanuari 2015. aasta määrus (EL) 2015/159, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (ELT L 27, 3.2.2015, lk 1). | 31. detsember 2020 (8) |
| 28 | Nõukogu 10. mai 1999. aasta järeldused kvaliteedijuhtimise süsteemi kohta euromüntide jaoks | 31. märts 2013 |
| 29 | Komisjoni 22. oktoobri 2001. aasta teatis 2001/C 318/03 euro müntide ühise külje kujunduse autoriõiguse kaitse kohta (K(2001) 600 (lõplik)) (EÜT C 318, 13.11.2001, lk 3). | 31. märts 2013 |
| 30 | Euroopa Keskpanga20. märtsi 2003. aastasuunis EKP/2003/5 meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 78, 25.3.2003, lk 20). | 31. märts 2013 |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 31 | Euroopa Keskpanga 19. aprilli 2013. aasta suunis EKP/2013/11, millega muudetakse suunist EKP/2003/5 meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 118, 30.4.2013, lk 43). | 30. september 2014 (1) |
| 32 | Euroopa Keskpanga 4. detsembri 2020. aasta suunis (EL) 2020/2091, millega muudetakse suunist EKP/2003/5 meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (EKP/2020/61) (ELT L 423, 15.12.2020, lk 65). | 30. september 2022 (9) |
| 33 | Euroopa Keskpanga16. septembri 2010. aastaotsus EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (ELT L 267, 9.10.2010, lk 1). | 30. september 2013 |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 34 | Euroopa Keskpanga 7. septembri 2012. aasta otsus EKP/2012/19, millega muudetakse otsust EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (ELT L 253, 20.9.2012, lk 19). | 30. september 2014 (1) |
| 35 | Euroopa Keskpanga 5. detsembri 2019. aasta otsus (EL) 2019/2195, millega muudetakse otsust EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (EKP/2019/39) (ELT L 330, 20.12.2019, lk 91). | 31. detsember 2021 (8) |
| 36 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aastamäärus (EL) nr 1210/2010 euromüntide autentimise ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemise kohta (ELT L 339, 22.12.2010, lk 1). | 31. märts 2013 |
| 37 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aastamäärus (EL) nr 1214/2011 euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel (ELT L 316, 29.11.2011, lk 1) | 31. märts 2015 (1) |
| 38 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aastamäärus (EL) nr 651/2012 euromüntide emiteerimise kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 135). | 30. september 2014 (1) |
| 39 | Euroopa Keskpanga 19. aprilli 2013. aastaotsus EKP/2013/10 euro pangatähtede nimiväärtuste, tehniliste nõuete, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 118, 30.4.2013, lk 37). | 30. september 2014 (1) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 40 | Euroopa Keskpanga 4. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/669, millega muudetakse otsust EKP/2013/10 euro pangatähtede nimiväärtuste, tehniliste nõuete, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 113, 29.4.2019, lk 6). | 31. detsember 2020 (7) |
| 41 | Euroopa Keskpanga 4. detsembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/2090, millega muudetakse otsust EKP/2013/10 euro pangatähtede nimiväärtuste, tehniliste nõuete, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (EKP/2020/60) (ELT L 423, 15.12.2020, lk 62). | 30. september 2022 (9) |
| 42 | Nõukogu24. juuni 2014. aastamäärus (EL) nr 729/2014 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 194, 2.7.2014, lk 1). | 30. september 2014 (2) |
| | Pangandus- ja finantsalased õigusaktid | |
| 43 | Nõukogu8. detsembri 1986. aastadirektiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1). | 31. märts 2016 |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 44 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiiv 2001/65/EÜ, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ ja 86/635/EMÜ seoses teatavat liiki äriühingute ning pankade ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete hindamisnormidega (EÜT L 283, 27.10.2001, lk 28). | |
| 45 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/51/EÜ, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ, 86/635/EMÜ ja 91/674/EMÜ teatud tüüpi äriühingute, pankade ning teiste finantsasutuste ja kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16). | |
| 46 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv 2006/46/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, direktiivi 83/349/EMÜ, mis käsitleb konsolideeritud aruandeid, direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta ning direktiivi 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (ELT L 224, 16.8.2006, lk 1). | |
| 47 | Nõukogu13. veebruari 1989. aastadirektiiv 89/117/EMÜ väljaspool asjaomast liikmesriiki asuva peakontoriga krediidiasutuste ja finantseerimisasutuste liikmesriikides asutatud filiaalide kohustuse kohta avaldada oma aasta raamatupidamisdokumendid (EÜT L 44, 16.2.1989, lk 40). | 31. märts 2018 |
| 48 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi 1997. aastadirektiiv 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta (EÜT L 84, 26.3.1997, lk 22). | 31. märts 2018 |
| 49 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aastadirektiiv 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45). | 31. märts 2018 |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 50 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/44/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega (ELT L 146, 10.6.2009, lk 37). | |
| 51 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/78/EL, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120). | |
| 52 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1). | 30. september 2019 |
| 53 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1). | 31. märts 2018, välja arvatud artikli 3 lõige 1: 1. veebruar 2023 ja alates 1. veebruarist 2025 (3) |
| 54 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/879, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega ning direktiivi 98/26/EÜ (ELT L 150, 7.6.2019, lk 296). | 31. detsember 2022 (8) |
| 55 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aastadirektiiv 2001/24/EÜ krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta (EÜT L 125, 5.5.2001, lk 15) | 31. märts 2018 |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 56 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190). | |
| 57 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2002. aastadirektiiv 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta (EÜT L 168, 27.6.2002, lk 43). | 31. märts 2018 |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 58 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/44/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega (ELT L 146, 10.6.2009, lk 37). | |
| 59 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190). | 31. märts 2018 (2) |
| 60 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1). | 31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025 (9) |
| 61 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aastadirektiiv 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ, 92/49/EMÜ, 92/96/EMÜ, 93/6/EMÜ ja 93/22/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/78/EÜ ja 2000/12/EÜ (ELT L 35, 11.2.2003, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 31. märts 2018 |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 62 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2005. aasta direktiiv 2005/1/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 85/611/EMÜ, 91/675/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 93/6/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/19/EÜ, 98/78/EÜ, 2000/12/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/83/EÜ ja 2002/87/EÜ ning luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9). | |
| 63 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta direktiiv 2008/25/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ (milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet) seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 81, 20.3.2008, lk 40). | |
| 64 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/78/EL, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120). | |
| 65 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta direktiiv 2011/89/EL, millega muudetakse direktiive 98/78/EÜ, 2002/87/EÜ, 2006/48/EÜ ja 2009/138/EÜ seoses finantskonglomeraati kuuluvate finantsüksuste täiendava järelevalvega (ELT L 326, 8.12.2011, lk 113). | |
| 66 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338). | |
| 67 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64). | 31. detsember 2023 (8) |
| 68 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aastamäärus (EÜ) nr 924/2009 piiriüleste maksete kohta ühenduses ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2560/2001 (ELT L 266, 9.10.2009, lk 11) | 31. märts 2018 |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 69 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 260/2012, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreedit- ja otsekorraldustele tehnilised ja ärilised nõuded ning muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009 (ELT L 94, 30.3.2012, lk 22). | |
| 70 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aastadirektiiv 2009/110/EÜ, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7). | 31. märts 2016 |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 71 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338). | 30. september 2017 (3) |
| 72 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35). | 30. september 2018 (4) |
| 73 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aastamäärus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12). | 31. märts 2016 |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 74 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1022/2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), seoses Euroopa Keskpangale eriülesannete andmisega vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1024/2013 (ELT L 287, 29.10.2013, lk 5). | |
| 75 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2013/36/EL ja määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 60, 28.2.2014, lk 34). | |
| 76 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190). | 31. märts 2018 (2) |
| 77 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1). | |
| 78 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35). | 30. september 2018 (4) |
| 79 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2033, mis käsitleb investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 575/2013, (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 806/2014 (ELT L 314, 5.12.2019, lk 1). | 31. detsember 2023 (8) |
| 80 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aastamäärus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84). | 31. märts 2016 |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 81 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1). | |
| 82 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 716/2009/EÜ (ELT L 105, 8.4.2014, lk 1). | |
| 83 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/51/EL, millega muudetakse direktiive 2003/71/EÜ ja 2009/138/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 seoses Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) volitustega (ELT L 153, 22.5.2014, lk 1). | |
| 84 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1). | 31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025 (9) |
| 85 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aastamäärus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed. | 30. september 2019 (1) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 86 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ning määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1). | |
| 87 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190). | |
| 88 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84). | 31. detsember 2020 (3) |
| 89 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73). | |
| 90 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337, 23.12.2015, lk 1). | 30. september 2019 (4) |
| 91 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/834, millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kliirimiskohustuse, kliirimiskohustuse peatamise, teatamisnõuete, keskse vastaspoole kaudu kliirimata börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodite, kauplemisteabehoidlate registreerimise ja järelevalve ning nõuetega kauplemisteabehoidlatele (ELT L 141, 28.5.2019, lk 42). | 31. detsember 2021 (8) |
| 92 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/876, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 150, 7.6.2019, lk 1). | 31. detsember 2023 (8) |
| 93 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1). | 31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025 (9) |
| 94 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/168, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 seoses teatavate kolmandate riikide hetke vahetuskursi võrdlusaluste väljaarvamisega määruse kohaldamisalast ning asendusvõrdlusaluste määramisega teatavatele võrdlusalustele, mille väljaandmine on lõpetamisel, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 49, 12.2.2021, lk 6). | 31. detsember 2023 (9) |
| 95 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aastamäärus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 30. september 2017 (1) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 96 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2395, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses üleminekukorraga, et leevendada rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 9 kasutuselevõtu mõju omavahenditele ja seoses üleminekukorraga, mis käsitleb riskide kontsentreerumise sätete kohaldamist ükskõik millise liikmesriigi omavääringus nomineeritud teatavatele avaliku sektori suhtes võetavatele riskipositsioonidele (ELT L 345, 27.12.2017, lk 27). | 30. juuni 2019 (6) |
| 97 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2401, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (ELT L 347, 28.12.2017, lk 1). | 31. märts 2020 (6) |
| 98 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/630, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses viivisnõuete kahju miinimumkattega (ELT L 111, 25.4.2019, lk 4). | 31. detsember 2020 (7) |
| 99 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/876, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 150, 7.6.2019, lk 1). | 31. detsember 2023 (8) |
| 100 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2033, mis käsitleb investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 575/2013, (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 806/2014 (ELT L 314, 5.12.2019, lk 1). | 31. detsember 2023 (8) |
| 101 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/873, millega muudetakse määrusi (EL) nr 575/2013 ja (EL) 2019/876 seoses teatavate kohandustega COVID-19 pandeemiale reageerimiseks (ELT L 204, 26.6.2020, lk 4). | 31. detsember 2022 (välja arvatud artikli 1 punkt 4 – 31. detsember 2023)  (9) |
| 102 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/558, 31. märts 2021, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses väärtpaberistamise raamistiku kohandamisega, et toetada majanduse taaskäivitamist COVID-19 kriisile reageerimisel (ELT L 116, 6.4.2021, lk 25). | 31. detsember 2023 (välja arvatud artikli 1 punktid 2 ja 4 – 31. detsember 2024) (9) |
| 103 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aastadirektiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 30. september 2017 (1) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 104 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190). | 31. märts 2018 (2) |
| 105 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/878, millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses vabastatud üksuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate, tasustamise, järelevalvemeetmete ja -volituste ning kapitali säilitamise meetmetega (ELT L 150, 7.6.2019, lk 253). | 31. detsember 2022 (8) |
| 106 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64). | 31. detsember 2023 (8) |
| 107 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/338, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega ning direktiive 2013/36/EL ja (EL) 2019/878 seoses nende kohaldamisega investeerimisühingute suhtes, et aidata kaasa COVID-19 kriisist taastumisele (ELT L 68, 26.2.2021, lk 14). | 31. detsember 2023 (9) |
| 108 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aastamäärus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ, (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 30. september 2018 (4) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 109 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1). | 1. märts 2020 (6) |
| 110 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1). | 30. september 2018 (5) |
| 111 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aastadirektiiv 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 173, 12.6.2014, lk 149). | 31. märts 2016 (2) |
| 112 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aastadirektiiv 2014/57/EL turukuritarvituse korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta (turukuritarvituse direktiiv) (ELT L 173, 12.6.2014, lk 179). | 30. september 2018 (4) |
| 113 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aastadirektiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012, (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 31. märts 2018 (2) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 114 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2399, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses tagamata võlainstrumentidest tulenevate nõuete rahuldamisjärkudega maksejõuetusmenetluses (ELT L 345, 27.12.2017, lk 96). | 31. oktoober 2019 (6) |
| 115 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/879, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega ning direktiivi 98/26/EÜ (ELT L 150, 7.6.2019, lk 296). | 31. detsember 2022 (8) |
| 116 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64). | 31. detsember 2023 (8) |
| 117 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1). | 31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025 (9) |
| 118 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aastadirektiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 31. detsember 2020 (3) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 119 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1). | 31. detsember 2020 (4) |
| 120 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1034, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta (ELT L 175, 30.6.2016, lk 8). | 31. detsember 2021 (5) |
| 121 | V.a artikli 64 lõige 5:
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64). | 31. detsember 2023 (8) |
| 122 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2177, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist (ELT L 334, 27.12.2019, lk 155). | 31. detsember 2024 (8) |
| 123 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. oktoobri 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/1504, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta (ELT L 347, 20.10.2020, lk 50). | 31. detsember 2023 (9) |
| 124 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/338, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega ning direktiive 2013/36/EL ja (EL) 2019/878 seoses nende kohaldamisega investeerimisühingute suhtes, et aidata kaasa COVID-19 kriisist taastumisele (ELT L 68, 26.2.2021, lk 14). | 31. detsember 2023 (9) |
| 125 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aastamäärus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 31. detsember 2020 (3) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 126 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1). | 31. detsember 2020 (5) |
| 127 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2033, mis käsitleb investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 575/2013, (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 806/2014 (ELT L 314, 5.12.2019, lk 1). | 31. detsember 2023 (8) |
| 128 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1). | 31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025 (9) |
| 129 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aastamäärus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1). | 31. detsember 2020 (4) |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 130 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1). | 31. detsember 2020 (6) |
| 131 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aastamäärus (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337, 23.12.2015, lk 1). | 30. september 2019 (4) |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 132 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1). | 31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025) (9) |
| 133 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aastadirektiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 30. september 2018 (4) |
| 134 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aastamäärus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1). | 1. märts 2020 (6) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 135 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2089, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 ELi kliimaülemineku võrdlusaluste, Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste ning võrdlusaluste kestlikkuse aspekti avalikustamisnõuete osas (ELT L 317, 9.12.2019, lk 17). | 31. detsember 2021 (8) |
| 136 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/168, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 seoses teatavate kolmandate riikide hetke vahetuskursi võrdlusaluste väljaarvamisega määruse kohaldamisalast ning asendusvõrdlusaluste määramisega teatavatele võrdlusalustele, mille väljaandmine on lõpetamisel, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 49, 12.2.2021, lk 6). | 31. detsember 2023 (9) |
| | Statistiliste andmete kogumise alased õigusaktid

   (*1) | |
| 137 | Euroopa Keskpanga25. juuli 2013. aastasuunis EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (ELT L 2, 7.1.2014, lk 34). | 31. märts 2016 (2) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 138 | Euroopa Keskpanga 26. novembri 2015. aasta suunis (EL) 2016/66, millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2015/40) (ELT L 14, 21.1.2016, lk 36). | 31. märts 2017 (4) |
| 139 | Euroopa Keskpanga 14. oktoobri 2020. aasta suunis (EL) 2020/1553, millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2020/51) (ELT L 354, 26.10.2020, lk 24). | 31. detsember 2022 (9) |
| 140 | Euroopa Keskpanga 29. aprilli 2021. aasta suunis (EL) 2021/827, millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2021/20) (ELT L 184, 25.5.2021, lk 4). | 31. detsember 2022 (9) |
| 141 | Euroopa Keskpanga 22. jaanuari 2021. aastamäärus (EL) 2021/379 krediidiasutuste ja rahaloomeasutuste sektori bilansikirjete kohta (EKP/2021/2) (ELT L 73, 3.3.2021, lk 16) (9) | 31. detsember 2022 (9) |
| 142 | Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aastamäärus (EL) nr 1072/2013 rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2013/34) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 51). | 31. märts 2016 (2) |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 143 | Euroopa Keskpanga 8. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 756/2014 (EKP/2014/30), millega muudetakse määrust (EL) nr 1072/2013 (EKP/2013/34) rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2014/30) (ELT L 205, 12.7.2014, lk 14). | |
| 144 | Euroopa Keskpanga 26. märtsi 2021. aasta suunis (EL) 2021/830 rahaloomeasutuste bilansikirjete ja intressimäärade statistika kohta (EKP/2021/11) | 31. detsember 2022 (9) |

Rakendatavad õigusnormid

Rakendamistähtaeg

Rahapesu tõkestamine

1

Nõukogu17. oktoobri 2000. aastaotsus 2000/642/JSK liikmesriikide rahapesu andmebüroode vahelise koostöö korra kohta teabe vahetamisel (EÜT L 271, 24.10.2000, lk 4).

2

Nõukogu26. juuni 2001. aastaraamotsus 2001/500/JSK, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist (EÜT L 182, 5.7.2001, lk 1).

3

Nõukogu24. veebruari 2005. aastaraamotsus 2005/212/JSK, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist (ELT L 68, 15.3.2005, lk 49).

31. märts 2015 (1)

4

Nõukogu6. detsembri 2007. aastaotsus 2007/845/JSK, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas (ELT L 332, 18.12.2007, lk 103).

5

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aastadirektiiv 2014/42/EL, kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (ELT L 127, 29.4.2014, lk 39).

1. november 2016 (2)

6

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aastamäärus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (ELT L 141, 5.6.2015, lk 1).

1. oktoober 2017 (3)

7

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aastadirektiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

1. oktoober 2017 (3)

Muudetud järgmise õigusaktiga.

8

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/843, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 43).

31. detsember 2020 (6)

Täiendatud järgmiste õigusaktidega.

9

Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849, määrates kindlaks suure riskiga kolmandad riigid, kus esineb strateegilisi puudusi (ELT L 254, 20.9.2016, lk 1).

1. detsember 2017 (5)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

10

Komisjoni 27. oktoobri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/105, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675 seoses Etioopia lisamisega suure riskiga kolmandate riikide loetellu lisa punktis I toodud tabelis (ELT L 19, 24.1.2018, lk 1).

31. märts 2019 (6)

11

Komisjoni 13. detsembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/212, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Sri Lanka, Trinidadi ja Tobago ning Tuneesia lisamisega lisa punkti I tabelisse (ELT L 41, 14.2.2018, lk 4).

31. märts 2019 (6)

12

Komisjoni 27. juuli 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/1467, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Pakistani lisamisega lisa I punkti tabelisse (ELT L 246, 2.10.2018, lk 1).

31. detsember 2020 (7)

13

Komisjoni delegeeritud 7. mai 2020. aasta määrus (EL) 2020/855, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849) seoses Bahama, Barbadose, Botswana, Ghana, Jamaica, Kambodža, Mauritiuse, Mongoolia, Myanmari/Birma, Nicaragua, Panama ja Zimbabwe lisamisega lisa I punkti tabelisse ning Bosnia ja Hertsegoviina, Etioopia, Guyana, Laose Demokraatliku Rahvavabariigi, Sri Lanka ja Tuneesia kustutamisega sellest tabelist (ELT L 195, 19.6.2020, lk 1).

31. detsember 2022 (9)

14

Komisjoni 7. detsembri 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/37, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Mongoolia kustutamisega lisa I punkti tabelist (ELT L 14, 18.1.2021, lk 1).

31. detsember 2023 (9)

15

Komisjoni 31. jaanuari 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/758, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad minimaalseid ja täiendavaid meetmeid, mida krediidi- ja finantseerimisasutused peavad võtma rahapesu ja terrorismi rahastamise riski maandamiseks teatavates kolmandates riikides (ELT L 125, 14.5.2019, lk 4).

16

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aastamäärus (EL) 2018/1672, mis käsitleb liitu toodava või liidust välja viidava sularaha kontrolli ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1889/2005 (ELT L 284, 12.11.2018, lk 6).

31. detsember 2021 (7)

17

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aastadirektiiv (EL) 2018/1673 rahapesu vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse abil (ELT L 284, 12.11.2018, lk 22).

31. detsember 2021 (7)

Pettuse ja võltsimise tõkestamine

18

Nõukogu28. juuni 2001. aastamäärus (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (EÜT L 181, 4.7.2001, lk 6)

30. september 2013

Muudetud järgmise õigusaktiga.

19

Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 44/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (ELT L 17, 22.1.2009, lk 1).

20

Nõukogu6. detsembri 2001. aastaotsus 2001/887/JSK euro kaitsmise kohta võltsimise eest (EÜT L 329, 14.12.2001, lk 1).

30. september 2013

21

Nõukogu8. detsembri 2003. aastaotsus 2003/861/EÜ, mis käsitleb võltsitud euromüntidega seotud analüüsimist ja koostööd (ELT L 325, 12.12.2003, lk 44).

30. september 2013

22

Nõukogu6. detsembri 2004. aastamäärus (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (ELT L 373, 21.12.2004, lk 1).

30. september 2013

Muudetud järgmise õigusaktiga.

23

Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 46/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (ELT L 17, 22.1.2009, lk 5).

24

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aastadirektiiv 2014/62/EL, milles käsitletakse euro ja muude vääringute kriminaalõiguslikku kaitset võltsimise vastu ning millega asendatakse nõukogu raamotsus 2000/383/JSK (ELT L 151, 21.5.2014, lk 1).

30. juuni 2016 (2)

25

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aastadirektiiv (EL) 2019/713, mis käsitleb mittesularahaliste maksevahenditega seotud pettuste ja võltsimise vastast võitlust ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2001/413/JSK (ELT L 123, 10.5.2019, lk 18).

31. detsember 2021 (7)

Eeskirjad euro pangatähtede ja müntide kohta

V.a artikli 1a lõiked 2 ja 3 ning artiklid 4a, 4b ja 4c:

26

nõukogu23. novembri 1998. aastamäärus (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 4).

30. september 2014 (1)

Muudetud järgmise õigusaktiga.

27

Nõukogu 27. jaanuari 2015. aasta määrus (EL) 2015/159, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (ELT L 27, 3.2.2015, lk 1).

31. detsember 2020 (8)

28

Nõukogu 10. mai 1999. aasta järeldused kvaliteedijuhtimise süsteemi kohta euromüntide jaoks

31. märts 2013

29

Komisjoni 22. oktoobri 2001. aasta teatis 2001/C 318/03 euro müntide ühise külje kujunduse autoriõiguse kaitse kohta (K(2001) 600 (lõplik)) (EÜT C 318, 13.11.2001, lk 3).

31. märts 2013

30

Euroopa Keskpanga20. märtsi 2003. aastasuunis EKP/2003/5 meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 78, 25.3.2003, lk 20).

31. märts 2013

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

31

Euroopa Keskpanga 19. aprilli 2013. aasta suunis EKP/2013/11, millega muudetakse suunist EKP/2003/5 meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 118, 30.4.2013, lk 43).

30. september 2014 (1)

32

Euroopa Keskpanga 4. detsembri 2020. aasta suunis (EL) 2020/2091, millega muudetakse suunist EKP/2003/5 meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (EKP/2020/61) (ELT L 423, 15.12.2020, lk 65).

30. september 2022 (9)

33

Euroopa Keskpanga16. septembri 2010. aastaotsus EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (ELT L 267, 9.10.2010, lk 1).

30. september 2013

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

34

Euroopa Keskpanga 7. septembri 2012. aasta otsus EKP/2012/19, millega muudetakse otsust EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (ELT L 253, 20.9.2012, lk 19).

30. september 2014 (1)

35

Euroopa Keskpanga 5. detsembri 2019. aasta otsus (EL) 2019/2195, millega muudetakse otsust EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (EKP/2019/39) (ELT L 330, 20.12.2019, lk 91).

31. detsember 2021 (8)

36

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aastamäärus (EL) nr 1210/2010 euromüntide autentimise ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemise kohta (ELT L 339, 22.12.2010, lk 1).

31. märts 2013

37

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aastamäärus (EL) nr 1214/2011 euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel (ELT L 316, 29.11.2011, lk 1)

31. märts 2015 (1)

38

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aastamäärus (EL) nr 651/2012 euromüntide emiteerimise kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 135).

30. september 2014 (1)

39

Euroopa Keskpanga 19. aprilli 2013. aastaotsus EKP/2013/10 euro pangatähtede nimiväärtuste, tehniliste nõuete, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 118, 30.4.2013, lk 37).

30. september 2014 (1)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

40

Euroopa Keskpanga 4. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/669, millega muudetakse otsust EKP/2013/10 euro pangatähtede nimiväärtuste, tehniliste nõuete, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 113, 29.4.2019, lk 6).

31. detsember 2020 (7)

41

Euroopa Keskpanga 4. detsembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/2090, millega muudetakse otsust EKP/2013/10 euro pangatähtede nimiväärtuste, tehniliste nõuete, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (EKP/2020/60) (ELT L 423, 15.12.2020, lk 62).

30. september 2022 (9)

42

Nõukogu24. juuni 2014. aastamäärus (EL) nr 729/2014 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 194, 2.7.2014, lk 1).

30. september 2014 (2)

Pangandus- ja finantsalased õigusaktid

43

Nõukogu8. detsembri 1986. aastadirektiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1).

31. märts 2016

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

44

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiiv 2001/65/EÜ, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ ja 86/635/EMÜ seoses teatavat liiki äriühingute ning pankade ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete hindamisnormidega (EÜT L 283, 27.10.2001, lk 28).

45

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/51/EÜ, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ, 86/635/EMÜ ja 91/674/EMÜ teatud tüüpi äriühingute, pankade ning teiste finantsasutuste ja kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16).

46

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv 2006/46/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, direktiivi 83/349/EMÜ, mis käsitleb konsolideeritud aruandeid, direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta ning direktiivi 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (ELT L 224, 16.8.2006, lk 1).

47

Nõukogu13. veebruari 1989. aastadirektiiv 89/117/EMÜ väljaspool asjaomast liikmesriiki asuva peakontoriga krediidiasutuste ja finantseerimisasutuste liikmesriikides asutatud filiaalide kohustuse kohta avaldada oma aasta raamatupidamisdokumendid (EÜT L 44, 16.2.1989, lk 40).

31. märts 2018

48

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi 1997. aastadirektiiv 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta (EÜT L 84, 26.3.1997, lk 22).

31. märts 2018

49

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aastadirektiiv 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45).

31. märts 2018

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

50

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/44/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega (ELT L 146, 10.6.2009, lk 37).

51

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/78/EL, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120).

52

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

30. september 2019

53

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1).

31. märts 2018, välja arvatud artikli 3 lõige 1: 1. veebruar 2023 ja alates 1. veebruarist 2025 (3)

54

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/879, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega ning direktiivi 98/26/EÜ (ELT L 150, 7.6.2019, lk 296).

31. detsember 2022 (8)

55

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aastadirektiiv 2001/24/EÜ krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta (EÜT L 125, 5.5.2001, lk 15)

31. märts 2018

Muudetud järgmise õigusaktiga.

56

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

57

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2002. aastadirektiiv 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta (EÜT L 168, 27.6.2002, lk 43).

31. märts 2018

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

58

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/44/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega (ELT L 146, 10.6.2009, lk 37).

59

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

31. märts 2018 (2)

60

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1).

31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025 (9)

61

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aastadirektiiv 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ, 92/49/EMÜ, 92/96/EMÜ, 93/6/EMÜ ja 93/22/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/78/EÜ ja 2000/12/EÜ (ELT L 35, 11.2.2003, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

31. märts 2018

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

62

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2005. aasta direktiiv 2005/1/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 85/611/EMÜ, 91/675/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 93/6/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/19/EÜ, 98/78/EÜ, 2000/12/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/83/EÜ ja 2002/87/EÜ ning luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9).

63

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta direktiiv 2008/25/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ (milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet) seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 81, 20.3.2008, lk 40).

64

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/78/EL, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120).

65

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta direktiiv 2011/89/EL, millega muudetakse direktiive 98/78/EÜ, 2002/87/EÜ, 2006/48/EÜ ja 2009/138/EÜ seoses finantskonglomeraati kuuluvate finantsüksuste täiendava järelevalvega (ELT L 326, 8.12.2011, lk 113).

66

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

67

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64).

31. detsember 2023 (8)

68

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aastamäärus (EÜ) nr 924/2009 piiriüleste maksete kohta ühenduses ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2560/2001 (ELT L 266, 9.10.2009, lk 11)

31. märts 2018

Muudetud järgmise õigusaktiga.

69

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 260/2012, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreedit- ja otsekorraldustele tehnilised ja ärilised nõuded ning muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009 (ELT L 94, 30.3.2012, lk 22).

70

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aastadirektiiv 2009/110/EÜ, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7).

31. märts 2016

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

71

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

30. september 2017 (3)

72

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35).

30. september 2018 (4)

73

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aastamäärus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

31. märts 2016

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

74

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1022/2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), seoses Euroopa Keskpangale eriülesannete andmisega vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1024/2013 (ELT L 287, 29.10.2013, lk 5).

75

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2013/36/EL ja määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 60, 28.2.2014, lk 34).

76

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

31. märts 2018 (2)

77

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).

78

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35).

30. september 2018 (4)

79

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2033, mis käsitleb investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 575/2013, (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 806/2014 (ELT L 314, 5.12.2019, lk 1).

31. detsember 2023 (8)

80

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aastamäärus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

31. märts 2016

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

81

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

82

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 716/2009/EÜ (ELT L 105, 8.4.2014, lk 1).

83

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/51/EL, millega muudetakse direktiive 2003/71/EÜ ja 2009/138/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 seoses Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) volitustega (ELT L 153, 22.5.2014, lk 1).

84

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1).

31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025 (9)

85

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aastamäärus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed.

30. september 2019 (1)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

86

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ning määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

87

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

88

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

31. detsember 2020 (3)

89

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

90

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337, 23.12.2015, lk 1).

30. september 2019 (4)

91

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/834, millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kliirimiskohustuse, kliirimiskohustuse peatamise, teatamisnõuete, keskse vastaspoole kaudu kliirimata börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodite, kauplemisteabehoidlate registreerimise ja järelevalve ning nõuetega kauplemisteabehoidlatele (ELT L 141, 28.5.2019, lk 42).

31. detsember 2021 (8)

92

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/876, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 150, 7.6.2019, lk 1).

31. detsember 2023 (8)

93

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1).

31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025 (9)

94

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/168, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 seoses teatavate kolmandate riikide hetke vahetuskursi võrdlusaluste väljaarvamisega määruse kohaldamisalast ning asendusvõrdlusaluste määramisega teatavatele võrdlusalustele, mille väljaandmine on lõpetamisel, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 49, 12.2.2021, lk 6).

31. detsember 2023 (9)

95

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aastamäärus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

30. september 2017 (1)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

96

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2395, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses üleminekukorraga, et leevendada rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 9 kasutuselevõtu mõju omavahenditele ja seoses üleminekukorraga, mis käsitleb riskide kontsentreerumise sätete kohaldamist ükskõik millise liikmesriigi omavääringus nomineeritud teatavatele avaliku sektori suhtes võetavatele riskipositsioonidele (ELT L 345, 27.12.2017, lk 27).

30. juuni 2019 (6)

97

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2401, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (ELT L 347, 28.12.2017, lk 1).

31. märts 2020 (6)

98

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/630, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses viivisnõuete kahju miinimumkattega (ELT L 111, 25.4.2019, lk 4).

31. detsember 2020 (7)

99

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/876, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 150, 7.6.2019, lk 1).

31. detsember 2023 (8)

100

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2033, mis käsitleb investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 575/2013, (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 806/2014 (ELT L 314, 5.12.2019, lk 1).

31. detsember 2023 (8)

101

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/873, millega muudetakse määrusi (EL) nr 575/2013 ja (EL) 2019/876 seoses teatavate kohandustega COVID-19 pandeemiale reageerimiseks (ELT L 204, 26.6.2020, lk 4).

31. detsember 2022 (välja arvatud artikli 1 punkt 4 – 31. detsember 2023)  (9)

102

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/558, 31. märts 2021, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses väärtpaberistamise raamistiku kohandamisega, et toetada majanduse taaskäivitamist COVID-19 kriisile reageerimisel (ELT L 116, 6.4.2021, lk 25).

31. detsember 2023 (välja arvatud artikli 1 punktid 2 ja 4 – 31. detsember 2024) (9)

103

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aastadirektiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

30. september 2017 (1)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

104

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

31. märts 2018 (2)

105

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/878, millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses vabastatud üksuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate, tasustamise, järelevalvemeetmete ja -volituste ning kapitali säilitamise meetmetega (ELT L 150, 7.6.2019, lk 253).

31. detsember 2022 (8)

106

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64).

31. detsember 2023 (8)

107

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/338, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega ning direktiive 2013/36/EL ja (EL) 2019/878 seoses nende kohaldamisega investeerimisühingute suhtes, et aidata kaasa COVID-19 kriisist taastumisele (ELT L 68, 26.2.2021, lk 14).

31. detsember 2023 (9)

108

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aastamäärus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ, (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

30. september 2018 (4)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

109

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1).

1. märts 2020 (6)

110

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1).

30. september 2018 (5)

111

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aastadirektiiv 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 173, 12.6.2014, lk 149).

31. märts 2016 (2)

112

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aastadirektiiv 2014/57/EL turukuritarvituse korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta (turukuritarvituse direktiiv) (ELT L 173, 12.6.2014, lk 179).

30. september 2018 (4)

113

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aastadirektiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012, (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

31. märts 2018 (2)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

114

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2399, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses tagamata võlainstrumentidest tulenevate nõuete rahuldamisjärkudega maksejõuetusmenetluses (ELT L 345, 27.12.2017, lk 96).

31. oktoober 2019 (6)

115

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/879, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega ning direktiivi 98/26/EÜ (ELT L 150, 7.6.2019, lk 296).

31. detsember 2022 (8)

116

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64).

31. detsember 2023 (8)

117

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1).

31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025 (9)

118

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aastadirektiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

31. detsember 2020 (3)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

119

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1).

31. detsember 2020 (4)

120

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1034, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta (ELT L 175, 30.6.2016, lk 8).

31. detsember 2021 (5)

121

V.a artikli 64 lõige 5:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64).

31. detsember 2023 (8)

122

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2177, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist (ELT L 334, 27.12.2019, lk 155).

31. detsember 2024 (8)

123

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. oktoobri 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/1504, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta (ELT L 347, 20.10.2020, lk 50).

31. detsember 2023 (9)

124

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/338, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega ning direktiive 2013/36/EL ja (EL) 2019/878 seoses nende kohaldamisega investeerimisühingute suhtes, et aidata kaasa COVID-19 kriisist taastumisele (ELT L 68, 26.2.2021, lk 14).

31. detsember 2023 (9)

125

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aastamäärus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

31. detsember 2020 (3)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

126

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1).

31. detsember 2020 (5)

127

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2033, mis käsitleb investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 575/2013, (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 806/2014 (ELT L 314, 5.12.2019, lk 1).

31. detsember 2023 (8)

128

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1).

31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025 (9)

129

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aastamäärus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1).

31. detsember 2020 (4)

Muudetud järgmise õigusaktiga.

130

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1).

31. detsember 2020 (6)

131

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aastamäärus (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337, 23.12.2015, lk 1).

30. september 2019 (4)

Muudetud järgmise õigusaktiga.

132

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1).

31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025) (9)

133

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aastadirektiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

30. september 2018 (4)

134

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aastamäärus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1).

1. märts 2020 (6)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

135

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2089, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 ELi kliimaülemineku võrdlusaluste, Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste ning võrdlusaluste kestlikkuse aspekti avalikustamisnõuete osas (ELT L 317, 9.12.2019, lk 17).

31. detsember 2021 (8)

136

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/168, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 seoses teatavate kolmandate riikide hetke vahetuskursi võrdlusaluste väljaarvamisega määruse kohaldamisalast ning asendusvõrdlusaluste määramisega teatavatele võrdlusalustele, mille väljaandmine on lõpetamisel, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 49, 12.2.2021, lk 6).

31. detsember 2023 (9)

Statistiliste andmete kogumise alased õigusaktid

   (*1)

137

Euroopa Keskpanga25. juuli 2013. aastasuunis EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (ELT L 2, 7.1.2014, lk 34).

31. märts 2016 (2)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

138

Euroopa Keskpanga 26. novembri 2015. aasta suunis (EL) 2016/66, millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2015/40) (ELT L 14, 21.1.2016, lk 36).

31. märts 2017 (4)

139

Euroopa Keskpanga 14. oktoobri 2020. aasta suunis (EL) 2020/1553, millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2020/51) (ELT L 354, 26.10.2020, lk 24).

31. detsember 2022 (9)

140

Euroopa Keskpanga 29. aprilli 2021. aasta suunis (EL) 2021/827, millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2021/20) (ELT L 184, 25.5.2021, lk 4).

31. detsember 2022 (9)

141

Euroopa Keskpanga 22. jaanuari 2021. aastamäärus (EL) 2021/379 krediidiasutuste ja rahaloomeasutuste sektori bilansikirjete kohta (EKP/2021/2) (ELT L 73, 3.3.2021, lk 16) (9)

31. detsember 2022 (9)

142

Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aastamäärus (EL) nr 1072/2013 rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2013/34) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 51).

31. märts 2016 (2)

Muudetud järgmise õigusaktiga.

143

Euroopa Keskpanga 8. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 756/2014 (EKP/2014/30), millega muudetakse määrust (EL) nr 1072/2013 (EKP/2013/34) rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2014/30) (ELT L 205, 12.7.2014, lk 14).

144

Euroopa Keskpanga 26. märtsi 2021. aasta suunis (EL) 2021/830 rahaloomeasutuste bilansikirjete ja intressimäärade statistika kohta (EKP/2021/11)

31. detsember 2022 (9)

---

(1)  Ühiskomitee leppis 2013. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 30. juuni 2011. aasta Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi vahelise rahaküsimusi käsitleva lepingu artikli 8 lõikele 4.

1

(2)  Ühiskomitee leppis 2014. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 30. juunil 2011. aastal Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi vahelise rahaküsimusi käsitleva lepingu artikli 8 lõikele 4.

2

(3)  Ühiskomitee leppis 2015. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 30. juuni 2011. aasta Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi vahelise rahaküsimusi käsitleva lepingu artikli 8 lõikele 4.

3

(4)  Ühiskomitee leppis 2016. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 30. juuni 2011. aasta Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi vahelise rahaküsimusi käsitleva lepingu artikli 8 lõikele 4.

4

(5)  Ühiskomitee leppis 2017. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 30. juuni 2011. aasta Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi vahelise rahaküsimusi käsitleva lepingu artikli 8 lõikele 4.

5

(6)  Ühiskomitee leppis 2018. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 30. juuni 2011. aasta Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi vahelise rahaküsimusi käsitleva lepingu artikli 8 lõikele 4.

6

(7)  Ühiskomitee leppis 2019. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 30. juuni 2011. aasta Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi vahelise rahaküsimusi käsitleva lepingu artikli 8 lõikele 4.

7

(8)  Ühiskomitee leppis 2020. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 30. juuni 2011. aasta Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi vahelise rahaküsimusi käsitleva lepingu artikli 8 lõikele 4.

8

(9)  Ühiskomitee leppis 2021. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 30. juuni 2011. aasta Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi vahelise rahaküsimusi käsitleva lepingu artikli 8 lõikele 4.

9

(*1)  Vastavalt lihtsustatud statistikaaruandluse vormis kokkulepitule.

*1

---

| 18.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 90/180 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 90/180

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2022/446,

15. märts 2022,

millega muudetakse Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahelise rahanduskokkuleppe lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahelist 27. märtsi 2012. aasta rahanduskokkulepet, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vaheline rahanduskokkulepe (edaspidi „kokkulepe“) jõustus 1. septembril 2012. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vaheline rahanduskokkulepe (edaspidi „kokkulepe“) jõustus 1. septembril 2012.

| (2) | Kokkuleppe artikli 8 lõike 1 kohaselt peab San Marino rakendama liidu õigusakte ja eeskirju euro pangatähtede ja müntide, pangandus- ja finantsõiguse, rahapesu ja pettuse tõkestamise, sularahaliste ja muude kui sularahaliste maksevahendite võltsimise ärahoidmise, medalite ja märkide ning statistikaaruandluse nõuete kohta. Kõnealused õigusaktid ja eeskirjad on loetletud rahanduskokkuleppe lisas. |
| --- | --- |

(2)

Kokkuleppe artikli 8 lõike 1 kohaselt peab San Marino rakendama liidu õigusakte ja eeskirju euro pangatähtede ja müntide, pangandus- ja finantsõiguse, rahapesu ja pettuse tõkestamise, sularahaliste ja muude kui sularahaliste maksevahendite võltsimise ärahoidmise, medalite ja märkide ning statistikaaruandluse nõuete kohta. Kõnealused õigusaktid ja eeskirjad on loetletud rahanduskokkuleppe lisas.

| (3) | Komisjon peaks rahanduskokkuleppe lisa muutma igal aastal või vajaduse korral sagedamini, et võtta arvesse liidu uusi asjakohaseid õigusakte ja eeskirju ning muudatusi kehtivates õigusaktides ja eeskirjades. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon peaks rahanduskokkuleppe lisa muutma igal aastal või vajaduse korral sagedamini, et võtta arvesse liidu uusi asjakohaseid õigusakte ja eeskirju ning muudatusi kehtivates õigusaktides ja eeskirjades.

| (4) | Mõned liidu õigusaktid ja eeskirjad ei ole enam asjakohased ja need tuleks seepärast lisast välja jätta, samal ajal kui on vastu võetud mõned muud liidu õigusaktid ja eeskirjad või neid on muudetud ning need tuleb lisasse kaasata. |
| --- | --- |

(4)

Mõned liidu õigusaktid ja eeskirjad ei ole enam asjakohased ja need tuleks seepärast lisast välja jätta, samal ajal kui on vastu võetud mõned muud liidu õigusaktid ja eeskirjad või neid on muudetud ning need tuleb lisasse kaasata.

| (5) | Rahanduskokkuleppe lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Rahanduskokkuleppe lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahelise rahanduskokkuleppe lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. märts 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT C 121, 26.4.2012, lk 5.

1

---

LISA

„LISA

| | RAKENDATAVAD ÕIGUSNORMID | RAKENDAMISTÄHTAEG |
| --- | --- | --- |
| | Rahapesu tõkestamine | |
| 1 | Nõukogu 17. oktoobri 2000. aastaotsus 2000/642/JSK liikmesriikide rahapesu andmebüroode vahelise koostöö korra kohta teabe vahetamisel (EÜT L 271, 24.10.2000, lk 4) | 1. september 2013 |
| 2 | Nõukogu 26. juuni 2001. aastaraamotsus 2001/500/JSK, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist (EÜT L 182, 5.7.2001, lk 1) | |
| 3 | Nõukogu 24. veebruari 2005. aastaraamotsus 2005/212/JSK, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist (ELT L 68, 15.3.2005, lk 49) | 1. oktoober 2014 (1) |
| 4 | Nõukogu 6. detsembri 2007. aastaotsus 2007/845/JSK, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas (ELT L 332, 18.12.2007, lk 103). | |
| 5 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aastadirektiiv 2014/42/EL, kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (ELT L 127, 29.4.2014, lk 39) | 1. november 2016 (2) |
| 6 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aastamäärus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (ELT L 141, 5.6.2015, lk 1) | 1. oktoober 2017 (3) |
| 7 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aastadirektiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73) | 1. oktoober 2017 (3) |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 8 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/843, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 43) | 31. detsember 2020 (6) |
| | Täiendatud järgmiste õigusaktidega. | |
| 9 | Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849, määrates kindlaks suure riskiga kolmandad riigid, kus esineb strateegilisi puudusi (ELT L 254, 20.9.2016, lk 1) | 1. oktoober 2017 (5) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 10 | Komisjoni 27. oktoobri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/105, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675 seoses Etioopia lisamisega suure riskiga kolmandate riikide loetellu lisa punktis I toodud tabelis (ELT L 19, 24.1.2018, lk 1) | 31. märts 2019 (6) |
| 11 | Komisjoni 13. detsembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/212, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Sri Lanka, Trinidadi ja Tobago ning Tuneesia lisamisega lisa punkti I tabelisse (ELT L 41, 14.2.2018, lk 4). | 31. märts 2019 (6) |
| 12 | Komisjoni 27. juuli 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/1467, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Pakistani lisamisega lisa I punkti tabelisse (ELT L 246, 2.10.2018, lk 1). | 31. detsember 2019 (7) |
| 13 | Komisjoni 7. mai 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/855, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849) seoses Bahama, Barbadose, Botswana, Ghana, Jamaica, Kambodža, Mauritiuse, Mongoolia, Myanmari/Birma, Nicaragua, Panama ja Zimbabwe lisamisega lisa I punkti tabelisse ning Bosnia ja Hertsegoviina, Etioopia, Guyana, Laose Demokraatliku Rahvavabariigi, Sri Lanka ja Tuneesia kustutamisega sellest tabelist (ELT L 195, 19.6.2020, lk 1) | 31. detsember 2022 (9) |
| 14 | Komisjoni 7. detsembri 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/37, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Mongoolia kustutamisega lisa I punkti tabelist (ELT L 14, 18.1.2021, lk 1) | 31. detsember 2023 (9) |
| 15 | Komisjoni 31. jaanuari 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/758, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad minimaalseid ja täiendavaid meetmeid, mida krediidi- ja finantseerimisasutused peavad võtma rahapesu ja terrorismi rahastamise riski maandamiseks teatavates kolmandates riikides (ELT L 125, 14.5.2019, lk 4) | 31. detsember 2020 (7) |
| 16 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aastamäärus (EL) 2018/1672, mis käsitleb liitu toodava või liidust välja viidava sularaha kontrolli ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1889/2005 (ELT L 284, 12.11.2018, lk 6) | 31. detsember 2021 (7) |
| 17 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aastadirektiiv (EL) 2018/1673 rahapesu vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse abil (ELT L 284, 12.11.2018, lk 22) | 31. detsember 2021 (7) |
| | Pettuse ja võltsimise tõkestamine | |
| 18 | Nõukogu 28. juuni 2001. aastamäärus (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (EÜT L 181, 4.7.2001, lk 6) | 1. september 2013 |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. |
| 19 | Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 44/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (ELT L 17, 22.1.2009, lk 1) |
| 20 | Nõukogu 6. detsembri 2001. aastaotsus 2001/887/JSK euro kaitsmise kohta võltsimise eest (EÜT L 329, 14.12.2001, lk 1) | 1. september 2013 |
| 21 | Nõukogu 8. detsembri 2003. aastaotsus 2003/861/EÜ, mis käsitleb võltsitud euromüntidega seotud analüüsimist ja koostööd (ELT L 325, 12.12.2003, lk 44) | 1. september 2013 |
| 22 | Nõukogu 6. detsembri 2004. aastamäärus (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (ELT L 373, 21.12.2004, lk 1) | 1. september 2013 |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. |
| 23 | Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 46/2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (ELT L 17, 22.1.2009, lk 5) |
| 24 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aastadirektiiv 2014/62/EL, milles käsitletakse euro ja muude vääringute kriminaalõiguslikku kaitset võltsimise vastu ning millega asendatakse nõukogu raamotsus 2000/383/JSK (ELT L 151, 21.5.2014, lk 1) | 1. juuli 2016 (2) |
| 25 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aastadirektiiv (EL) 2019/713, mis käsitleb mittesularahaliste maksevahenditega seotud pettuste ja võltsimise vastast võitlust ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2001/413/JSK (ELT L 123, 10.5.2019, lk 18) | 31. detsember 2021 (7) |
| | Eeskirjad euro pangatähtede ja müntide kohta | |
| 26 | Välja arvatud artikli 1a lõiked 2 ja 3 ning artiklid 4a, 4b ja 4c.
  Nõukogu 23. novembri 1998. aastamäärus (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 4) | 1. september 2013 |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 27 | Nõukogu 27. jaanuari 2015. aasta määrus (EL) 2015/159, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (ELT L 27, 3.2.2015, lk 1) | 31. oktoober 2021 (8) |
| 28 | Nõukogu 10. mai 1999. aasta järeldused kvaliteedijuhtimise süsteemi kohta euromüntide jaoks | 1. september 2013 |
| 29 | Komisjoni 22. oktoobri 2001. aasta teatis 2001/C 318/03 euro müntide ühise külje kujunduse autoriõiguse kaitse kohta (K(2001) 600 lõplik) (EÜT C 318, 13.11.2001, lk 3) | 1. september 2013 |
| 30 | Euroopa Keskpanga 20. märtsi 2003. aastasuunis EKP/2003/5 meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 78, 25.3.2003, lk 20) | 1. september 2013 |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 31 | Euroopa Keskpanga 19. aprilli 2013. aasta suunis EKP/2013/11, millega muudetakse suunist EKP/2003/5 meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 118, 30.4.2013, lk 43) | 1. oktoober 2013 (1) |
| 32 | Euroopa Keskpanga 4. detsembri 2020. aasta suunis (EL) 2020/2091, millega muudetakse suunist EKP/2003/5 meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (EKP/2020/61) (ELT L 423, 15.12.2020, lk 65) | 30. september 2022 (9) |
| 33 | Euroopa Keskpanga 16. septembri 2010. aastaotsus EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (ELT L 267, 9.10.2010, lk 1) | 1. september 2013 |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 34 | Euroopa Keskpanga 7. septembri 2012. aasta otsus EKP/2012/19, millega muudetakse otsust EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (2012/507/EL) (ELT L 253, 20.9.2012, lk 19) | 1. oktoober 2013 (1) |
| 35 | Euroopa Keskpanga 5. detsembri 2019. aasta otsus (EL) 2019/2195, millega muudetakse otsust EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (EKP/2019/39) (ELT L 330, 20.12.2019, lk 91) | 31. detsember 2021 (8) |
| 36 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aastamäärus (EL) nr 1210/2010 euromüntide autentimise ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemise kohta (ELT L 339, 22.12.2010, lk 1) | 1. september 2013 |
| 37 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aastamäärus (EL) nr 1214/2011 euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel (ELT L 316, 29.11.2011, lk 1) | 1. oktoober 2014 (1) |
| 38 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aastamäärus (EL) nr 651/2012 euromüntide emiteerimise kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 135) | 1. oktoober 2013 (1) |
| 39 | Otsus EKP/2013/10 euro pangatähtede nimiväärtuste, tehniliste nõuete, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (EKP/2013/10) (ELT L 118, 30.4.2013, lk 37) | 1. oktoober 2013 (1) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 40 | Euroopa Keskpanga 4. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/669, millega muudetakse otsust EKP/2013/10 euro pangatähtede nimiväärtuste, tehniliste nõuete, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 113, 29.4.2019, lk 6) | 31. detsember 2020 (7) |
| 41 | Euroopa Keskpanga 4. detsembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/2090, millega muudetakse otsust EKP/2013/10 euro pangatähtede nimiväärtuste, tehniliste nõuete, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (EKP/2020/60) (ELT L 423, 15.12.2020, lk 62) | 30. september 2022 (9) |
| 42 | Nõukogu 24. juuni 2014. aastamäärus (EL) nr 729/2014 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 194, 2.7.2014, lk 1) | 1. oktoober 2013 (1) |
| | Pangandus- ja finantsalased õigusaktid | |
| 43 | Nõukogu 8. detsembri 1986. aastadirektiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1) | 1. september 2016 |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 44 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiiv 2001/65/EÜ, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ ja 86/635/EMÜ seoses teatavat liiki äriühingute ning pankade ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete hindamisnormidega (EÜT L 283, 27.10.2001, lk 28) | |
| 45 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/51/EÜ, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ, 86/635/EMÜ ja 91/674/EMÜ teatud tüüpi äriühingute, pankade ning teiste finantsasutuste ja kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16) | |
| 46 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv 2006/46/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, direktiivi 83/349/EMÜ, mis käsitleb konsolideeritud aruandeid, direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta ning direktiivi 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (ELT L 224, 16.8.2006, lk 1) | |
| 47 | Nõukogu 13. veebruari 1989. aastadirektiiv 89/117/EMÜ väljaspool asjaomast liikmesriiki asuva peakontoriga krediidiasutuste ja finantseerimisasutuste liikmesriikides asutatud filiaalide kohustuse kohta avaldada oma aasta raamatupidamisdokumendid (EÜT L 44, 16.2.1989, lk 40) | 1. september 2018 |
| 48 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi 1997. aastadirektiiv 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta (EÜT L 84, 26.3.1997, lk 22) | 1. september 2018 |
| 49 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aastadirektiiv 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45) | 1. september 2018 |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. |
| 50 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/44/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega (ELT L 146, 10.6.2009, lk 37) |
| 51 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/78/EL, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120) |
| 52 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1) | 30. september 2019 (3) |
| 53 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1) | 1. september 2018 |
| 54 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/879, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega ning direktiivi 98/26/EÜ (ELT L 150, 7.6.2019, lk 296) | 31. detsember 2022 (8) |
| 55 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aastadirektiiv 2001/24/EÜ krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta (EÜT L 125, 5.5.2001, lk 15) | 1. september 2018 |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. |
| 56 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190) |
| 57 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2002. aastadirektiiv 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta (EÜT L 168, 27.6.2002, lk 43) | 1. september 2018 |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. |
| 58 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/44/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega (ELT L 146, 10.6.2009, lk 37) |
| 59 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190) | 1. september 2018 (2) |
| 60 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1) | 31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige 16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025) (9) |
| 61 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aastadirektiiv 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ, 92/49/EMÜ, 92/96/EMÜ, 93/6/EMÜ ja 93/22/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/78/EÜ ja 2000/12/EÜ (ELT L 35, 11.2.2003, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 1. september 2018 |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. |
| 62 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2005. aasta direktiiv 2005/1/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 85/611/EMÜ, 91/675/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 93/6/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/19/EÜ, 98/78/EÜ, 2000/12/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/83/EÜ ja 2002/87/EÜ ning luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9) |
| 63 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta direktiiv 2008/25/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ (milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet) seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 81, 20.3.2008, lk 40) |
| 64 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/78/EL, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120) |
| 65 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta direktiiv 2011/89/EL, millega muudetakse direktiive 98/78/EÜ, 2002/87/EÜ, 2006/48/EÜ ja 2009/138/EÜ seoses finantskonglomeraati kuuluvate finantsüksuste täiendava järelevalvega (ELT L 326, 8.12. 2011, lk 113) |
| 66 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338) |
| 67 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64) | 31. detsember 2023 (8) |
| 68 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aastamäärus (EÜ) nr 924/2009 piiriüleste maksete kohta ühenduses ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2560/2001 (ELT L 266, 9.10.2009, lk 11) | 1. september 2018 |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 69 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 260/2012, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreedit- ja otsekorraldustele tehnilised ja ärilised nõuded ning muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009 (ELT L 94, 30.3.2012, lk 22) | 1. september 2018 (1) |
| 70 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aastadirektiiv 2009/110/EÜ, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7) | 1. september 2016 |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 71 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338) | 1. september 2017 (3) |
| 72 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35) | 30. september 2018 (4) |
| 73 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aastamäärus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12) | 1. september 2016 |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. |
| 74 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1022/2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), seoses Euroopa Keskpangale eriülesannete andmisega vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1024/2013 (ELT L 287, 29.10.2013, lk 5) |
| 75 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2013/36/EL ja määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 60, 28.2.2014, lk 34) |
| 76 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190) | 1. september 2018 (3) |
| 77 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35) | 30. september 2018 (4) |
| 78 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2033, mis käsitleb investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 575/2013, (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 806/2014 (ELT L 314, 5.12.2019, lk 1) | 31. detsember 2023 (8) |
| 79 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aastamäärus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84) | 1. september 2016 |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. |
| 80 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1) |
| 81 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 716/2009/EÜ (ELT L 105, 8.4.2014, lk 1) |
| 82 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/51/EL, millega muudetakse direktiive 2003/71/EÜ ja 2009/138/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 seoses Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) volitustega (ELT L 153, 22.5.2014, lk 1) |
| 83 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1) | 31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige 16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025) (9) |
| 84 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aastamäärus (EL) nr 260/2012, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreedit- ja otsekorraldustele tehnilised ja ärilised nõuded ning muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009 (ELT L 94, 30.3.2012, lk 22) | 1. aprill 2018 (2) |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 85 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 248/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 260/2012 kogu liitu hõlmavatele kreedit- ja otsekorraldustele ülemineku osas (ELT L 84, 20.3.2014, lk 1) | |
| 86 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aastamäärus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 30. september 2019 (3) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. |
| 87 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ning määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1) |
| 88 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190) |
| 89 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84) | 31. detsember 2020 (3) |
| 90 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73) |
| 91 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337, 23.12.2015, lk 1) | 30. september 2019 (4) |
| 92 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/834, millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kliirimiskohustuse, kliirimiskohustuse peatamise, teatamisnõuete, keskse vastaspoole kaudu kliirimata börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodite, kauplemisteabehoidlate registreerimise ja järelevalve ning nõuetega kauplemisteabehoidlatele (ELT L 141, 28.5.2019, lk 42) | 31. detsember 2021 (8) |
| 93 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/876, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 150, 7.6.2019, lk 1) | 31. detsember 2023 (8) |
| 94 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1) | 31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige 16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025) (9) |
| 95 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/168, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 seoses teatavate kolmandate riikide hetke vahetuskursi võrdlusaluste väljaarvamisega määruse kohaldamisalast ning asendusvõrdlusaluste määramisega teatavatele võrdlusalustele, mille väljaandmine on lõpetamisel, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 49, 12.2.2021, lk 6) | 31. detsember 2023 (9) |
| 96 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aastamäärus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 1. september 2017 (1) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 97 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2395, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses üleminekukorraga, et leevendada rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 9 kasutuselevõtu mõju omavahenditele ja seoses üleminekukorraga, mis käsitleb riskide kontsentreerumise sätete kohaldamist ükskõik millise liikmesriigi omavääringus nomineeritud teatavatele avaliku sektori suhtes võetavatele riskipositsioonidele (ELT L 345, 27.12.2017, lk 27) | 30. juuni 2019 (6) |
| 98 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2401, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (ELT L 347, 28.12.2017, lk 1) | 31. märts 2020 (6) |
| 99 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/630, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses viivisnõuete kahju miinimumkattega (ELT L 111, 25.4.2019, lk 4) | 31. detsember 2020 (7) |
| 100 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/876, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 150, 7.6.2019, lk 1) | 31. detsember 2023 (8) |
| 101 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2033, mis käsitleb investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 575/2013, (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 806/2014 (ELT L 314, 5.12.2019, lk 1) | 31. detsember 2023 (8) |
| 102 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/873, millega muudetakse määrusi (EL) nr 575/2013 ja (EL) 2019/876 seoses teatavate kohandustega COVID-19 pandeemiale reageerimiseks (ELT L 204, 26.6.2020, lk 4) | 31. detsember 2022 (välja arvatud artikli 1 punkt 4 – 31. detsember 2023) (9) |
| 103 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/558, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses väärtpaberistamise raamistiku kohandamisega, et toetada majanduse taaskäivitamist COVID-19 kriisile reageerimisel (ELT L 116, 6.4.2021, lk 25) | 31. detsember 2023 (välja arvatud artikli 1 punktid 2 ja 4 – 31. detsember 2024) (9) |
| 104 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aastadirektiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 1. september 2017 (1) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 105 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190) | 1. september 2018 (3) |
| 106 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/878, millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses vabastatud üksuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate, tasustamise, järelevalvemeetmete ja -volituste ning kapitali säilitamise meetmetega (ELT L 150, 7.6.2019, lk 253) | 31. detsember 2022 (8) |
| 107 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64) | 31. detsember 2023 (8) |
| 108 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/338, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega ning direktiive 2013/36/EL ja (EL) 2019/878 seoses nende kohaldamisega investeerimisühingute suhtes, et aidata kaasa COVID-19 kriisist taastumisele (ELT L 68, 26.2.2021, lk 14) | 31. detsember 2023 (9) |
| 109 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aastamäärus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ, (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 30. september 2018 (4) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 110 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1) | 1. märts 2020 (6) |
| 111 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1) | 30. september 2018 (5) |
| 112 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aastadirektiiv 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 173, 12.6.2014, lk 149) | 1. september 2016 (2) |
| 113 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aastadirektiiv 2014/57/EL turukuritarvituse korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta (turukuritarvituse direktiiv) (ELT L 173, 12.6.2014, lk 179) | 30. september 2018 (4) |
| 114 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aastadirektiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012, (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 1. september 2018 (2) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 115 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2399, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses tagamata võlainstrumentidest tulenevate nõuete rahuldamisjärkudega maksejõuetusmenetluses (ELT L 345, 27.12.2017, lk 96) | 31. oktoober 2019 (6) |
| 116 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/879, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega ning direktiivi 98/26/EÜ (ELT L 150, 7.6.2019, lk 296) | 31. detsember 2022 (8) |
| 117 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64) | 31. detsember 2023 (8) |
| 118 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1) | 31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige 16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025) (9) |
| 119 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aastadirektiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 31. detsember 2020 (3) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 120 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1) | 31. detsember 2020 (4) |
| 121 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1034, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta (ELT L 175, 30.6.2016, lk 8) | 31. detsember 2021 (5) |
| | Välja arvatud artikli 64 lõige 5. | |
| 122 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64) | 31. detsember 2023 (8) |
| 123 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2177, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist (ELT L 334, 27.12.2019, lk 155) | 31. detsember 2024 (8) |
| 124 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. oktoober 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/1504, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta (ELT L 347, 20.10.2020, lk 50) | 31. detsember 2023 (9) |
| 125 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/338, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega ning direktiive 2013/36/EL ja (EL) 2019/878 seoses nende kohaldamisega investeerimisühingute suhtes, et aidata kaasa COVID-19 kriisist taastumisele (ELT L 68, 26.2.2021, lk 14) | 31. detsember 2023 (9) |
| 126 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aastamäärus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 31. detsember 2020 (3) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 127 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1) | 31. detsember 2020 (5) |
| 128 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2033, mis käsitleb investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 575/2013, (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 806/2014 (ELT L 314, 5.12.2019, lk 1) | 31. detsember 2023 (8) |
| 1296 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1) | 31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige 16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025) (9) |
| 130 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aastamäärus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1) | 31. detsember 2020 (4) |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 131 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1) | 31. detsember 2020 (6) |
| 132 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aastamäärus (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337, 23.12.2015, lk 1) | 30. september 2019 (4) |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 133 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1) | 31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige 16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025) (9) |
| 134 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aastadirektiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed | 30. september 2018 (4) |
| 135 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aastamäärus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1) | 1. märts 2020 (6) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 136 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2089, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 ELi kliimaülemineku võrdlusaluste, Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste ning võrdlusaluste kestlikkuse aspekti avalikustamisnõuete osas (ELT L 317, 9.12.2019, lk 17) | 31. detsember 2021 (8) |
| 137 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/168, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 seoses teatavate kolmandate riikide hetke vahetuskursi võrdlusaluste väljaarvamisega määruse kohaldamisalast ning asendusvõrdlusaluste määramisega teatavatele võrdlusalustele, mille väljaandmine on lõpetamisel, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 49, 12.2.2021, lk 6) | 31. detsember 2023 (9) |
| | Statistilise teabe kogumise alased õigusaktid

   (*1) | |
| 138 | Euroopa Keskpanga 25. juuli 2013. aastasuunis EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (ELT L 2, 7.1.2014, lk 34) | 1. september 2016 (2) |
| | Muudetud järgmiste õigusaktidega. | |
| 139 | Euroopa Keskpanga 26. novembri 2015. aasta suunis (EL) 2016/66, millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2015/40) (ELT L 14, 21.1.2016, lk 36) | 31. märts 2017 (4) |
| 140 | Euroopa Keskpanga 14. oktoobri 2020. aasta suunis (EL) 2020/1553, millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2020/51) (ELT L 354, 26.10.2020, lk 24) | 31. detsember 2022 (9) |
| 141 | Euroopa Keskpanga 29. aprilli 2021. aasta suunis (EL) 2021/827, millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2021/20) (ELT L 184, 25.5.2021, lk 4) | 31. detsember 2022 (9) |
| 142 | Euroopa Keskpanga 22. jaanuari 2021. aastamäärus (EL) 2021/379 krediidiasutuste ja rahaloomeasutuste sektori bilansikirjete kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2021/2) (ELT L 73, 3.3.2021, lk 16) (9). | 31. detsember 2022 (9) |
| 143 | Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aastamäärus (EL) nr 1072/2013 rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2013/34) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 51) | 1. september 2016 (2) |
| | Muudetud järgmise õigusaktiga. | |
| 144 | Euroopa Keskpanga 8. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 756/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 1072/2013 (EKP/2013/34) rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2014/30) (ELT L 205, 12.7.2014, lk 14) | |
| 145 | Euroopa Keskpanga 26. märtsi 2021. aastasuunis (EL) 2021/830 rahaloomeasutuste bilansikirjete ja intressimäärade statistika kohta (EKP/2021/11) | 31. detsember 2022 (9) |

RAKENDATAVAD ÕIGUSNORMID

RAKENDAMISTÄHTAEG

Rahapesu tõkestamine

1

Nõukogu 17. oktoobri 2000. aastaotsus 2000/642/JSK liikmesriikide rahapesu andmebüroode vahelise koostöö korra kohta teabe vahetamisel (EÜT L 271, 24.10.2000, lk 4)

1. september 2013

2

Nõukogu 26. juuni 2001. aastaraamotsus 2001/500/JSK, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist (EÜT L 182, 5.7.2001, lk 1)

3

Nõukogu 24. veebruari 2005. aastaraamotsus 2005/212/JSK, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist (ELT L 68, 15.3.2005, lk 49)

1. oktoober 2014 (1)

4

Nõukogu 6. detsembri 2007. aastaotsus 2007/845/JSK, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas (ELT L 332, 18.12.2007, lk 103).

5

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aastadirektiiv 2014/42/EL, kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (ELT L 127, 29.4.2014, lk 39)

1. november 2016 (2)

6

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aastamäärus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (ELT L 141, 5.6.2015, lk 1)

1. oktoober 2017 (3)

7

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aastadirektiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73)

1. oktoober 2017 (3)

Muudetud järgmise õigusaktiga.

8

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/843, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 43)

31. detsember 2020 (6)

Täiendatud järgmiste õigusaktidega.

9

Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849, määrates kindlaks suure riskiga kolmandad riigid, kus esineb strateegilisi puudusi (ELT L 254, 20.9.2016, lk 1)

1. oktoober 2017 (5)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

10

Komisjoni 27. oktoobri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/105, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675 seoses Etioopia lisamisega suure riskiga kolmandate riikide loetellu lisa punktis I toodud tabelis (ELT L 19, 24.1.2018, lk 1)

31. märts 2019 (6)

11

Komisjoni 13. detsembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/212, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Sri Lanka, Trinidadi ja Tobago ning Tuneesia lisamisega lisa punkti I tabelisse (ELT L 41, 14.2.2018, lk 4).

31. märts 2019 (6)

12

Komisjoni 27. juuli 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/1467, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Pakistani lisamisega lisa I punkti tabelisse (ELT L 246, 2.10.2018, lk 1).

31. detsember 2019 (7)

13

Komisjoni 7. mai 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/855, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849) seoses Bahama, Barbadose, Botswana, Ghana, Jamaica, Kambodža, Mauritiuse, Mongoolia, Myanmari/Birma, Nicaragua, Panama ja Zimbabwe lisamisega lisa I punkti tabelisse ning Bosnia ja Hertsegoviina, Etioopia, Guyana, Laose Demokraatliku Rahvavabariigi, Sri Lanka ja Tuneesia kustutamisega sellest tabelist (ELT L 195, 19.6.2020, lk 1)

31. detsember 2022 (9)

14

Komisjoni 7. detsembri 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/37, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Mongoolia kustutamisega lisa I punkti tabelist (ELT L 14, 18.1.2021, lk 1)

31. detsember 2023 (9)

15

Komisjoni 31. jaanuari 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/758, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad minimaalseid ja täiendavaid meetmeid, mida krediidi- ja finantseerimisasutused peavad võtma rahapesu ja terrorismi rahastamise riski maandamiseks teatavates kolmandates riikides (ELT L 125, 14.5.2019, lk 4)

31. detsember 2020 (7)

16

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aastamäärus (EL) 2018/1672, mis käsitleb liitu toodava või liidust välja viidava sularaha kontrolli ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1889/2005 (ELT L 284, 12.11.2018, lk 6)

31. detsember 2021 (7)

17

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aastadirektiiv (EL) 2018/1673 rahapesu vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse abil (ELT L 284, 12.11.2018, lk 22)

31. detsember 2021 (7)

Pettuse ja võltsimise tõkestamine

18

Nõukogu 28. juuni 2001. aastamäärus (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (EÜT L 181, 4.7.2001, lk 6)

1. september 2013

Muudetud järgmise õigusaktiga.

19

Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 44/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (ELT L 17, 22.1.2009, lk 1)

20

Nõukogu 6. detsembri 2001. aastaotsus 2001/887/JSK euro kaitsmise kohta võltsimise eest (EÜT L 329, 14.12.2001, lk 1)

1. september 2013

21

Nõukogu 8. detsembri 2003. aastaotsus 2003/861/EÜ, mis käsitleb võltsitud euromüntidega seotud analüüsimist ja koostööd (ELT L 325, 12.12.2003, lk 44)

1. september 2013

22

Nõukogu 6. detsembri 2004. aastamäärus (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (ELT L 373, 21.12.2004, lk 1)

1. september 2013

Muudetud järgmise õigusaktiga.

23

Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 46/2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (ELT L 17, 22.1.2009, lk 5)

24

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aastadirektiiv 2014/62/EL, milles käsitletakse euro ja muude vääringute kriminaalõiguslikku kaitset võltsimise vastu ning millega asendatakse nõukogu raamotsus 2000/383/JSK (ELT L 151, 21.5.2014, lk 1)

1. juuli 2016 (2)

25

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aastadirektiiv (EL) 2019/713, mis käsitleb mittesularahaliste maksevahenditega seotud pettuste ja võltsimise vastast võitlust ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2001/413/JSK (ELT L 123, 10.5.2019, lk 18)

31. detsember 2021 (7)

Eeskirjad euro pangatähtede ja müntide kohta

26

Välja arvatud artikli 1a lõiked 2 ja 3 ning artiklid 4a, 4b ja 4c.

Nõukogu 23. novembri 1998. aastamäärus (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 4)

1. september 2013

Muudetud järgmise õigusaktiga.

27

Nõukogu 27. jaanuari 2015. aasta määrus (EL) 2015/159, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (ELT L 27, 3.2.2015, lk 1)

31. oktoober 2021 (8)

28

Nõukogu 10. mai 1999. aasta järeldused kvaliteedijuhtimise süsteemi kohta euromüntide jaoks

1. september 2013

29

Komisjoni 22. oktoobri 2001. aasta teatis 2001/C 318/03 euro müntide ühise külje kujunduse autoriõiguse kaitse kohta (K(2001) 600 lõplik) (EÜT C 318, 13.11.2001, lk 3)

1. september 2013

30

Euroopa Keskpanga 20. märtsi 2003. aastasuunis EKP/2003/5 meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 78, 25.3.2003, lk 20)

1. september 2013

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

31

Euroopa Keskpanga 19. aprilli 2013. aasta suunis EKP/2013/11, millega muudetakse suunist EKP/2003/5 meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 118, 30.4.2013, lk 43)

1. oktoober 2013 (1)

32

Euroopa Keskpanga 4. detsembri 2020. aasta suunis (EL) 2020/2091, millega muudetakse suunist EKP/2003/5 meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (EKP/2020/61) (ELT L 423, 15.12.2020, lk 65)

30. september 2022 (9)

33

Euroopa Keskpanga 16. septembri 2010. aastaotsus EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (ELT L 267, 9.10.2010, lk 1)

1. september 2013

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

34

Euroopa Keskpanga 7. septembri 2012. aasta otsus EKP/2012/19, millega muudetakse otsust EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (2012/507/EL) (ELT L 253, 20.9.2012, lk 19)

1. oktoober 2013 (1)

35

Euroopa Keskpanga 5. detsembri 2019. aasta otsus (EL) 2019/2195, millega muudetakse otsust EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (EKP/2019/39) (ELT L 330, 20.12.2019, lk 91)

31. detsember 2021 (8)

36

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aastamäärus (EL) nr 1210/2010 euromüntide autentimise ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemise kohta (ELT L 339, 22.12.2010, lk 1)

1. september 2013

37

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aastamäärus (EL) nr 1214/2011 euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel (ELT L 316, 29.11.2011, lk 1)

1. oktoober 2014 (1)

38

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aastamäärus (EL) nr 651/2012 euromüntide emiteerimise kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 135)

1. oktoober 2013 (1)

39

Otsus EKP/2013/10 euro pangatähtede nimiväärtuste, tehniliste nõuete, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (EKP/2013/10) (ELT L 118, 30.4.2013, lk 37)

1. oktoober 2013 (1)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

40

Euroopa Keskpanga 4. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/669, millega muudetakse otsust EKP/2013/10 euro pangatähtede nimiväärtuste, tehniliste nõuete, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 113, 29.4.2019, lk 6)

31. detsember 2020 (7)

41

Euroopa Keskpanga 4. detsembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/2090, millega muudetakse otsust EKP/2013/10 euro pangatähtede nimiväärtuste, tehniliste nõuete, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (EKP/2020/60) (ELT L 423, 15.12.2020, lk 62)

30. september 2022 (9)

42

Nõukogu 24. juuni 2014. aastamäärus (EL) nr 729/2014 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 194, 2.7.2014, lk 1)

1. oktoober 2013 (1)

Pangandus- ja finantsalased õigusaktid

43

Nõukogu 8. detsembri 1986. aastadirektiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1)

1. september 2016

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

44

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiiv 2001/65/EÜ, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ ja 86/635/EMÜ seoses teatavat liiki äriühingute ning pankade ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete hindamisnormidega (EÜT L 283, 27.10.2001, lk 28)

45

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/51/EÜ, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ, 86/635/EMÜ ja 91/674/EMÜ teatud tüüpi äriühingute, pankade ning teiste finantsasutuste ja kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16)

46

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv 2006/46/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, direktiivi 83/349/EMÜ, mis käsitleb konsolideeritud aruandeid, direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta ning direktiivi 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (ELT L 224, 16.8.2006, lk 1)

47

Nõukogu 13. veebruari 1989. aastadirektiiv 89/117/EMÜ väljaspool asjaomast liikmesriiki asuva peakontoriga krediidiasutuste ja finantseerimisasutuste liikmesriikides asutatud filiaalide kohustuse kohta avaldada oma aasta raamatupidamisdokumendid (EÜT L 44, 16.2.1989, lk 40)

1. september 2018

48

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi 1997. aastadirektiiv 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta (EÜT L 84, 26.3.1997, lk 22)

1. september 2018

49

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aastadirektiiv 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45)

1. september 2018

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

50

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/44/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega (ELT L 146, 10.6.2009, lk 37)

51

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/78/EL, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120)

52

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1)

30. september 2019 (3)

53

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1)

1. september 2018

54

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/879, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega ning direktiivi 98/26/EÜ (ELT L 150, 7.6.2019, lk 296)

31. detsember 2022 (8)

55

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aastadirektiiv 2001/24/EÜ krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta (EÜT L 125, 5.5.2001, lk 15)

1. september 2018

Muudetud järgmise õigusaktiga.

56

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190)

57

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2002. aastadirektiiv 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta (EÜT L 168, 27.6.2002, lk 43)

1. september 2018

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

58

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/44/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega (ELT L 146, 10.6.2009, lk 37)

59

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190)

1. september 2018 (2)

60

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1)

31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige 16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025) (9)

61

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aastadirektiiv 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ, 92/49/EMÜ, 92/96/EMÜ, 93/6/EMÜ ja 93/22/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/78/EÜ ja 2000/12/EÜ (ELT L 35, 11.2.2003, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

1. september 2018

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

62

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2005. aasta direktiiv 2005/1/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 85/611/EMÜ, 91/675/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 93/6/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/19/EÜ, 98/78/EÜ, 2000/12/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/83/EÜ ja 2002/87/EÜ ning luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9)

63

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta direktiiv 2008/25/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ (milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet) seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 81, 20.3.2008, lk 40)

64

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/78/EL, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120)

65

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta direktiiv 2011/89/EL, millega muudetakse direktiive 98/78/EÜ, 2002/87/EÜ, 2006/48/EÜ ja 2009/138/EÜ seoses finantskonglomeraati kuuluvate finantsüksuste täiendava järelevalvega (ELT L 326, 8.12. 2011, lk 113)

66

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338)

67

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64)

31. detsember 2023 (8)

68

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aastamäärus (EÜ) nr 924/2009 piiriüleste maksete kohta ühenduses ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2560/2001 (ELT L 266, 9.10.2009, lk 11)

1. september 2018

Muudetud järgmise õigusaktiga.

69

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 260/2012, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreedit- ja otsekorraldustele tehnilised ja ärilised nõuded ning muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009 (ELT L 94, 30.3.2012, lk 22)

1. september 2018 (1)

70

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aastadirektiiv 2009/110/EÜ, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7)

1. september 2016

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

71

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338)

1. september 2017 (3)

72

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35)

30. september 2018 (4)

73

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aastamäärus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12)

1. september 2016

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

74

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1022/2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), seoses Euroopa Keskpangale eriülesannete andmisega vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1024/2013 (ELT L 287, 29.10.2013, lk 5)

75

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2013/36/EL ja määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 60, 28.2.2014, lk 34)

76

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190)

1. september 2018 (3)

77

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35)

30. september 2018 (4)

78

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2033, mis käsitleb investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 575/2013, (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 806/2014 (ELT L 314, 5.12.2019, lk 1)

31. detsember 2023 (8)

79

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aastamäärus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84)

1. september 2016

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

80

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1)

81

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 716/2009/EÜ (ELT L 105, 8.4.2014, lk 1)

82

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/51/EL, millega muudetakse direktiive 2003/71/EÜ ja 2009/138/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 seoses Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) volitustega (ELT L 153, 22.5.2014, lk 1)

83

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1)

31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige 16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025) (9)

84

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aastamäärus (EL) nr 260/2012, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreedit- ja otsekorraldustele tehnilised ja ärilised nõuded ning muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009 (ELT L 94, 30.3.2012, lk 22)

1. aprill 2018 (2)

Muudetud järgmise õigusaktiga.

85

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 248/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 260/2012 kogu liitu hõlmavatele kreedit- ja otsekorraldustele ülemineku osas (ELT L 84, 20.3.2014, lk 1)

86

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aastamäärus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

30. september 2019 (3)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

87

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ning määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1)

88

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190)

89

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84)

31. detsember 2020 (3)

90

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73)

91

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337, 23.12.2015, lk 1)

30. september 2019 (4)

92

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/834, millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kliirimiskohustuse, kliirimiskohustuse peatamise, teatamisnõuete, keskse vastaspoole kaudu kliirimata börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodite, kauplemisteabehoidlate registreerimise ja järelevalve ning nõuetega kauplemisteabehoidlatele (ELT L 141, 28.5.2019, lk 42)

31. detsember 2021 (8)

93

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/876, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 150, 7.6.2019, lk 1)

31. detsember 2023 (8)

94

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1)

31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige 16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025) (9)

95

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/168, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 seoses teatavate kolmandate riikide hetke vahetuskursi võrdlusaluste väljaarvamisega määruse kohaldamisalast ning asendusvõrdlusaluste määramisega teatavatele võrdlusalustele, mille väljaandmine on lõpetamisel, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 49, 12.2.2021, lk 6)

31. detsember 2023 (9)

96

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aastamäärus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

1. september 2017 (1)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

97

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2395, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses üleminekukorraga, et leevendada rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 9 kasutuselevõtu mõju omavahenditele ja seoses üleminekukorraga, mis käsitleb riskide kontsentreerumise sätete kohaldamist ükskõik millise liikmesriigi omavääringus nomineeritud teatavatele avaliku sektori suhtes võetavatele riskipositsioonidele (ELT L 345, 27.12.2017, lk 27)

30. juuni 2019 (6)

98

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2401, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (ELT L 347, 28.12.2017, lk 1)

31. märts 2020 (6)

99

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/630, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses viivisnõuete kahju miinimumkattega (ELT L 111, 25.4.2019, lk 4)

31. detsember 2020 (7)

100

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/876, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 150, 7.6.2019, lk 1)

31. detsember 2023 (8)

101

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2033, mis käsitleb investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 575/2013, (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 806/2014 (ELT L 314, 5.12.2019, lk 1)

31. detsember 2023 (8)

102

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/873, millega muudetakse määrusi (EL) nr 575/2013 ja (EL) 2019/876 seoses teatavate kohandustega COVID-19 pandeemiale reageerimiseks (ELT L 204, 26.6.2020, lk 4)

31. detsember 2022 (välja arvatud artikli 1 punkt 4 – 31. detsember 2023) (9)

103

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/558, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses väärtpaberistamise raamistiku kohandamisega, et toetada majanduse taaskäivitamist COVID-19 kriisile reageerimisel (ELT L 116, 6.4.2021, lk 25)

31. detsember 2023 (välja arvatud artikli 1 punktid 2 ja 4 – 31. detsember 2024) (9)

104

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aastadirektiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

1. september 2017 (1)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

105

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190)

1. september 2018 (3)

106

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/878, millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses vabastatud üksuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate, tasustamise, järelevalvemeetmete ja -volituste ning kapitali säilitamise meetmetega (ELT L 150, 7.6.2019, lk 253)

31. detsember 2022 (8)

107

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64)

31. detsember 2023 (8)

108

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/338, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega ning direktiive 2013/36/EL ja (EL) 2019/878 seoses nende kohaldamisega investeerimisühingute suhtes, et aidata kaasa COVID-19 kriisist taastumisele (ELT L 68, 26.2.2021, lk 14)

31. detsember 2023 (9)

109

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aastamäärus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ, (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

30. september 2018 (4)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

110

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1)

1. märts 2020 (6)

111

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1)

30. september 2018 (5)

112

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aastadirektiiv 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 173, 12.6.2014, lk 149)

1. september 2016 (2)

113

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aastadirektiiv 2014/57/EL turukuritarvituse korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta (turukuritarvituse direktiiv) (ELT L 173, 12.6.2014, lk 179)

30. september 2018 (4)

114

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aastadirektiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012, (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

1. september 2018 (2)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

115

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2399, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses tagamata võlainstrumentidest tulenevate nõuete rahuldamisjärkudega maksejõuetusmenetluses (ELT L 345, 27.12.2017, lk 96)

31. oktoober 2019 (6)

116

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/879, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega ning direktiivi 98/26/EÜ (ELT L 150, 7.6.2019, lk 296)

31. detsember 2022 (8)

117

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64)

31. detsember 2023 (8)

118

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1)

31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige 16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025) (9)

119

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aastadirektiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

31. detsember 2020 (3)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

120

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1)

31. detsember 2020 (4)

121

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1034, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta (ELT L 175, 30.6.2016, lk 8)

31. detsember 2021 (5)

Välja arvatud artikli 64 lõige 5.

122

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64)

31. detsember 2023 (8)

123

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2177, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist (ELT L 334, 27.12.2019, lk 155)

31. detsember 2024 (8)

124

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. oktoober 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/1504, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta (ELT L 347, 20.10.2020, lk 50)

31. detsember 2023 (9)

125

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/338, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega ning direktiive 2013/36/EL ja (EL) 2019/878 seoses nende kohaldamisega investeerimisühingute suhtes, et aidata kaasa COVID-19 kriisist taastumisele (ELT L 68, 26.2.2021, lk 14)

31. detsember 2023 (9)

126

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aastamäärus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

31. detsember 2020 (3)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

127

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1)

31. detsember 2020 (5)

128

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2033, mis käsitleb investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 575/2013, (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 806/2014 (ELT L 314, 5.12.2019, lk 1)

31. detsember 2023 (8)

1296

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1)

31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige 16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025) (9)

130

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aastamäärus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1)

31. detsember 2020 (4)

Muudetud järgmise õigusaktiga.

131

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1)

31. detsember 2020 (6)

132

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aastamäärus (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337, 23.12.2015, lk 1)

30. september 2019 (4)

Muudetud järgmise õigusaktiga.

133

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132 (ELT L 22, 22.1.2021, lk 1)

31. detsember 2024 (välja arvatud: artikkel 95 – 31. detsember 2022, artikli 87 lõige 2 – 31. detsember 2023, artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõige 2, artikli 9 lõige 3, artikli 9 lõige 4, artikli 9 lõige 6, artikli 9 lõige 7, artikli 9 lõige 9, artikli 9 lõige 10, artikli 9 lõige 12, artikli 9 lõige 13, artikli 9 lõige 16, artikli 9 lõige 17, artikli 9 lõige 18, artikli 9 lõige 19, artikli 10 lõige 1, artikli 10 lõige 2, artikli 10 lõige 3, artikli 10 lõige 8, artikli 10 lõige 9, artikli 10 lõige 10, artikli 10 lõige 11, artikli 10 lõige 12 ja artikkel 11 – 31. detsember 2024, artikli 9 lõige 14 ja artikkel 20 – 31. detsember 2025) (9)

134

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aastadirektiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35) ning vajaduse korral asjaomased teise tasandi meetmed

30. september 2018 (4)

135

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aastamäärus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1)

1. märts 2020 (6)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

136

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2089, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 ELi kliimaülemineku võrdlusaluste, Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste ning võrdlusaluste kestlikkuse aspekti avalikustamisnõuete osas (ELT L 317, 9.12.2019, lk 17)

31. detsember 2021 (8)

137

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/168, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 seoses teatavate kolmandate riikide hetke vahetuskursi võrdlusaluste väljaarvamisega määruse kohaldamisalast ning asendusvõrdlusaluste määramisega teatavatele võrdlusalustele, mille väljaandmine on lõpetamisel, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 49, 12.2.2021, lk 6)

31. detsember 2023 (9)

Statistilise teabe kogumise alased õigusaktid

   (*1)

138

Euroopa Keskpanga 25. juuli 2013. aastasuunis EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (ELT L 2, 7.1.2014, lk 34)

1. september 2016 (2)

Muudetud järgmiste õigusaktidega.

139

Euroopa Keskpanga 26. novembri 2015. aasta suunis (EL) 2016/66, millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2015/40) (ELT L 14, 21.1.2016, lk 36)

31. märts 2017 (4)

140

Euroopa Keskpanga 14. oktoobri 2020. aasta suunis (EL) 2020/1553, millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2020/51) (ELT L 354, 26.10.2020, lk 24)

31. detsember 2022 (9)

141

Euroopa Keskpanga 29. aprilli 2021. aasta suunis (EL) 2021/827, millega muudetakse suunist EKP/2013/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EKP/2021/20) (ELT L 184, 25.5.2021, lk 4)

31. detsember 2022 (9)

142

Euroopa Keskpanga 22. jaanuari 2021. aastamäärus (EL) 2021/379 krediidiasutuste ja rahaloomeasutuste sektori bilansikirjete kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2021/2) (ELT L 73, 3.3.2021, lk 16) (9).

31. detsember 2022 (9)

143

Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aastamäärus (EL) nr 1072/2013 rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2013/34) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 51)

1. september 2016 (2)

Muudetud järgmise õigusaktiga.

144

Euroopa Keskpanga 8. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 756/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 1072/2013 (EKP/2013/34) rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2014/30) (ELT L 205, 12.7.2014, lk 14)

145

Euroopa Keskpanga 26. märtsi 2021. aastasuunis (EL) 2021/830 rahaloomeasutuste bilansikirjete ja intressimäärade statistika kohta (EKP/2021/11)

31. detsember 2022 (9)

---

(1)  Ühiskomitee leppis 2013. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 27. märtsi 2012. aasta Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahelise rahanduskokkuleppe artikli 8 lõikele 5.

1

(2)  Ühiskomitee leppis 2014. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 27. märtsil 2012. aastal Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahel sõlmitud rahanduskokkuleppe artikli 8 lõikele 5.

2

(3)  Ühiskomitee leppis 2015. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 27. märtsi 2012. aasta Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahelise rahanduskokkuleppe artikli 8 lõikele 5.

3

(4)  Ühiskomitee leppis 2016. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 27. märtsi 2012. aasta Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahelise rahanduskokkuleppe artikli 8 lõikele 5.

4

(5)  Ühiskomitee leppis 2017. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 27. märtsi 2012. aasta Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahelise rahanduskokkuleppe artikli 8 lõikele 5.

5

(6)  Ühiskomitee leppis 2018. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 27. märtsi 2012. aasta Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahelise rahanduskokkuleppe artikli 8 lõikele 5.

6

(7)  Ühiskomitee leppis 2019. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 27. märtsi 2012. aasta Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahelise rahanduskokkuleppe artikli 8 lõikele 4.

7

(8)  Ühiskomitee leppis 2020. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 27. märtsi 2012. aasta Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahelise rahanduskokkuleppe artikli 8 lõikele 4.

8

(9)  Ühiskomitee leppis 2021. aastal nendes tähtaegades kokku vastavalt 27. märtsi 2012. aasta Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vahelise rahanduskokkuleppe artikli 8 lõikele 4.

9

(*1)  Vastavalt lihtsustatud statistikaaruandluse vormis kokkulepitule

*1

---

| 18.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 90/197 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 90/197

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2022/447,

8. märts 2022,

millega muudetakse otsust 2011/15/EL kontode kohta, mis avatakse liikmesriikidele, mille rahaühik on euro, antud EFSF laenudega seotud maksete töötlemiseks (EKP/2022/10)

EUROOPA KESKPANGA JUHATUS,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 17 ja 21,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga otsuse 2011/15/EL (EKP/2010/31) (1) kohaselt Euroopa Keskpangas (EKP) hoitavaid hoiuseid tuleb tasustada vastavalt Euroopa Keskpanga otsuse (EL) 2019/1743 (EKP/2019/31) (2) artikli 2 lõike 1 sätetele, et tagada võrreldavate hoiuste tasustamise järjepidevus kogu eurosüsteemis. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga otsuse 2011/15/EL (EKP/2010/31) (1) kohaselt Euroopa Keskpangas (EKP) hoitavaid hoiuseid tuleb tasustada vastavalt Euroopa Keskpanga otsuse (EL) 2019/1743 (EKP/2019/31) (2) artikli 2 lõike 1 sätetele, et tagada võrreldavate hoiuste tasustamise järjepidevus kogu eurosüsteemis.

| (2) | Seetõttu tuleb otsust 2011/15/EL (EKP/2010/31) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleb otsust 2011/15/EL (EKP/2010/31) vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Muudatus

Otsuse 2011/15/EL (EKP/2010/31) artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Tasustamine

RKP sularahakontot tasustatakse vastavalt Euroopa Keskpanga otsuse (EL) 2019/1743 (EKP/2019/31) (*1) artikli 2 lõike 1 sätetele.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub viiendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas.

Frankfurt Maini ääres, 8. märts 2022

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  Euroopa Keskpanga 20. detsembri 2010. aasta otsus 2011/15/EL kontode kohta, mis avatakse liikmesriikidele, mille rahaühik on euro, antud EFSF laenudega seotud maksete töötlemiseks (EKP/2010/31) (ELT L 10, 14.1.2011, lk 7).

1

(2)  Euroopa Keskpanga 15. oktoobri 2019. aasta otsus (EL) 2019/1743 ülemääraste reservide ja teatavate hoiuste tasustamise kohta (EKP/2019/31) (ELT L 267, 21.10.2019, lk 12).

2

---