# Euroopan unionin L 114/2022

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 114 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 65. vuosikerta12. huhtikuu 2022 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 114

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

65. vuosikerta12. huhtikuu 2022

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/590, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2022, asetuksen (EY) N:o 138/2004 muuttamisesta maatalouden alueellisten taloustilien osalta (
  1
  ) | 1 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2022/591, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2022, vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta | 22 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/590, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2022, asetuksen (EY) N:o 138/2004 muuttamisesta maatalouden alueellisten taloustilien osalta (
  1
  )

1

1

PÄÄTÖKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2022/591, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2022, vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta

22

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/592, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2022, Iranin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 359/2011 täytäntöönpanosta | 37 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/593, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2022, Litsea cubeba -kasvin marjoista (litsea berry) saatavan eteerisen öljyn hyväksymisestä tiettyjen eläinlajien rehun lisäaineena (
  1
  ) | 44 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/594, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, asetuksen (EY) N:o 474/2006 muuttamisesta unionissa toimintakieltoon asetettujen tai toimintarajoitusten kohteena olevien lentoliikenteen harjoittajien luettelon osalta (
  1
  ) | 49 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/595, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2022, eräiden rajoittavista toimenpiteistä annettujen asetusten muuttamisesta sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten yhteystiedot ja Euroopan komissiolle ilmoittamista varten tarkoitetun osoitteen sisältävien kyseisten asetusten liitteiden korvaamisesta yhdellä ainoalla luettelolla | 60 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (YUTP) 2022/596, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2022, Iranin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/235/YUTP muuttamisesta | 68 |
| | * | Neuvoston päätös (YUTP) 2022/597, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2022, asesulun ja aseriisunnan alan riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalaisen verkoston edistämisestä | 75 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/598, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, Euroopan talousalueesta tehdyllä sopimuksella perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta mainitun sopimuksen alkuperäsääntöjä koskevan pöytäkirjan 4 muuttamiseen ja päätöksen (EU) 2020/2058 kumoamisesta (
  1
  ) | 88 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/599, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän Biomass Biofuels Sustainability(2BSvs) hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  ) | 173 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/600, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän Bonsucro EU hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  ) | 176 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/601, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän Better Biomass hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  ) | 179 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/602, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän International Sustainability & Carbon Certification – ISCC EU hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  ) | 182 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/603, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän KZR IniG hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  ) | 185 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/604, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme hyväksymisestä direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  ) | 188 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/605, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän REDcert-EU hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  ) | 191 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/606, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän Round Table on Responsible Soy with EU RED Requirements (RTRS EU RED) hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  ) | 194 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/607, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  ) | 197 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/608, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC) hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  ) | 200 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/609, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän SURE hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  ) | 203 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/610, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC) hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  ) | 206 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/611, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän Universal Feed Assurance Scheme (UFAS) hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  ) | 209 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/592, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2022, Iranin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 359/2011 täytäntöönpanosta

37

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/593, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2022, Litsea cubeba -kasvin marjoista (litsea berry) saatavan eteerisen öljyn hyväksymisestä tiettyjen eläinlajien rehun lisäaineena (
  1
  )

Litsea cubeba

1

44

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/594, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, asetuksen (EY) N:o 474/2006 muuttamisesta unionissa toimintakieltoon asetettujen tai toimintarajoitusten kohteena olevien lentoliikenteen harjoittajien luettelon osalta (
  1
  )

1

49

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/595, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2022, eräiden rajoittavista toimenpiteistä annettujen asetusten muuttamisesta sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten yhteystiedot ja Euroopan komissiolle ilmoittamista varten tarkoitetun osoitteen sisältävien kyseisten asetusten liitteiden korvaamisesta yhdellä ainoalla luettelolla

60

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (YUTP) 2022/596, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2022, Iranin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/235/YUTP muuttamisesta

68

*

Neuvoston päätös (YUTP) 2022/597, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2022, asesulun ja aseriisunnan alan riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalaisen verkoston edistämisestä

75

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/598, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, Euroopan talousalueesta tehdyllä sopimuksella perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta mainitun sopimuksen alkuperäsääntöjä koskevan pöytäkirjan 4 muuttamiseen ja päätöksen (EU) 2020/2058 kumoamisesta (
  1
  )

1

88

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/599, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän Biomass Biofuels Sustainability(2BSvs) hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  )

1

173

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/600, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän Bonsucro EU hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  )

1

176

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/601, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän Better Biomass hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  )

1

179

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/602, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän International Sustainability & Carbon Certification – ISCC EU hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  )

1

182

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/603, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän KZR IniG hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  )

1

185

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/604, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme hyväksymisestä direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  )

1

188

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/605, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän REDcert-EU hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  )

1

191

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/606, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän Round Table on Responsible Soy with EU RED Requirements (RTRS EU RED) hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  )

1

194

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/607, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  )

1

197

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/608, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC) hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  )

1

200

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/609, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän SURE hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  )

1

203

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/610, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC) hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  )

1

206

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/611, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022, vapaaehtoisen järjestelmän Universal Feed Assurance Scheme (UFAS) hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta (
  1
  )

1

209

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) 2022/328, annettu 25 päivänä helmikuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun asetuksen (EU) N:o 833/2014 muuttamisesta ( EUVL L 49, 25.2.2022 ) | 212 |
| | * | Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2022/558, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2022, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta ( EUVL L 108, 7.4.2022 ) | 213 |
| | * | Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) N:o 833/2014, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2014, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta ( EUVL L 229, 31.7.2014 ) | 214 |
| | * | Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) N:o 692/2014, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2014, Krimiltä tai Sevastopolista peräisin olevien tavaroiden tuonnille unioniin asetettavista rajoituksista Krimin ja Sevastopolin laittoman liittämisen johdosta ( EUVL L 183, 24.6.2014 ) | 215 |

Oikaisuja

*

Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) 2022/328, annettu 25 päivänä helmikuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun asetuksen (EU) N:o 833/2014 muuttamisesta ( EUVL L 49, 25.2.2022 )

( EUVL L 49, 25.2.2022 )

212

*

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2022/558, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2022, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta ( EUVL L 108, 7.4.2022 )

( EUVL L 108, 7.4.2022 )

213

*

Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) N:o 833/2014, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2014, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta ( EUVL L 229, 31.7.2014 )

( EUVL L 229, 31.7.2014 )

214

*

Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) N:o 692/2014, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2014, Krimiltä tai Sevastopolista peräisin olevien tavaroiden tuonnille unioniin asetettavista rajoituksista Krimin ja Sevastopolin laittoman liittämisen johdosta ( EUVL L 183, 24.6.2014 )

( EUVL L 183, 24.6.2014 )

215

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/590,

annettu 6 päivänä huhtikuuta 2022,

asetuksen (EY) N:o 138/2004 muuttamisesta maatalouden alueellisten taloustilien osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 338 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 549/2013 (2) perustetaan Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä 2010, jäljempänä ’EKT 2010’, ja se sisältää yhteisten standardien, määritelmien, luokitusten ja tilinpitosääntöjen viitekehyksen, joka on tarkoitettu jäsenvaltioiden tilien laatimiseen unionin tilastovaatimusten täyttämiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 549/2013 (2) perustetaan Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä 2010, jäljempänä ’EKT 2010’, ja se sisältää yhteisten standardien, määritelmien, luokitusten ja tilinpitosääntöjen viitekehyksen, joka on tarkoitettu jäsenvaltioiden tilien laatimiseen unionin tilastovaatimusten täyttämiseksi.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 138/2004 (3) vahvistetaan maatalouden taloustilit unionissa säätämällä maataloustilien menetelmistä ja toimittamisen määräajoista. Maatalouden taloustilit ovat kansantalouden tilinpidon satelliittitilejä, sellaisina kuin niistä säädetään EKT 2010:ssä, ja niiden avulla on määrä saada aikaan tuloksia, jotka ovat yhdenmukaistettuja ja vertailukelpoisia eri jäsenvaltioiden välillä ja mahdollistavat tilien laatimisen unionin tarkoituksia varten. Vuonna 2016 Euroopan tilintarkastustuomioistuin julkaisi erityiskertomuksen nro 1/2016 ”Onko komission tuloksellisuuden mittausjärjestelmä viljelijöiden tulojen osalta hyvin suunniteltu ja perustuuko se luotettaviin tietoihin?” Kyseisessä erityiskertomuksessa esitetään maatalouden taloustilejä ja asetusta (EY) N:o 138/2004 koskevia perusteltuja ja asianmukaisia huomautuksia ja suosituksia. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 138/2004 (3) vahvistetaan maatalouden taloustilit unionissa säätämällä maataloustilien menetelmistä ja toimittamisen määräajoista. Maatalouden taloustilit ovat kansantalouden tilinpidon satelliittitilejä, sellaisina kuin niistä säädetään EKT 2010:ssä, ja niiden avulla on määrä saada aikaan tuloksia, jotka ovat yhdenmukaistettuja ja vertailukelpoisia eri jäsenvaltioiden välillä ja mahdollistavat tilien laatimisen unionin tarkoituksia varten. Vuonna 2016 Euroopan tilintarkastustuomioistuin julkaisi erityiskertomuksen nro 1/2016 ”Onko komission tuloksellisuuden mittausjärjestelmä viljelijöiden tulojen osalta hyvin suunniteltu ja perustuuko se luotettaviin tietoihin?” Kyseisessä erityiskertomuksessa esitetään maatalouden taloustilejä ja asetusta (EY) N:o 138/2004 koskevia perusteltuja ja asianmukaisia huomautuksia ja suosituksia.

| (3) | Maatalouden alueelliset taloustilit ovat alueellisesti mukautettuja maatalouden taloustilejä. Kansalliset luvut eivät yksinään voi antaa täydellistä kuvaa yksityiskohtaisemman tason joskus monimutkaisista tapahtumista. Sen vuoksi alueelliset tiedot auttavat ymmärtämään paremmin alueiden välisiä eroja ja täydentävät unionia, euroaluetta ja yksittäisiä jäsenvaltioita koskevia tietoja; ne myös vastaavat tilivelvollisuuden toteutumisen edellyttämään lisääntyneeseen tilastojen tarpeeseen ja lisäävät unionin maataloustilastojen yhdenmukaisuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta. Maatalouden alueelliset taloustilit täytyy siksi ottaa mukaan asetukseen (EY) N:o 138/2004 menetelmien ja tietojen toimittamisen aikataulun osalta. |
| --- | --- |

(3)

Maatalouden alueelliset taloustilit ovat alueellisesti mukautettuja maatalouden taloustilejä. Kansalliset luvut eivät yksinään voi antaa täydellistä kuvaa yksityiskohtaisemman tason joskus monimutkaisista tapahtumista. Sen vuoksi alueelliset tiedot auttavat ymmärtämään paremmin alueiden välisiä eroja ja täydentävät unionia, euroaluetta ja yksittäisiä jäsenvaltioita koskevia tietoja; ne myös vastaavat tilivelvollisuuden toteutumisen edellyttämään lisääntyneeseen tilastojen tarpeeseen ja lisäävät unionin maataloustilastojen yhdenmukaisuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta. Maatalouden alueelliset taloustilit täytyy siksi ottaa mukaan asetukseen (EY) N:o 138/2004 menetelmien ja tietojen toimittamisen aikataulun osalta.

| (4) | Tilastoja ei enää pidetä vain yhtenä poliittisen päätöksenteon tietolähteenä muiden joukossa, vaan niillä on keskeinen asema päätöksentekoprosessissa. Näyttöön perustuva päätöksenteko edellyttää, että tilastot täyttävät korkeat laatukriteerit, jotka on asetettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 223/2009 (4), niiden käyttötarkoituksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Tilastoja ei enää pidetä vain yhtenä poliittisen päätöksenteon tietolähteenä muiden joukossa, vaan niillä on keskeinen asema päätöksentekoprosessissa. Näyttöön perustuva päätöksenteko edellyttää, että tilastot täyttävät korkeat laatukriteerit, jotka on asetettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 223/2009 (4), niiden käyttötarkoituksen mukaisesti.

| (5) | Korkealaatuiset alueelliset tilastotiedot ovat keskeinen väline, kun toteutetaan, seurataan, arvioidaan ja tarkastellaan unionin maatalouteen liittyviä toimintapolitiikkoja, erityisesti yhteistä maatalouspolitiikkaa, jäljempänä ’YMP’, mukaan lukien maaseudun kehittämistoimenpiteet, YMP:n uusi täytäntöönpanomalli ja kansalliset strategiset suunnitelmat, sekä muun muassa ympäristöön, ilmastonmuutokseen, luonnon monimuotoisuuteen, kiertotalouteen, maankäyttöön, tasapainoiseen ja kestävään aluekehitykseen, kansanterveyteen, eläinten hyvinvointiin, elintarviketurvallisuuteen ja ruokaturvaan sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyviä unionin toimintapolitiikkoja ja arvioidaan niiden taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia sekä ympäristövaikutuksia. Maatalouden alueelliset taloustilit ovat myös olennaisen tärkeitä, jotta voidaan arvioida tarkkaan, miten maatalousala edistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja erityisesti Pellolta pöytään -strategian ja Unionin biodiversiteettistrategian toteutumista. Alueiden ja alueellisten tietojen rooli YMP:n täytäntöönpanossa tunnustetaan yhä laajemmin. Alueet edistävät merkittävästi työpaikkojen luomista ja kestävää talouskasvua unionissa ja tarjoavat parempia tietoja maatalousalan kestävyyden arviointiin ympäristön, ihmisten, alueiden ja talouden kannalta. |
| --- | --- |

(5)

Korkealaatuiset alueelliset tilastotiedot ovat keskeinen väline, kun toteutetaan, seurataan, arvioidaan ja tarkastellaan unionin maatalouteen liittyviä toimintapolitiikkoja, erityisesti yhteistä maatalouspolitiikkaa, jäljempänä ’YMP’, mukaan lukien maaseudun kehittämistoimenpiteet, YMP:n uusi täytäntöönpanomalli ja kansalliset strategiset suunnitelmat, sekä muun muassa ympäristöön, ilmastonmuutokseen, luonnon monimuotoisuuteen, kiertotalouteen, maankäyttöön, tasapainoiseen ja kestävään aluekehitykseen, kansanterveyteen, eläinten hyvinvointiin, elintarviketurvallisuuteen ja ruokaturvaan sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyviä unionin toimintapolitiikkoja ja arvioidaan niiden taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia sekä ympäristövaikutuksia. Maatalouden alueelliset taloustilit ovat myös olennaisen tärkeitä, jotta voidaan arvioida tarkkaan, miten maatalousala edistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja erityisesti Pellolta pöytään -strategian ja Unionin biodiversiteettistrategian toteutumista. Alueiden ja alueellisten tietojen rooli YMP:n täytäntöönpanossa tunnustetaan yhä laajemmin. Alueet edistävät merkittävästi työpaikkojen luomista ja kestävää talouskasvua unionissa ja tarjoavat parempia tietoja maatalousalan kestävyyden arviointiin ympäristön, ihmisten, alueiden ja talouden kannalta.

| (6) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (5) mukaisesti yleisön olisi annettava tutustua tämän asetuksen nojalla kerättyihin tietoihin, joita ei ole julkaistu. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (5) mukaisesti yleisön olisi annettava tutustua tämän asetuksen nojalla kerättyihin tietoihin, joita ei ole julkaistu.

| (7) | Asetuksessa (EY) N:o 223/2009 säädetään oikeudellisesta kehyksestä Euroopan tilastoille, ja siinä edellytetään, että jäsenvaltiot noudattavat siinä säädettyjä tilastoperiaatteita ja laatukriteerejä. Laaturaportit ovat olennaisen tärkeitä, kun arvioidaan ja parannetaan Euroopan tilastojen laatua ja tiedotetaan kyseisten tilastojen laadusta. Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea on hyväksynyt yhtenäisen integroidun metatietorakenteen Euroopan tilastojärjestelmän laaturaportoinnin standardiksi, mikä helpottaa – yhtenäisin standardein ja yhdenmukaistetuin menetelmin – asetuksessa (EY) N:o 223/2009 ja etenkin sen 12 artiklan 3 kohdassa säädettyjen tilastoja koskevien laatuvaatimusten täyttämistä. Voimavaroja olisi käytettävä optimaalisesti ja vastaamisesta aiheutuva rasite olisi minimoitava. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksessa (EY) N:o 223/2009 säädetään oikeudellisesta kehyksestä Euroopan tilastoille, ja siinä edellytetään, että jäsenvaltiot noudattavat siinä säädettyjä tilastoperiaatteita ja laatukriteerejä. Laaturaportit ovat olennaisen tärkeitä, kun arvioidaan ja parannetaan Euroopan tilastojen laatua ja tiedotetaan kyseisten tilastojen laadusta. Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea on hyväksynyt yhtenäisen integroidun metatietorakenteen Euroopan tilastojärjestelmän laaturaportoinnin standardiksi, mikä helpottaa – yhtenäisin standardein ja yhdenmukaistetuin menetelmin – asetuksessa (EY) N:o 223/2009 ja etenkin sen 12 artiklan 3 kohdassa säädettyjen tilastoja koskevien laatuvaatimusten täyttämistä. Voimavaroja olisi käytettävä optimaalisesti ja vastaamisesta aiheutuva rasite olisi minimoitava.

| (8) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa laaturaportteja koskevien järjestelyjen ja raporttien sisällön vahvistamiseksi. Komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa myös siltä osin kuin on kyse mahdollisesta poikkeamisesta maatalouden alueellisia taloustilejä koskevista vaatimuksista. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6) mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa laaturaportteja koskevien järjestelyjen ja raporttien sisällön vahvistamiseksi. Komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa myös siltä osin kuin on kyse mahdollisesta poikkeamisesta maatalouden alueellisia taloustilejä koskevista vaatimuksista. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6) mukaisesti.

| (9) | Maatalouden taloustilit tarjoavat Euroopan poliittisille päättäjille tärkeitä vuotuisia makrotaloudellisia tietoja kolmesti vuodessa, kuten tämän asetuksen liitteessä II säädetään. Maatalouden taloustilejä koskevien toisten arvioiden toimittamisen, joka on yksi kyseisistä kolmesta vuosittain toteutettavasta tietojen toimittamisesta, nykyinen määräaika ei jätä viiteajanjakson jälkeen kovin paljon aikaa kerätä tarkempia tietoja verrattuna ensimmäisissä arvioissa toimitettuihin tietoihin. Maatalouden taloustilien toisten arvioiden laadun parantamiseksi tietojen asiaankuuluvaa toimittamisen määräaikaa on tarpeen lykätä hieman. |
| --- | --- |

(9)

Maatalouden taloustilit tarjoavat Euroopan poliittisille päättäjille tärkeitä vuotuisia makrotaloudellisia tietoja kolmesti vuodessa, kuten tämän asetuksen liitteessä II säädetään. Maatalouden taloustilejä koskevien toisten arvioiden toimittamisen, joka on yksi kyseisistä kolmesta vuosittain toteutettavasta tietojen toimittamisesta, nykyinen määräaika ei jätä viiteajanjakson jälkeen kovin paljon aikaa kerätä tarkempia tietoja verrattuna ensimmäisissä arvioissa toimitettuihin tietoihin. Maatalouden taloustilien toisten arvioiden laadun parantamiseksi tietojen asiaankuuluvaa toimittamisen määräaikaa on tarpeen lykätä hieman.

| (10) | Asetus (EY) N:o 138/2004 olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Asetus (EY) N:o 138/2004 olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti.

| (11) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli ottaa maatalouden alueellisia taloustilejä mukaan nykyiseen maatalouden taloustilejä koskevien Euroopan tilastojen oikeudelliseen kehykseen, vaan se voidaan johdonmukaisuuden ja vertailukelpoisuuden varmistamiseksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli ottaa maatalouden alueellisia taloustilejä mukaan nykyiseen maatalouden taloustilejä koskevien Euroopan tilastojen oikeudelliseen kehykseen, vaan se voidaan johdonmukaisuuden ja vertailukelpoisuuden varmistamiseksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (12) | Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa on kuultu, |
| --- | --- |

(12)

Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa on kuultu,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 138/2004 seuraavasti:

| 1) | korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Tiedot toimitetaan ensimmäisen kerran marraskuussa 2003.
  Maatalouden alueellisia taloustilejä koskevat tiedot Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1059/2003 (*1) tarkoitetulla NUTS 2 -tasolla toimitetaan kuitenkin ensimmäisen kerran viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2023.


  (*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1).”;" |
| --- | --- |

1)

korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Tiedot toimitetaan ensimmäisen kerran marraskuussa 2003.

Maatalouden alueellisia taloustilejä koskevat tiedot Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1059/2003 (*1) tarkoitetulla NUTS 2 -tasolla toimitetaan kuitenkin ensimmäisen kerran viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2023.

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1).”;"

*1

| 2) | lisätään artiklat seuraavasti:

  ”3 a artikla
  Tilastojen jakaminen
  Komissio (Eurostat) jakaa sille tämän asetuksen 3 artiklan mukaisesti toimitetut tiedot maksutta verkossa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1367/2006 (*2) ja asetuksen (EY) N:o 223/2009 soveltamista.


  3 b artikla
  Laadunarviointi

  1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet toimitettujen tietojen ja metatietojen laadun varmistamiseksi.


  2.   Tätä asetusta sovellettaessa tämän asetuksen 3 artiklan mukaisesti toimitettaviin tietoihin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan 1 kohdassa säädettyjä laatukriteerejä.


  3.   Komissio (Eurostat) arvioi toimitettujen tietojen laadun. Jäsenvaltioiden on toimitettava tätä tarkoitusta varten komissiolle (Eurostat) laaturaportti ensimmäisen kerran viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 ja sen jälkeen joka viides vuosi raportointijakson aikana toimitetuista tietokokonaisuuksista.


  4.   Sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja laatukriteerejä tämän asetuksen 3 artiklan mukaisesti toimitettaviin tietoihin komissio määrittelee täytäntöönpanosäädöksillä tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen laaturaporttien yksityiskohtaiset järjestelyt, rakenteen ja arviointi-indikaattorit. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään tämän asetuksen 4 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Ne eivät saa aiheuttaa merkittävää lisärasitetta tai lisäkustannuksia jäsenvaltioille.


  5.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostat) viipymättä kaikki tämän asetuksen täytäntöönpanon kannalta merkitykselliset tiedot ja muutokset, jotka voivat vaikuttaa toimitettujen tietojen laatuun merkittävällä tavalla.


  6.   Jäsenvaltioiden on komission (Eurostat) asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä toimitettava viipymättä kaikki tilastotietojen laadun arviointia varten tarvittavat lisäselvitykset.



  (*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1367/2006, annettu 6 päivänä syyskuuta 2006, tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta unionin toimielimiin ja elimiin (EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13).”;" |
| --- | --- |

2)

lisätään artiklat seuraavasti:

”3 a artikla

Tilastojen jakaminen

Komissio (Eurostat) jakaa sille tämän asetuksen 3 artiklan mukaisesti toimitetut tiedot maksutta verkossa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1367/2006 (*2) ja asetuksen (EY) N:o 223/2009 soveltamista.

3 b artikla

Laadunarviointi

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet toimitettujen tietojen ja metatietojen laadun varmistamiseksi.

2.   Tätä asetusta sovellettaessa tämän asetuksen 3 artiklan mukaisesti toimitettaviin tietoihin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan 1 kohdassa säädettyjä laatukriteerejä.

3.   Komissio (Eurostat) arvioi toimitettujen tietojen laadun. Jäsenvaltioiden on toimitettava tätä tarkoitusta varten komissiolle (Eurostat) laaturaportti ensimmäisen kerran viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 ja sen jälkeen joka viides vuosi raportointijakson aikana toimitetuista tietokokonaisuuksista.

4.   Sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja laatukriteerejä tämän asetuksen 3 artiklan mukaisesti toimitettaviin tietoihin komissio määrittelee täytäntöönpanosäädöksillä tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen laaturaporttien yksityiskohtaiset järjestelyt, rakenteen ja arviointi-indikaattorit. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään tämän asetuksen 4 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Ne eivät saa aiheuttaa merkittävää lisärasitetta tai lisäkustannuksia jäsenvaltioille.

5.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostat) viipymättä kaikki tämän asetuksen täytäntöönpanon kannalta merkitykselliset tiedot ja muutokset, jotka voivat vaikuttaa toimitettujen tietojen laatuun merkittävällä tavalla.

6.   Jäsenvaltioiden on komission (Eurostat) asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä toimitettava viipymättä kaikki tilastotietojen laadun arviointia varten tarvittavat lisäselvitykset.

(*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1367/2006, annettu 6 päivänä syyskuuta 2006, tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta unionin toimielimiin ja elimiin (EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13).”;"

*2

| 3) | lisätään artiklat seuraavasti:

  ”4 a artikla
  Komiteamenettely

  1.   Komissiota avustaa asetuksella (EY) N:o 223/2009 perustettu Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.


  2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.



  4 b artikla
  Poikkeukset

  1.   Jos tämän asetuksen soveltaminen edellyttää huomattavia mukautuksia jäsenvaltion kansalliseen tilastojärjestelmään liitteessä I olevan VII luvun ja liitteessä II tarkoitetun maatalouden alueellisten taloustilien tietojen toimittamisen aikataulun täytäntöönpanemiseksi, komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla kyseiselle jäsenvaltiolle myönnetään poikkeuksia enintään kahdeksi vuodeksi. Maatalouden alueellisten taloustilien tiedot on kuitenkin joka tapauksessa toimitettava ensimmäisen kerran viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2025. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 4 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.


  2.   Jäsenvaltion, joka päättää soveltaa 1 kohdassa tarkoitettua poikkeusta, on toimitettava komissiolle tällaista poikkeusta koskeva asianmukaisesti perusteltu pyyntö kolmen kuukauden kuluessa 21 päivästä elokuuta 2022.


  3.   Unioni voi myöntää unionin yleisestä talousarviosta rahoitusosuuksia tämän asetuksen täytäntöönpanosta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi asetuksen (EY) N:o 223/2009 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille kansallisille tilastolaitoksille ja muille kansallisille viranomaisille, jos maatalouden alueellisten taloustilien tilinpidon aloittaminen edellyttää huomattavia mukautuksia jäsenvaltion kansalliseen tilastojärjestelmään.”; |
| --- | --- |

3)

lisätään artiklat seuraavasti:

”4 a artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa asetuksella (EY) N:o 223/2009 perustettu Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

4 b artikla

Poikkeukset

1.   Jos tämän asetuksen soveltaminen edellyttää huomattavia mukautuksia jäsenvaltion kansalliseen tilastojärjestelmään liitteessä I olevan VII luvun ja liitteessä II tarkoitetun maatalouden alueellisten taloustilien tietojen toimittamisen aikataulun täytäntöönpanemiseksi, komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla kyseiselle jäsenvaltiolle myönnetään poikkeuksia enintään kahdeksi vuodeksi. Maatalouden alueellisten taloustilien tiedot on kuitenkin joka tapauksessa toimitettava ensimmäisen kerran viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2025. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 4 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

2.   Jäsenvaltion, joka päättää soveltaa 1 kohdassa tarkoitettua poikkeusta, on toimitettava komissiolle tällaista poikkeusta koskeva asianmukaisesti perusteltu pyyntö kolmen kuukauden kuluessa 21 päivästä elokuuta 2022.

3.   Unioni voi myöntää unionin yleisestä talousarviosta rahoitusosuuksia tämän asetuksen täytäntöönpanosta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi asetuksen (EY) N:o 223/2009 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille kansallisille tilastolaitoksille ja muille kansallisille viranomaisille, jos maatalouden alueellisten taloustilien tilinpidon aloittaminen edellyttää huomattavia mukautuksia jäsenvaltion kansalliseen tilastojärjestelmään.”;

| 4) | muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti; |
| --- | --- |

4)

muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti;

| 5) | korvataan liite II tämän asetuksen liitteessä II olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

5)

korvataan liite II tämän asetuksen liitteessä II olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 6 päivänä huhtikuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. BEAUNE

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 8. maaliskuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 29. maaliskuuta 2022.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 549/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä Euroopan unionissa (EUVL L 174, 26.6.2013, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 138/2004, annettu 5 päivänä joulukuuta 2003, maatalouden taloustileistä yhteisössä (EUVL L 33, 5.2.2004, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, Euroopan tilastoista sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1101/2008, yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 ja Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom kumoamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

6

---

LIITE I

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 138/2004 liite I seuraavasti:

| 1) | lisätään osioon ”Sisällys” luku seuraavasti:







  ”VII. | Maatalouden alueelliset taloustilit |
| --- | --- | --- |

1)

lisätään osioon ”Sisällys” luku seuraavasti:

”VII.

| A. | Yleisperiaatteet |
| --- | --- |

A.

| 1. | Johdanto |
| --- | --- |

1.

| 2. | Alueellinen talous, maantieteellinen alue |
| --- | --- |

2.

| 3. | Maatalouden alueellisten taloustilien perusyksikkö |
| --- | --- |

3.

| 4. | Maatalouden alueellisten taloustilien laatimismenetelmät |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kotipaikan ja alueen käsite |
| --- | --- |

5.

| 6. | Maataloustoimiala ja luonteenomaiset yksiköt |
| --- | --- |

6.

| B. | Tuotetaloustoimet |
| --- | --- |

B.

| 1. | Tuotos |
| --- | --- |

1.

| 2. | Välituotekäyttö |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pääoman bruttomuodostus |
| --- | --- |

3.

| C. | Jakotaloustoimet ja muut virrat |
| --- | --- |

C.

| 1. | Yleissäännöt |
| --- | --- |

1.

| 2. | Arvonlisäys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kiinteän pääoman kuluminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tukipalkkiot |
| --- | --- |

4.

| 5. | Verot |
| --- | --- |

5.

| 6. | Palkansaajakorvaukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nettotoimintaylijäämä |
| --- | --- |

7.

| 8. | Korot, maanvuokrat |
| --- | --- |

8.

| 9. | Maatalouden yrittäjätulo: yleiset laskentasäännöt |
| --- | --- |

9.

| D. | Lyhyt katsaus täytäntöönpanoon |
| --- | --- |

D.

| 1. | Johdanto |
| --- | --- |

1.

| 2. | Alueellisen maatalouden määritteleminen |
| --- | --- |

2.

| 3. | Maatalouden tuotoksen mittaaminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Muuta kuin maataloutta olevat erottamattomat sivutoiminnot |
| --- | --- |

4.

| 5. | Välituotekäyttö”; |
| --- | --- |

5.

| 2) | korvataan kohdan 1.27 kolmas luetelmakohta seuraavasti:






  ”– | Omaan käyttöön tuotettua kiinteän pääoman bruttomuodostusta muihin kuin maataloustuotteisiin (esimerkiksi rakennuksiin tai koneisiin) ei sopimuksen mukaan pidetä kyseisenä sivutoimintona. Kyseinen omaan loppukäyttöön tarkoitettu omaan käyttöön tuotettu kiinteän pääoman bruttomuodostus muihin kuin maataloustuotteisiin katsotaan eroteltavissa olevaksi toiminnoksi, ja se kirjataan tunnistettavissa olevan paikallisen toimialayksikön tuotokseksi. Luontoissuorituksina palkansaajille tarjottuja majoituspalveluja käsitellään samalla tavalla (eli ne kirjataan tulonmuodostustilille luontoissuorituksina).”; |
| --- | --- | --- |

2)

korvataan kohdan 1.27 kolmas luetelmakohta seuraavasti:

”–

Omaan käyttöön tuotettua kiinteän pääoman bruttomuodostusta muihin kuin maataloustuotteisiin (esimerkiksi rakennuksiin tai koneisiin) ei sopimuksen mukaan pidetä kyseisenä sivutoimintona. Kyseinen omaan loppukäyttöön tarkoitettu omaan käyttöön tuotettu kiinteän pääoman bruttomuodostus muihin kuin maataloustuotteisiin katsotaan eroteltavissa olevaksi toiminnoksi, ja se kirjataan tunnistettavissa olevan paikallisen toimialayksikön tuotokseksi. Luontoissuorituksina palkansaajille tarjottuja majoituspalveluja käsitellään samalla tavalla (eli ne kirjataan tulonmuodostustilille luontoissuorituksina).”;

| 3) | korvataan kohta 2.006 seuraavasti:






  ”2.006 | Hinnat on maatalouden taloustileillä kirjattava kokonaislukuina tai yhden tai kahden desimaalin tarkkuudella käytettävissä olevien hintatietojen tilastollisen luotettavuuden mukaan. Maatalouden taloustilien laatiminen edellyttää asiaankuuluvia hintatietoja tuotantopanoksista ja tuotoksesta.”; |
| --- | --- | --- |

3)

korvataan kohta 2.006 seuraavasti:

”2.006

| 4) | korvataan kohdan 2.108 g alakohta seuraavasti:






  ”g) | Liiketoiminnan riskit, kuten kotieläinten menetyksen, raekuurojen, hallan, tulipalon ja myrskyjen aiheuttamat vahingot, kattavaan bruttovakuutusmaksuun sisältyvät palvelumaksut. Loppuosa eli vahinkovakuutusmaksut, netto, on maksetun bruttovakuutusmaksun se osuus, joka vakuutusyhtiöllä on käytettävissään vahinkojen korvaamiseen.
  Bruttovakuutusmaksujen tarkka jakaminen kahteen osatekijäänsä voidaan tehdä ainoastaan koko kansantalouden tasolla, kuten kansantalouden tilinpidossa. Palvelumaksut jaetaan toimialoittain käyttämällä sopivia jakoperusteita panos-tuotos-taulukoiden laadinnan yhteydessä. Kun kyseistä erää lasketaan maatalouden taloustileille, kirjauksen perustaksi on tämän vuoksi otettava kansantalouden tilinpito (vakuutuspalveluihin liittyvien tukipalkkioiden kirjaaminen, ks. kohta 3.063, alaviite 1);”; |
| --- | --- | --- |

4)

korvataan kohdan 2.108 g alakohta seuraavasti:

”g)

Liiketoiminnan riskit, kuten kotieläinten menetyksen, raekuurojen, hallan, tulipalon ja myrskyjen aiheuttamat vahingot, kattavaan bruttovakuutusmaksuun sisältyvät palvelumaksut. Loppuosa eli vahinkovakuutusmaksut, netto, on maksetun bruttovakuutusmaksun se osuus, joka vakuutusyhtiöllä on käytettävissään vahinkojen korvaamiseen.

Bruttovakuutusmaksujen tarkka jakaminen kahteen osatekijäänsä voidaan tehdä ainoastaan koko kansantalouden tasolla, kuten kansantalouden tilinpidossa. Palvelumaksut jaetaan toimialoittain käyttämällä sopivia jakoperusteita panos-tuotos-taulukoiden laadinnan yhteydessä. Kun kyseistä erää lasketaan maatalouden taloustileille, kirjauksen perustaksi on tämän vuoksi otettava kansantalouden tilinpito (vakuutuspalveluihin liittyvien tukipalkkioiden kirjaaminen, ks. kohta 3.063, alaviite 1);”;

| 5) | korvataan kohdan 2.136 kolmas luetelmakohta seuraavasti:






  ”– | muutokset kiinteiden varojen luokittelussa tai rakenteessa: esimerkiksi muutokset maatalousmaan taloudellisessa käyttötarkoituksessa, lypsykarjan käyttö lihantuotantoon (ks. kohta 2.149, alaviite 1) tai maatalousrakennusten muuttaminen yksityiskäyttöön tai muuhun taloudelliseen käyttöön.”; |
| --- | --- | --- |

5)

korvataan kohdan 2.136 kolmas luetelmakohta seuraavasti:

”–

muutokset kiinteiden varojen luokittelussa tai rakenteessa: esimerkiksi muutokset maatalousmaan taloudellisessa käyttötarkoituksessa, lypsykarjan käyttö lihantuotantoon (ks. kohta 2.149, alaviite 1) tai maatalousrakennusten muuttaminen yksityiskäyttöön tai muuhun taloudelliseen käyttöön.”;

| 6) | lisätään luku seuraavasti:
  ”VII   MAATALOUDEN ALUEELLISET TALOUSTILIT
  A.   YLEISPERIAATTEET
  1.   Johdanto








  7.01 | Aluetilinpidolla on suuri merkitys alueellisen politiikan suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa. Objektiiviset, luotettavat, johdonmukaiset, yhtenäiset, vertailukelpoiset, asiaankuuluvat ja yhdenmukaistetut alueelliset tilastoindikaattorit tarjoavat vakaan perustan politiikalle, jolla pyritään vähentämään unionin alueiden välisiä taloudellisia ja sosiaalisia eroja. |
| --- | --- | --- |

6)

lisätään luku seuraavasti:

”VII   MAATALOUDEN ALUEELLISET TALOUSTILIT

A.   YLEISPERIAATTEET

1.   Johdanto

7.01

| 7.02 | Maatalouden alueelliset taloustilit ovat alueellisesti mukautettuja maatalouden taloustilejä. |
| --- | --- |

7.02

| 7.03 | Maatalouden alueelliset taloustilit ovat samat kuin maatalouden taloustilit, mutta käsitteellisten ja mittausongelmien vuoksi tuloksena saadut tilit ovat suppeammat ja vähemmän yksityiskohtaiset kuin kansallisen tason maatalouden taloustilit. |
| --- | --- |

7.03

| 7.04 | Koska maatalouden alueelliset taloustilit koskevat alueita, niiden laadinnassa käytetään suoraan kerättyjä alueellisia tietoja sekä olettamusten perusteella alueellisesti jaoteltuja kansallisia tietoja. Riittävän kattavien, ajantasaisten ja luotettavien alueellisten tietojen puuttuessa aluetilinpidon laadinnassa on käytettävä olettamuksia. Tästä puolestaan seuraa, että jotkin alueiden väliset erot eivät välttämättä kuvastu aluetilinpidossa (EKT 2010, kohta 13.08). |
| --- | --- |

7.04

2.   Alueellinen talous, maantieteellinen alue

| 7.05 | Aluetilinpitoa laadittaessa alueellinen talous ja maantieteellinen alue on aina määriteltävä tarkasti, koskivatpa tilit toimialoja tai institutionaalisia sektoreita. Teoriassa alueen maataloustoimiala kattaa kyseisen maantieteellisen alueen maataloustoimintoja harjoittavat yksiköt (maatilat) (ks. kohdat 1.60–1.66). |
| --- | --- |

7.05

| 7.06 | Jonkin maan alueellinen kansantalous on osa kyseisen maan koko kansantaloutta. Koko kansantalous määritellään institutionaalisten yksiköiden ja sektoreiden pohjalta. Se muodostuu kaikista institutionaalisista yksiköistä, joiden taloudellisen mielenkiinnon pääasiallinen keskus sijaitsee maan talousalueella. Talousalue ei ole täysin yhtenevä maantieteellisen alueen kanssa (ks. kohta 7.08). Maan talousalue jaetaan maantieteellisiin alueisiin ja ulkoalueisiin (EKT 2010, kohta 13.09). |
| --- | --- |

7.06

| 7.07 | Maantieteelliseen alueeseen, sellaisena kuin se määritellään EKT 2010:ssä, luetaan se osa maan talousaluetta, joka kuuluu suoraan alueeseen. Vapaa-alueet, tullivarastot ja tullivalvonnan alaiset tehtaat kuuluvat siihen alueeseen, jolla ne sijaitsevat. |
| --- | --- |

7.07

| 7.08 | Kyseinen aluejako ei kuitenkaan ole täysin yhdenmukainen kansantalouden tilinpidossa käytetyn kansallisen talousalueen käsitteen kanssa. Ulkoalue muodostuu niistä maan talousalueen osista, joita ei voida liittää suoraan mihinkään yksittäiseen alueeseen ja jotka on jätetty maatalouden alueellisten taloustilien ulkopuolelle, eli seuraavista:






  a) | kansallinen ilmatila, aluevedet ja kansainvälisellä vesialueella sijaitseva mannerjalusta, johon maalla on yksinoikeudet; |
| --- | --- | --- |

7.08

a)

kansallinen ilmatila, aluevedet ja kansainvälisellä vesialueella sijaitseva mannerjalusta, johon maalla on yksinoikeudet;

| b) | enklaavit eli erillisalueet, toisin sanoen ulkomailla sijaitsevat maantieteelliset alueet, joita maan julkishallinnon toimielimet käyttävät kansainvälisten tai valtioiden välisten sopimusten nojalla (suurlähetystöt, konsulaatit, sotilastukikohdat, tieteelliset tutkimusasemat jne.); |
| --- | --- |

b)

enklaavit eli erillisalueet, toisin sanoen ulkomailla sijaitsevat maantieteelliset alueet, joita maan julkishallinnon toimielimet käyttävät kansainvälisten tai valtioiden välisten sopimusten nojalla (suurlähetystöt, konsulaatit, sotilastukikohdat, tieteelliset tutkimusasemat jne.);

| c) | maan mannerjalustan ulkopuolisilla kansainvälisillä vesillä sijaitsevat kotimaisten yksiköiden hyödyntämät öljy-, maakaasu- yms. esiintymät. |
| --- | --- |

c)

maan mannerjalustan ulkopuolisilla kansainvälisillä vesillä sijaitsevat kotimaisten yksiköiden hyödyntämät öljy-, maakaasu- yms. esiintymät.

| 7.09 | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1059/2003 (*1) perustettu tilastollinen alueluokitus (NUTS) on unionin kattava yhtenäinen järjestelmä, jonka mukaan talousalue on luokiteltu alueisiin. Maatalouden alueelliset taloustilit edellyttävät NUTS 2 -tason tilastoja kyseisen asetuksen nojalla yhteisesti vahvistettujen nykyisten järjestelyjen mukaisesti. Kansallisia tarkoituksia varten aluetilinpito voidaan tarvittaessa laatia myös yksityiskohtaisemmalla alueellisella tasolla eli NUTS 3 -tasolla (EKT 2010, kohta 13.12). |
| --- | --- |

7.09

3.   Maatalouden alueellisten taloustilien perusyksikkö

| 7.10 | Toimialoittaisessa aluetilinpidossa yksikköinä käytetään paikallisia toimialayksikköjä. Paikallinen toimialayksikkö on havaittavissa oleva tuotantoyksikkö. |
| --- | --- |

7.10

| 7.11 | Tilastollisessa lähestymistavassa (toimiala) tyydytään havaittavissa olevaan yksikköön, vaikka se tarkoittaisi poikkeamista yksittäisestä toiminnosta. Kuten SNA 2008 -järjestelmässä, myös EKT 2010:ssä suositaan tilastollista lähestymistapaa ja käytetään paikallista toimialayksikköä kansantalouden tilinpidon laatimiseksi toimialoittain. Siksi niissä määritellään sama yksikkö eri toimialoja varten sekä kansallisella että alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

7.11

| 7.12 | Maatalouden taloustilien mukaisesti myös maatalouden alueellisissa taloustileissä käytetään maatilaa – mukautettuna tiettyjen käytäntöjen mukaisesti vastaamaan kysymysten tavoitetta – maataloustoimialan perusyksikkönä. Valintaan on kaksi keskeistä syytä. Yksikkö ”maatila” on maatalouden paikallinen toimialayksikkö (ks. kohdat 1.09–1.17), joka määritellään siksi toimialayksikön osaksi, joka viittaa paikalliseen tasoon. Paikallinen toimialayksikkö on myös sopivin yksikkö maataloustoimialalle, vaikka siihen sisältyisikin muuta kuin maataloutta olevia sivutoimintoja, joita ei voida esittää erillään maataloustoiminnoista (ks. kohdat 1.15, 1.16 ja 1.25–1.32). |
| --- | --- |

7.12

| 7.13 | Maatilan käyttäminen perusyksikkönä tarkoittaa kyseisten maatilojen muuta kuin maataloutta olevien sivutoimintojen sisällyttämistä maatalouden aluetilinpitoon (ks. kohta 7.12). Koska maatalouden taloustilien tarkoituksena on mitata, kuvata ja analysoida kaupallisesta maataloustoiminnasta syntyvää tulonmuodostusta, ne eivät sisällä yksiköitä, joille maataloustoiminta on ainoastaan vapaa-ajan toimintaa (esimerkiksi kotipuutarhat ja yksityinen kotieläinkasvatus). Sen sijaan omavaraisviljelyä harjoittavat yksiköt kuuluvat maatalouden taloustilien piiriin (ks. kohta 1.24). |
| --- | --- |

7.13

| 7.14 | Maatila on maatalouteen liittyvien tilastollisten tutkimusten viiteyksikkö sekä kansallisissa että alueellisissa tutkimuksissa. Näin tuotoksen määrällinen arviointi voi perustua suoraan esimerkiksi pinta-alojen, satomäärien ja karjan koon mittaamiseen liittyviin tilastojärjestelmiin. Maatilan valitseminen yksiköksi myös parantaa tilinpidon johdonmukaisuutta. |
| --- | --- |

7.14

4.   Maatalouden alueellisten taloustilien laatimismenetelmät

| 7.15 | EKT:ssä (EKT 2010, kohdat 13.24–13.32) ehdotetaan kahta menetelmää, joita sovelletaan joko toimialoihin tai institutionaalisiin sektoreihin, eli osista kokonaisuuteen -menetelmää ja kokonaisuudesta osiin -menetelmää. Osista kokonaisuuteen -menetelmässä tiedot kerätään yksiköiden tasolla (paikalliset toimialayksiköt, institutionaaliset yksiköt) ja lasketaan sitten yhteen, jotta saadaan alueellinen arvo eri aggregaateille. Kokonaisuudesta osiin -menetelmässä alueelliset arvot muodostetaan jaottelemalla kansallinen luku indikaattorilla, joka kuvastaa mahdollisimman tarkasti kyseisen muuttujan alueellista jakautumista. Kyseistä kahta menetelmää voidaan myös yhdistellä eri tavoin; tällaisia yhdistelmiä kutsutaan EKT:ssä ”osista kokonaisuuteen- ja kokonaisuudesta osiin -menetelmien yhdistelmiksi”. Samojen tietojen keräämistä useampaan kertaan ja siten tietojen raportointiin liittyvän päällekkäisyyden luomista on kuitenkin vältettävä. Silti ensisijaisesti pyritään käyttämään osista kokonaisuuteen -menetelmää, mutta tosiasiallisesti monissa tapauksissa käytetään osista kokonaisuuteen- ja kokonaisuudesta osiin -menetelmien yhdistelmää. Yksityiskohtaiset tiedot kulloinkin käytetyistä menetelmästä ja lähteistä on ilmoitettava täysin avoimesti laaturaporteissa, ja niistä on käytävä ilmi, mitkä alueelliset tiedot on kerätty suoraan ja mitkä tiedot perustuvat olettamusten perusteella alueellisesti jaoteltuihin kansallisiin tietoihin. |
| --- | --- |

7.15

5.   Kotipaikan ja alueen käsite

| 7.16 | Sekä yritysten että kotitalouksien taloustoimet voivat ulottua alueellisten rajojen yli. Yritykset voivat myös toimia useammalla kuin yhdellä alueella joko pysyvissä toimipaikoissa tai tilapäisesti; esimerkiksi suuret maatilat voivat toimia eri alueilla. Sen vuoksi tarvitaan selkeä periaate, jonka avulla jäsenvaltiot voivat kohdentaa alueiden välisen toiminnan johdonmukaisesti tietylle alueelle. |
| --- | --- |

7.16

| 7.17 | Toimialojen aluetilinpito perustuu tuotantoyksikön kotipaikkaan. Kukin toimiala kuuluu aluetasolla niiden saman tai samankaltaisen pääasiallisen taloudellisen toiminnan paikallisten toimialayksiköiden ryhmään, joiden taloudellisen mielenkiinnon keskus sijaitsee kyseisellä maantieteellisellä alueella. Usein mielenkiinnon keskus liittyy tiettyyn pitkän aikavälin sijaintipaikkaan kyseisellä alueella, kuten institutionaalisiin yksiköihin, joihin paikalliset toimialayksiköt kuuluvat. |
| --- | --- |

7.17

| 7.18 | Aluetilinpidossa on kuitenkin joitakin erityispiirteitä. Joidenkin toimintojen osalta alueeksi ei ole aina helppoa määritellä tiettyä aluetta. Päätoimipaikan sijainnin ja maatilan fyysisen sijainnin välinen suhde voi aiheuttaa ongelmia, koska maataloustuotantoon vaikuttavia tekijöitä voidaan hallinnoida toisella alueella sijaitsevasta päätoimipaikasta. Nämä kaksi yksikköä on tärkeää erotella maatalouden alueellisissa taloustileissä, minkä vuoksi maatila on kirjattava alueelle, jossa sen tuotantoon vaikuttavat tekijät sijaitsevat, eikä alueelle, jossa sen päätoimipaikka sijaitsee. Yksi päätoimipaikka voi näin ollen käsittää useita maatalouden alueellisissa taloustileissä tarkoitettuja yksiköitä eli yksiköitä on yhtä monta kuin paikallisten toimialayksiköiden kotipaikkoja, jotka sijaitsevat muulla kuin päätoimipaikan alueella. |
| --- | --- |

7.18

| 7.19 | Vaihtoehtoinen menetelmä olisi puhtaasti alueellinen. Tätä menetelmää ei kuitenkaan yleensä sovelleta kansantalouden tilinpidossa ja aluetilinpidossa. Tällöin toiminnot kirjattaisiin sille alueelle, jolla ne tosiasiallisesti toteutetaan, riippumatta toimintoihin osallistuvien yksiköiden kotipaikasta. |
| --- | --- |

7.19

| 7.20 | Vaikka paikallisten yksiköiden taloustoimien alueellisessa kohdentamisessa sovelletaan useimmiten kotipaikan mukaista menetelmää, EKT 2010:ssä annetaan jonkin verran liikkumavaraa alueellisen lähestymistavan soveltamiseksi (ks. EKT 2010, kohta 13.21). Näin on silloin, kun maa-alueita ja rakennuksia varten luodaan nimelliset yksiköt sillä alueella tai siinä maassa, jossa ne sijaitsevat. |
| --- | --- |

7.20

| 7.21 | Siinä hypoteettisessa tapauksessa, että yksiköt, joiden kotipaikka on tietyllä alueella, toimivat ainoastaan kyseisellä maantieteellisellä alueella, kotipaikan käsite on sama kuin alueen käsite. Tämä koskee myös alueellista kohdentamista sellaisten nimellisten yksiköiden perusteella, jotka on luotu muissa maissa tai muilla alueilla kuin omistajan kotipaikassa sijaitsevia maa-alueita ja rakennuksia sekä yhtiöittämättömiä yrityksiä varten. |
| --- | --- |

7.21

6.   Maataloustoimiala ja luonteenomaiset yksiköt

| 7.22 | Toimiala koostuu kaikista paikallisista toimialayksiköistä, jotka harjoittavat samanlaista tai samankaltaista taloudellista toimintaa (ks. kohta 1.59). Maatalouden taloustilien mukainen maataloustoimiala vastaa periaatteessa NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoa 01. Poikkeukset käyvät ilmi kohdista 1.62–1.66. Maatalouden alueellisten taloustilien soveltamisala määritellään maatalouden taloustilejä varten laaditun luonteenomaisia toimintoja koskevan luettelon perusteella. Maatalouden taloustilien, ja siten myös maatalouden alueellisten taloustilien, mukainen maataloustoimiala eroaa joiltakin osin kansantalouden tilinpidon peruskehystä varten luodusta toimialasta (ks. Kohta 1.93). |
| --- | --- |

7.22

B.   TUOTETALOUSTOIMET

| 7.23 | Maatalouden tuotoksen arvottamiseen liittyy monia erityisongelmia. Suurimmat ongelmat liittyvät kausituotteisiin, kotieläintuotantoon ja tileihin kirjaamisen ajankohtaan. Maatalouden taloustilien menetelmissä esitetään tarkat säännöt siitä, miten kausituotteiden varastoinnin vaikutukset on otettava huomioon, miten kotieläinten tuotosta on mitattava ja miten keskeneräiset tuotteet on kirjattava. Kyseisiä periaatteita on noudatettava laadittaessa maatalouden alueellisia taloustilejä. Se ei kuitenkaan estä tekemästä tiettyjä alueellisia mukautuksia esimerkiksi kotieläintuotannon osalta. On syytä korostaa, että alueellisen kokonaisarvon on oltava sama kuin maatalouden taloustilien arvon. |
| --- | --- |

7.23

1.   Tuotos

a)   Tuotoksen mittaaminen

| 7.24 | Maatalouden alueellisissa taloustileissä alueen tuotos edustaa kaikkia maatalouden taloustilien piiriin kuuluvia tuotteita, jotka maataloustoimialan kaikki yksiköt ovat tuottaneet kyseisellä tilikaudella kyseisellä alueella riippumatta siitä, onko ne tarkoitettu kaupan pidettäviksi toimialan ulkopuolella, myytäviksi muille maatiloille tai tietyissä tapauksissa käytettäväksi asianomaisella maatilalla. Sen vuoksi






  a) | kaikki alueella sijaitsevalta maatilalta lähtevät maataloustuotteet on kirjattava osaksi alueen tuotosta riippumatta niiden määräpaikasta tai oston suorittavasta yksiköstä; |
| --- | --- | --- |

7.24

a)

kaikki alueella sijaitsevalta maatilalta lähtevät maataloustuotteet on kirjattava osaksi alueen tuotosta riippumatta niiden määräpaikasta tai oston suorittavasta yksiköstä;

| b) | tietyt saman maatilan välituotekäyttönä käyttämät maataloustuotteet on sisällytettävä alueen tuotokseen (ks. Kohta 2.056). |
| --- | --- |

b)

tietyt saman maatilan välituotekäyttönä käyttämät maataloustuotteet on sisällytettävä alueen tuotokseen (ks. Kohta 2.056).

| 7.25 | Kotieläintalouden tuotantoprosessi kestää yleensä useamman vuoden. Kotieläinten arvottamisessa olisi erotettava toisistaan kiinteiksi varoiksi luokitellut eläimet (siitoseläimet ja vetoeläimet, lypsylehmät jne.) ja varastoiksi luokitellut eläimet (ensisijaisesti lihantuotantoon tarkoitetut eläimet). Kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi taloustoimia, joihin liittyy maatilojen välisiä eläinten siirtoja (jotka katsotaan positiiviseksi myynniksi kotieläimet myyvän maatilan osalta ja negatiiviseksi myynniksi kotieläimet ostavan maatilan osalta), käsitellään jäljempänä esitetyllä tavalla:






  a) | saman alueen maatilojen väliset taloustoimet, joihin liittyy kiinteiksi varoiksi luokiteltuja eläimiä, kumoavat toisensa omistusoikeuden siirtokuluja lukuun ottamatta (*2); niitä ei kirjata maatilojen myyntiin, eivätkä ne sen vuoksi sisälly kyseisen alueen tuotokseen; |
| --- | --- | --- |

7.25

a)

saman alueen maatilojen väliset taloustoimet, joihin liittyy kiinteiksi varoiksi luokiteltuja eläimiä, kumoavat toisensa omistusoikeuden siirtokuluja lukuun ottamatta (*2); niitä ei kirjata maatilojen myyntiin, eivätkä ne sen vuoksi sisälly kyseisen alueen tuotokseen;

| b) | varastoksi luokiteltuja eläimiä, joita alueiden välinen taloustoimi koskee, pidetään positiivisena myyntinä (yhdessä viennin kanssa) alkuperäalueen osalta ja muilta alueilta ostettuja eläimiä negatiivisena myyntinä (yhdessä tuonnin kanssa) (*3); |
| --- | --- |

b)

varastoksi luokiteltuja eläimiä, joita alueiden välinen taloustoimi koskee, pidetään positiivisena myyntinä (yhdessä viennin kanssa) alkuperäalueen osalta ja muilta alueilta ostettuja eläimiä negatiivisena myyntinä (yhdessä tuonnin kanssa) (*3);

| c) | omistusoikeuden siirtokulut (kuten kuljetus ja kaupan lisät) vähennetään tuotoksesta, kun ne liittyvät varastoiksi luokiteltujen eläinten kauppaan; tämä tapahtuu automaattisesti muilla alueilla sijaitsevilta maatiloilta tehtävien ostojen yhteydessä, koska kustannukset ovat osa negatiivista myyntiä, kun taas saman alueen maatilojen välisen eläinten kaupan, ja siten tuotoksen, osalta on tehtävä oikaisu. |
| --- | --- |

c)

omistusoikeuden siirtokulut (kuten kuljetus ja kaupan lisät) vähennetään tuotoksesta, kun ne liittyvät varastoiksi luokiteltujen eläinten kauppaan; tämä tapahtuu automaattisesti muilla alueilla sijaitsevilta maatiloilta tehtävien ostojen yhteydessä, koska kustannukset ovat osa negatiivista myyntiä, kun taas saman alueen maatilojen välisen eläinten kaupan, ja siten tuotoksen, osalta on tehtävä oikaisu.

b)   Tuotoksen arvottaminen

| 7.26 | Tuotos on arvotettava perushintaan (ks. kohta 2.082) eli hintaan lisätään tuotetukipalkkiot ja siitä vähennetään tuoteverot. Kyseinen laskentamenetelmä tarkoittaa sitä, että tuoteverot ja -tukipalkkiot on jaoteltava alueittain. |
| --- | --- |

7.26

2.   Välituotekäyttö

a)   Määritelmä

| 7.27 | Välituotekäyttö koostuu muiden tavaroiden tuotantoprosessissa käytetyistä tavaroista (muista kuin kiinteistä varoista) ja markkinapalveluista (ks. kohdat 2.097–2.109). |
| --- | --- |

7.27

| 7.28 | Maatalouden alueellisissa taloustileissä välituotekäyttö sisältää seuraavat:






  a) | tuotantoprosessissa käytettäväksi tarkoitetut muilta maatiloilta (joko samalta alueelta tai toiselta alueelta) ostetut maataloustuotteet; |
| --- | --- | --- |

7.28

a)

tuotantoprosessissa käytettäväksi tarkoitetut muilta maatiloilta (joko samalta alueelta tai toiselta alueelta) ostetut maataloustuotteet;

| b) | tietyt sisäisenä välituotekäyttönä käytettävät tuotteet, jotka kirjataan tuotoksena (ks. kohdat 2.054–2.058 ja 7.24). |
| --- | --- |

b)

tietyt sisäisenä välituotekäyttönä käytettävät tuotteet, jotka kirjataan tuotoksena (ks. kohdat 2.054–2.058 ja 7.24).

| 7.29 | Välillisiä rahoituspalveluja (FISIM) käsitellään aluetilinpidossa samalla tavalla kuin kansantalouden tilinpidossa. Jos laina- ja talletuskantojen arviot ovat saatavilla alueittain, voidaan käyttää osista kokonaisuuteen -menetelmää. Yleensä kyseisiä arvioita ei kuitenkaan ole saatavilla alueittain. Tällöin välillisten rahoituspalvelujen kohdentaminen käyttäjän toimialojen mukaan tehdään toiseksi parhaalla menetelmällä eli käyttämällä jakamisessa indikaattoreina toimialakohtaista alueellista bruttotuotosta tai bruttoarvonlisäystä (EKT 2010, kohta 13.40). |
| --- | --- |

7.29

b)   Välituotekäytön arvottaminen

| 7.30 | Kaikki välituotekäyttönä kulutetut tuotteet ja palvelut on arvotettava ostajan hintaan (ilman vähennyskelpoista arvonlisäveroa) (ks. Kohdat 2.110–2.114). |
| --- | --- |

7.30

3.   Pääoman bruttomuodostus

| 7.31 | Maatalouden pääoman bruttomuodostus jaetaan seuraavasti:






  a) | kiinteän pääoman bruttomuodostus; |
| --- | --- | --- |

7.31

a)

kiinteän pääoman bruttomuodostus;

| b) | varastojen muutokset. |
| --- | --- |

b)

varastojen muutokset.

a)   Kiinteän pääoman bruttomuodostus

| 7.32 | Maatalouden kiinteän pääoman bruttomuodostus syntyy, kun tilalle hankitaan tai siellä tuotetaan kiinteitä varoja, joita on tarkoitus käyttää tuotantovälineenä maatalouden tuotantoprosessissa yli vuoden ajan. Kiinteän pääoman bruttomuodostuksen kirjaamisessa käytettävä jakoperuste on käyttäjän toimiala eikä toimiala, johon laillinen omistaja kuuluu. |
| --- | --- |

7.32

| 7.33 | Monialueisten yksiköiden omistamat kiinteät varat kohdennetaan niihin paikallisiin toimialayksiköihin, joissa niitä käytetään. Käyttöleasingtoiminnalla saadut kiinteät varat kirjataan niiden omistajan alueella ja rahoitusleasingtoiminnalla saadut varat vastaavasti käyttäjän alueella (EKT 2010, kohta 13.33). |
| --- | --- |

7.33

| 7.34 | Kiinteään pääomaan sisällytettävät uudet varat kirjataan bruttomääräisinä eli niistä ei vähennetä kiinteän pääoman kulumista. Kiinteän pääoman kuluminen lasketaan yleensä kyseisistä varoista. Pääoman nettomuodostus saadaan vähentämällä kiinteiden varojen kuluminen pääoman bruttomuodostuksesta. |
| --- | --- |

7.34

| 7.35 | Tuotantoyksiköt voivat myydä toisilleen olemassa olevia varoja, kuten käytettyjä koneita ja laitteita. Kun varoja siirretään toimialojen ja alueiden välillä, maksettu kokonaishinta on sisällytettävä kiinteän pääoman bruttomuodostukseen yhdellä toimialalla tai alueella ja saatu hinta on vähennettävä kiinteän pääoman bruttomuodostuksesta toisella toimialalla tai alueella. Varojen omistusoikeuden siirtokulut, kuten maa-alueiden ja olemassa olevien rakennusten myynnistä aiheutuvat oikeudelliset kulut, kirjataan lisänä ostajan kiinteän pääoman bruttomuodostukseen, vaikka myyjä maksaisi osan kustannuksista. |
| --- | --- |

7.35

| 7.36 | Alueen kiinteän kotieläinpääoman bruttomuodostus on laskettava ESA 2010:n (3.124–3.138) ja tässä liitteessä olevien kohtien 2.149–2.161 mukaisesti. Kiinteän kotieläinpääoman bruttomuodostus vastaa vuotuisten kotieläinten hankintojen (luonnollisen kasvun ja alueen ulkopuolella tehtyjen ostojen, mukaan lukien tuonti), joihin sisältyy myös tuotos omaan käyttöön, ja kotieläinten luovutusten (teurastus, myynti muille alueille, mukaan lukien vienti, tai muu loppukäyttö) välistä eroa. Kun kaikki alueet kootaan yhteen, on tärkeää varmistaa, että alueiden väliset virrat mitätöivät toisensa (omistusoikeuden siirtokuluja lukuun ottamatta), joten alueellisen kiinteän pääoman bruttomuodostuksen kokonaissumma on sama kuin kansallisten maataloustilien kiinteän pääoman bruttomuodostus. Kun käytetään osista kokonaisuuteen -menetelmää, sovelletaan seuraavaa käytäntöä: eläinten myynti muilla alueilla sijaitseville maatiloille on negatiivista kiinteän pääoman bruttomuodostusta ja ostot muilta alueilta ovat positiivista kiinteän pääoman bruttomuodostusta. Alueen kiinteän kotieläinpääoman bruttomuodostuksen laskemiseksi voidaan käyttää suositeltavaa epäsuoraa menetelmää (ks. kohta 2.156). |
| --- | --- |

7.36

b)   Varastojen muutokset

| 7.37 | Varastot käsittävät kaikki varat, jotka eivät kuulu kiinteään pääomaan ja jotka tiettynä ajankohtana ovat väliaikaisesti tuotantoyksiköiden hallussa. Varastot voivat olla kahden tyyppisiä: tuotantopanosten ja tuotteiden varastoja (ks. kohta 2.171). |
| --- | --- |

7.37

| 7.38 | Varastoiksi luokiteltavien eläinten kaupan osalta varastojen muutosten laskemisessa on otettava huomioon myynti muille alueille ja ostot muilta alueilta sekä tuonti ja vienti. |
| --- | --- |

7.38

C.   JAKOTALOUSTOIMET JA MUUT VIRRAT

| 7.39 | Koska tietyissä tapauksissa luotettavien alueellisten tietojen saaminen jakotaloustoimista on käytännössä vaikeaa – etenkin kun yksiköt harjoittavat toimintaa useammalla kuin yhdellä alueella tai kun aluetta, jolla tiettyä toimintaa harjoitetaan, ei ole selkeästi määritelty – EKT kattaa maataloustoimialan aluetilinpidon ainoastaan joidenkin aggregaattien osalta, joita ovat arvonlisäys, tukipalkkiot, verot, palkansaajakorvaukset, maanvuokrat ja muut tulot, korot ja kiinteän pääoman bruttomuodostus. |
| --- | --- |

7.39

1.   Yleissäännöt

| 7.40 | Jakotaloustoimet kirjataan suoriteperusteisesti eli kirjausajankohtana käytetään taloudellisen arvon, saamisen tai velan syntymisen, muuntamisen, mitätöimisen tai lakkaamisen ajankohtaa, ei maksun todellista suoritusajankohtaa. Kyseistä kirjausperiaatetta (joka perustuu oikeuksiin ja velvoitteisiin) sovelletaan kaikkiin virtoihin, jotka voivat olla rahamääräisiä tai muita kuin rahamääräisiä virtoja tai yksiköiden välisiä tai niiden sisäisiä virtoja. |
| --- | --- |

7.40

| 7.41 | Jos saatavan (velan) hankintapäivää ei kuitenkaan voida määritellä tarkasti, voidaan käyttää maksupäivää tai muuta hyväksyttävää arviota suoriteperusteesta (ks. kohta 3.007). |
| --- | --- |

7.41

2.   Arvonlisäys

a)   Yleissäännöt

| 7.42 | Arvonlisäys syntyy kansantalouden tai jonkin sen toimialan tuotantotoiminnasta tietyllä ajanjaksolla, ja se on tuotantotilin tasapainoerä. Se on tuotoksen arvon ja välituotekäytön arvon erotus. Se on yksi tärkeimmistä kansantalouden tai sen toimialojen (ks. kohta 3.013) taikka alueen tai sen toimialojen tuottavuuden mittareista. |
| --- | --- |

7.42

b)   Arvonlisäyksen arvottaminen

| 7.43 | Arvonlisäys voidaan kirjata bruttona (perushintainen bruttoarvonlisäys) tai nettona (perushintainen nettoarvonlisäys) eli ennen kiinteän pääoman kulumisen vähentämistä tai sen jälkeen. Arvonlisäys arvotetaan tuotoksen (perushintaan) ja välituotekäytön (ostajan hintaan) arvottamisessa sovellettavan menetelmän mukaisesti perushintaan (ks. kohta 3.013). |
| --- | --- |

7.43

| 7.44 | Perushintojen käyttö tarkoittaa, että tuoteverot ja tuotetukipalkkiot on kohdennettava tiettyihin tavaroihin ja palveluihin, jotka on sitten jaettava alueiden kesken. |
| --- | --- |

7.44

| 7.45 | Kun perushintaan arvotetusta arvonlisäyksestä vähennetään muut tuotantoverot ja kun siihen lisätään muut tuotantotukipalkkiot, saadaan arvonlisäys tuotantokustannushintaan. Nettoarvonlisäys tuotantokustannushintaan muodostaa tuotannontekijöiden tulon (ks. kohta 3.014). |
| --- | --- |

7.45

3.   Kiinteän pääoman kuluminen

| 7.46 | Maatalouden alueellisissa taloustileissä maatilan kiinteän pääoman muodostavat tavarat ja palvelut (kuten toistuvasti tuotteita tuottavat istutukset, koneet ja rakennukset, maan perusparannukset, tietokoneohjelmistot ja valmistamattomien varojen omistusoikeuden siirtokulut) kuluvat ja vanhentuvat tuotantoprosessin välineenä. Kiinteän pääoman kuluminen mittaa tätä kulumista ja vanhenemista. Kuten maatalouden taloustileissä, kiinteän pääoman kulumista ei saa laskea tuotantoeläimille. |
| --- | --- |

7.46

4.   Tukipalkkiot

| 7.47 | Maatalouden alueellisiin taloustileihin sovelletaan samoja sääntöjä kuin maatalouden taloustileihin: virrat, jotka luokitellaan toimintatuiksi maatalouden taloustileissä, luokitellaan samalla tavalla maatalouden alueellisissa taloustileissä, ja samanlaista kohtelua sovelletaan pääomansiirtojen virtoihin. |
| --- | --- |

7.47

5.   Verot

| 7.48 | Maatalouden alueellisiin taloustileihin sovelletaan samoja sääntöjä kuin maatalouden taloustileihin: erityyppiset verot luokitellaan maatalouden alueellisissa taloustileissä samalla tavalla kuin maatalouden taloustileissä. |
| --- | --- |

7.48

6.   Palkansaajakorvaukset

| 7.49 | Tuottajien tapauksessa palkansaajakorvaukset kohdennetaan niihin paikallisiin toimialayksiköihin, joissa ihmiset ovat töissä. Jos tarvittavia tietoja ei ole saatavilla, palkansaajakorvaukset kohdennetaan toiseksi parhaalla menetelmällä: tehtyjen työtuntien perusteella. Jos tiedot palkansaajakorvauksista ja tehdyistä työtunneista puuttuvat, perusteena käytetään paikallisen toimialayksikön palkansaajamäärää (ks. EKT 2010, kohta 13.42). |
| --- | --- |

7.49

7.   Nettotoimintaylijäämä

| 7.50 | Nettotoimintaylijäämä saadaan perushintaisesta nettoarvonlisäyksestä vähentämällä siitä palkansaajakorvaukset ja muut tuotantoverot ja lisäämällä siihen muita tuotantotukipalkkioita. |
| --- | --- |

7.50

8.   Korot, maanvuokrat

| 7.51 | Maatalouden alueellisiin taloustileihin sovelletaan samoja sääntöjä kuin maatalouden taloustileihin: virrat, jotka luokitellaan koroiksi ja maanvuokriksi maatalouden taloustileissä, luokitellaan samalla tavalla maatalouden alueellisissa taloustileissä. |
| --- | --- |

7.51

9.   Maatalouden yrittäjätulo: yleiset laskentasäännöt

| 7.52 | Maataloustoiminnoista ja muuta kuin maataloutta olevista sivutoiminnoista suoraan maksettava omaisuustulo eli näihin toimintoihin liittyvistä lainoista maksettavat korot, mukaan lukien maatalousmaan hankinta, ja maanomistajille maksetut vuokrat, vähennetään toimintaylijäämästä (ks. kohdat 3.070–3.087). |
| --- | --- |

7.52

D.   LYHYT KATSAUS TÄYTÄNTÖÖNPANOON

1.   Johdanto

| 7.53 | Tässä osassa tarkastellaan tiettyjä menetelmiin liittyviä näkökohtia, kuten maatilan valintaa ja tuotoksen mittaamista. |
| --- | --- |

7.53

| 7.54 | Maatila on maatalouteen liittyvien tilastollisten tutkimusten viiteyksikkö sekä kansallisissa että alueellisissa tutkimuksissa. Tämä on merkittävä etu maatalouden alueellisissa taloustileissä, koska tällöin tuotoksen määrällinen arvottaminen voi perustua suoraan muun muassa maa-alueiden, satojen ja karjan koon mittaamiseen liittyviin tilastojärjestelmiin. Maatilan käyttäminen yksikkönä myös lisää tilinpidon johdonmukaisuutta. Tuotos ja kustannukset viittaavat samanlaisiin yksikköryhmiin, vaikka ekstrapolointimenetelmät vaihtelevat lähteittäin. Lisäksi maatilan sekä luonteenomaisten toimintojen ja yksiköiden käsitteiden valinnalla vältetään mahdolliset kiistanalaiset oikaisut, joita ehkä olisi tehtävä kotipuutarhojen ja yksityisen ei-ammattimaisen kotieläinkasvatuksen osalta. Tämä käytäntö helpottaa maiden välisten vertailujen tekemistä. Yhteys fyysisiä määriä koskeviin tilastotietoihin, jotka ovat maataloudelle ratkaisevan tärkeitä ja takaavat, että kirjausten mittaaminen on johdonmukaista, koska korjauksia tai muita kuin tilastollisia oikaisuja rajoitetaan, yksinkertaistaa luonnollisesti laskelmia ja parantaa niiden laatua. Kyseiset näkökohdat ovat myös johdonmukaisia sen kanssa, että maatalouden alueellisissa taloustileissä pyritään käyttämään ensisijaisesti osista kokonaisuuteen -menetelmää. |
| --- | --- |

7.54

2.   Alueellisen maatalouden määritteleminen

| 7.55 | Kunkin alueen maataloustoimiala muodostuu kaikista maatiloista, joiden tuotannontekijät sijaitsevat kyseisellä alueella. Kyseinen periaate, joka on johdonmukainen tuotantoyksiköiden kotipaikan käsitteen kanssa, saattaa aiheuttaa ongelmia: maataloustilastoissa maatilojen sijainti määritellään yleensä niiden päätoimipaikan mukaisesti eikä suoraan tuotannontekijöiden sijainnin mukaisesti. Kyseiset kaksi sijaintipaikkaa eivät aina ole samoja, ja kyseisen tilanteen todennäköisyys kasvaa maatilojen kasvaessa. Maatalouden alueellisissa taloustileissä jotkin maatilat on sen vuoksi luokiteltava uudelleen alueiden kesken ja joissakin tapauksissa jopa jaettava osiin. Tämä on käytännössä luultavasti vaikeaa, jolloin voi olla suositeltavaa säilyttää maatilojen sijaintipaikka samana kuin tilastotutkimuksissa. Kyseinen ehdotus riippuu kuitenkin kahdesta edellytyksestä: ensinnäkin sijaintipaikan määrittämismenetelmän on oltava sama asianomaisen maan kaikilla alueilla ja toiseksi kaikki kirjaukset on arvotettava lähteistä, joihin sovelletaan samoja maatilojen sijaintipaikan määrittämistä koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

7.55

3.   Maatalouden tuotoksen mittaaminen

| 7.56 | Maatalouden tuotos sisältää tietyt kasvinviljelytuotteet, joita sama maatila käyttää uudelleen välituotekäyttönä; tämä koskee pääasiassa eläinten rehuksi tarkoitettuja tuotteita. Etenkin peltokasvien osalta alueellinen tuotos saatetaan usein määritellä alueella korjattujen määrien perusteella, joille annetaan hinta-arvo. Tällöin koko tuotos arvotetaan riippumatta siitä, onko se tarkoitettu kaupan pitämiseen toimialan ulkopuolella, myyntiin toisille maatiloille tai käytettäväksi samalla maatilalla. Alueiden tuotos saadaan siis suoraan maatalouden taloustileissä ja maatalouden alueellisissa taloustileissä sovelletun käsitteen mukaisesti. Hinnat, joilla yksikön sisäisen välituotekäytön muodostava tuotos arvotetaan, voivat perustua myös alueellisiin tietoihin ja vastata hintoja, joilla tuotosta pidetään kaupan. Alueellisten hintatietojen puuttuminen on kuitenkin yleinen ongelma tuotoksen arvottamisessa sekä kaupan pitämiseen tarkoitetun (alueellisen) tuotoksen että yksikön sisäisen välituotekäytön muodostavan tuotoksen osalta. Näin ollen maatalouden alueellisissa taloustileissä yksikön sisäisen välituotekäytön muodostavien tuotteiden arvottaminen aiheuttaa samoja vaikeuksia kuin kaupan pidettävien tuotteiden arvottaminen. Tilanne on luonnollisesti toinen, kun määriä ei voida arvottaa alueellisella tasolla. Tällöin ainoa mahdollinen toimintatapa on yleensä kansallisen tason arvottamiseen perustuva kokonaisuudesta osiin –menetelmä (*4). |
| --- | --- |

7.56

| 7.57 | Eläinten osalta on otettava huomioon seuraavat osatekijät riippumatta siitä, luokitellaanko ne varastoiksi vai kiinteäksi pääomaksi:






  — | varastojen ja eläimiin liittyvän kiinteän pääoman bruttomuodostuksen muutosten arvottaminen aluetasolla, sillä kyseiset kaksi virtaa ovat tuotoksen epäsuoran laskentamenetelmän osatekijöitä; |
| --- | --- | --- |

7.57

—

varastojen ja eläimiin liittyvän kiinteän pääoman bruttomuodostuksen muutosten arvottaminen aluetasolla, sillä kyseiset kaksi virtaa ovat tuotoksen epäsuoran laskentamenetelmän osatekijöitä;

| — | alueiden välisen eläinkaupan arvottaminen, sillä kyseinen kauppa on tuotoksen epäsuoran laskentamenetelmän osatekijä; |
| --- | --- |

—

alueiden välisen eläinkaupan arvottaminen, sillä kyseinen kauppa on tuotoksen epäsuoran laskentamenetelmän osatekijä;

| — | eläinten tuonti- ja vientivirtojen jakautuminen alueittain; |
| --- | --- |

—

eläinten tuonti- ja vientivirtojen jakautuminen alueittain;

| — | omistusoikeuden siirtokulujen asianmukainen käsittely; |
| --- | --- |

—

omistusoikeuden siirtokulujen asianmukainen käsittely;

| — | menetelmä maatalouden alueellisten taloustilien oikaisemiseksi maatalouden taloustileihin nähden. |
| --- | --- |

—

menetelmä maatalouden alueellisten taloustilien oikaisemiseksi maatalouden taloustileihin nähden.

| 7.58 | Tietyissä tapauksissa epäsuora menetelmä kotieläintalouden tuotoksen laskemiseksi voi olla liian vaikea alueellisella tasolla. Tällöin on parempi laskea tuotos fyysisiä tietoja käyttävän mallin perusteella ja oikaista arvoja sen jälkeen maatalouden taloustilien arvoihin nähden. |
| --- | --- |

7.58

4.   Muuta kuin maataloutta olevat erottamattomat sivutoiminnot

| 7.59 | Muuta kuin maataloutta olevat erottamattomat sivutoiminnot voidaan sisällyttää maatalouden alueellisiin taloustileihin eri tavoin toiminnon tyypin mukaisesti. Osa sivutoiminnoista, kuten maataloustuotteiden jalostus, on voimakkaasti keskittynyttä alueellisesti. Tällöin tuotoksen arvottaminen voi perustua sekä määrien että hintojen osalta paikallisiin tilastotietoihin. Kyseisen tuotoksen arvot maatalouden taloustileillä ovat tosiasiassa samat kuin maatalouden alueellisissa taloustileissä. Jotkin tapaukset voivat kuitenkin olla hankalampia. Joidenkin toimintojen osalta ei ehkä ole alueellista lähdettä, varsinkaan jos toiminnot eivät ole keskittyneet alusta alkaen tietyille alueille. Joidenkin toimintojen osalta alueellisia tietoja saadaan tilastotutkimuksista tai mikrotilinpidon tiedoista (esimerkiksi maatalouden kirjanpidon tietoverkosta (FADN)), mutta niiden alueellisesta edustavuudesta ei ole takeita. Tiedot voivat myös olla vanhoja, eikä luotettavia päivityslähteitä ole käytettävissä. Laatuindikaattoreita ei myöskään joskus ole saatavilla aluetasolla. Kaikissa kyseisissä tapauksissa maatalouden taloustilien arvot ovat maatalouden alueellisten taloustilien lähtökohta ja usein on käytettävä kokonaisuudesta osiin -menetelmää. |
| --- | --- |

7.59

5.   Välituotekäyttö

| 7.60 | Maatalouden alueellisissa taloustileissä välituotekäyttö sisältää maatilojen käyttämät maataloustuotteet riippumatta siitä, käydäänkö niistä kauppaa suoraan tilojen välillä samalla alueella vai alueiden välillä vai välittäjien kautta (joista ei välttämättä tule tavaroiden omistajia ennen niiden jälleenmyyntiä). Lisäksi myös jotkin yksikön sisäisen välituotekäytön maataloustuotteet kirjataan välituotekäyttöön, etenkin tietyt olennaiset eläinten rehuna käytettävät viljakasvit. Eläinten ostoja ei kirjata välituotekäyttöön, ei edes tuonnin yhteydessä. |
| --- | --- |

7.60

| 7.61 | Ensimmäinen menetelmä maataloustuotteiden välituotekäytön laskemiseksi aluetasolla on laskea tuotekohtaisesti maatalouden alueellisten taloustilien tuotoksen ja sen tuotoksen osan erotus, jonka on tarkoitus lähteä toimialalta (*5). Tämä ei kuitenkaan anna täysin tarkkaa kuvaa maataloustuotteiden välituotekäytöstä alueella, koska vaikka siihen sisältyvät muilla alueilla sijaitsevien maatilojen välituotekäyttöön tarkoitetut maataloustuotteet, siihen eivät sisälly muilla alueilla sijaitsevilta maatiloilta tulevat maataloustuotteet. Välituotekäyttöä on sen vuoksi oikaistava maatalouden taloustilien arvojen mukaisesti. |
| --- | --- |

7.61

| 7.62 | Toinen mahdollinen laskentamenetelmä on käyttää tietolähteenä maatalouden kirjanpidon tietoverkkoa (FADN). Se mahdollistaa maataloustuotteiden välituotekäytön arvottamisen riippumatta siitä, tulevatko tuotteet muiden maatilojen myynnistä vai muista lähteistä, kuten tuonnista. Maatalouden kirjanpidon tietoverkko (FADN) ei kuitenkaan kata täsmälleen samalla tavalla tuotteita, joita sama maatila käyttää välituotekäyttönä, joten oikaisut ovat tarpeen. Välituotekäyttöä on sen vuoksi oikaistava maatalouden taloustilien arvojen mukaisesti. |
| --- | --- |

7.62

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1)."

(*2)  Mikäli toisiaan vastaavat myynnit ja ostot ajoittuvat samalle tilinpitojaksolle."

(*3)  Eläimen ostoa ei koskaan kirjata välituotekäyttönä (periaatteessa se on keskeneräisen työn hankinta, ks. kohta 2.067), ja kotieläintalouden tuotos voidaan laskea vain epäsuorasti myynnin, kiinteän pääoman bruttomuodostuksen ja varastojen muutoksen perusteella."

(*4)  Käytetyn menetelmän mukaisesti yksikön sisäinen välituotekäyttö on oikaistava maatalouden taloustilien arvoihin."

(*5)  Tähän eivät sisälly tuodut maataloustuotteet (paitsi eläimet).”;"

---

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1).

(*2)  Mikäli toisiaan vastaavat myynnit ja ostot ajoittuvat samalle tilinpitojaksolle.

(*3)  Eläimen ostoa ei koskaan kirjata välituotekäyttönä (periaatteessa se on keskeneräisen työn hankinta, ks. kohta 2.067), ja kotieläintalouden tuotos voidaan laskea vain epäsuorasti myynnin, kiinteän pääoman bruttomuodostuksen ja varastojen muutoksen perusteella.

(*4)  Käytetyn menetelmän mukaisesti yksikön sisäinen välituotekäyttö on oikaistava maatalouden taloustilien arvoihin.

(*5)  Tähän eivät sisälly tuodut maataloustuotteet (paitsi eläimet).”;”

---

LIITE II

”LIITE II

TIETOJEN TOIMITTAMISEN AIKATAULU

Tuotoksen jokaisesta nimikkeestä (nimikkeet 01–18, alanimikkeet mukaan luettuina) on toimitettava perushintainen arvo sekä sen osatekijät (tuottajahintainen arvo, tuotetukipalkkiot ja tuoteverot).

Tuotantotilin tiedot sekä kiinteän pääoman bruttomuodostusta koskevat tiedot on toimitettava sekä käypinä hintoina että edellisen vuoden hintoina.

Arvot on ilmoitettava miljoonina kansallisena rahayksikkönä. Työpanos on ilmoitettava tuhansina vuosityöyksiköinä.

Maatalouden alueellisten taloustilien tiedot on esitettävä NUTS 2 -tasolla ja toimitettava ainoastaan käypinä hintoina.

1.   Tuotantotili

| | | Vertailuvuotta n koskevien tietojen toimittaminen |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Nimike | Muuttujien luettelo | Marraskuu
  vuosi n (maa-talouden taloustilit – arviot) | Maaliskuu
  vuosi n + 1 (maa-talouden taloustilit – arviot) | syyskuu
  vuosi n + 1 (maa-talouden taloustilit – tiedot) | syyskuu
  vuosi n + 2 (maa-talouden alueelliset taloustilit – tiedot) |
| 01 | VILJAKASVIT (ml. siemenet) | X | X | X | X |
| 01.1 | Vehnä ja speltti | X | X | X | X |
| 01.1/1 | Tavallinen vehnä ja speltti | – | – | X | X |
| 01.1/2 | Durumvehnä | – | – | X | X |
| 01.2 | Ruis sekä vehnän ja rukiin seosvilja | X | X | X | X |
| 01.3 | Ohra | X | X | X | X |
| 01.4 | Kaura ja seosviljat | X | X | X | X |
| 01.5 | Viljamaissi | X | X | X | X |
| 01.6 | Riisi | X | X | X | X |
| 01.7 | Muut viljakasvit | X | X | X | X |
| 02 | TEOLLISUUSKASVIT | X | X | X | X |
| 02.1 | Öljykasvien siemenet ja hedelmät (ml. siemenet) | X | X | X | X |
| 02.1/1 | Rapsin- ja rypsinsiemenet | – | – | X | X |
| 02.1/2 | Auringonkukka | – | – | X | X |
| 02.1/3 | Soija | – | – | X | X |
| 02.1/4 | Muut öljykasvituotteet | – | – | X | X |
| 02.2 | Valkuaiskasvit (ml. siemenet) | X | X | X | X |
| 02.3 | Raakatupakka | X | X | X | X |
| 02.4 | Sokerijuurikas | X | X | X | X |
| 02.5 | Muut teollisuuskasvit | X | X | X | X |
| 02.5/1 | Kuitukasvit | – | – | X | – |
| 02.5/2 | Humala | – | – | X | – |
| 02.5/3 | Muut teollisuuskasvit: muut | – | – | X | – |
| 03 | REHUKASVIT | X | X | X | X |
| 03.1 | Rehumaissi | – | – | X | X |
| 03.2 | Rehujuurikasvit (ml. rehujuurikas) | – | – | X | X |
| 03.3 | Muut rehukasvit | – | – | X | X |
| 04 | VIHANNEKSET JA PUUTARHATALOUSTUOTTEET | X | X | X | X |
| 04.1 | Tuoreet vihannekset | X | X | X | X |
| 04.1/1 | Kukkakaali | – | – | X | – |
| 04.1/2 | Tomaatit | – | – | X | – |
| 04.1/3 | Muut tuoreet vihannekset | – | – | X | – |
| 04.2 | Taimet ja kukat | X | X | X | X |
| 04.2/1 | Taimet | – | – | X | – |
| 04.2/2 | Koristekasvit (ml. joulupuut) | – | – | X | – |
| 04.2/3 | Istutukset | – | – | X | – |
| 05 | PERUNAT (ml. siemenperunat) | X | X | X | X |
| 06 | HEDELMÄT | X | X | X | X |
| 06.1 | Tuoreet hedelmät | X | X | X | X |
| 06.1/1 | Syötäväksi tarkoitetut omenat | – | – | X | – |
| 06.1/2 | Syötäväksi tarkoitetut päärynät | – | – | X | – |
| 06.1/3 | Persikat | – | – | X | – |
| 06.1/4 | Muut tuoreet hedelmät | – | – | X | – |
| 06.2 | Sitrushedelmät | X | X | X | X |
| 06.2/1 | Makeat appelsiinit | – | – | X | – |
| 06.2/2 | Mandariinit | – | – | X | – |
| 06.2/3 | Sitruunat | – | – | X | – |
| 06.2/4 | Muut sitrushedelmät | – | – | X | – |
| 06.3 | Trooppiset hedelmät | X | X | X | X |
| 06.4 | Viinirypäleet | X | X | X | X |
| 06.4/1 | Syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet | – | – | X | – |
| 06.4/2 | Muut viinirypäleet | – | – | X | – |
| 06.5 | Oliivit | X | X | X | X |
| 06.5/1 | Syötäviksi tarkoitetut oliivit | – | – | X | – |
| 06.5/2 | Muut oliivit | – | – | X | – |
| 07 | VIINIT | X | X | X | X |
| 07.1 | Pöytäviini | – | – | X | – |
| 07.2 | Laatuviini | – | – | X | – |
| 08 | OLIIVIÖLJY | X | X | X | X |
| 09 | MUUT KASVINVILJELYTUOTTEET | X | X | X | X |
| 09.1 | Pääasiallisesti punontaan tai palmikointiin käytetyt kasviaineet | – | – | X | – |
| 09.2 | Siemenet | – | – | X | – |
| 09.3 | Muut kasvinviljelytuotteet: muut | – | – | X | – |
| 10 | KASVINVILJELYN TUOTOS (01–09) | X | X | X | X |
| 11 | ELÄIMET | X | X | X | X |
| 11.1 | Nautakarja | X | X | X | X |
| 11.2 | Siat | X | X | X | X |
| 11.3 | Hevoseläimet | X | X | X | X |
| 11.4 | Lampaat ja vuohet | X | X | X | X |
| 11.5 | Siipikarja | X | X | X | X |
| 11.6 | Muut eläimet | X | X | X | X |
| 12 | ELÄINTUOTTEET | X | X | X | X |
| 12.1 | Maito | X | X | X | X |
| 12.2 | Munat | X | X | X | X |
| 12.3 | Muut eläintuotteet | X | X | X | X |
| 12.3/1 | Raakavilla | – | – | X | – |
| 12.3/2 | Silkkiäistoukkien kotelot | – | – | X | – |
| 12.3/3 | Muut eläintuotteet: muut | – | – | X | – |
| 13 | KOTIELÄINTALOUDEN TUOTOS (11 + 12) | X | X | X | X |
| 14 | MAATALOUSTUOTTEIDEN TUOTOS (10 + 13) | X | X | X | X |
| 15 | MAATALOUSPALVELUJEN TUOTOS | X | X | X | X |
| 15.1 | Maatalouspalvelut | – | – | X | – |
| 15.2 | Maitokiintiöiden vuokraus | – | – | X | – |
| 16 | MAATALOUDEN TUOTOS (14 + 15) | X | X | X | X |
| 17 | MUUTA KUIN MAATALOUTTA OLEVAT SIVUTOIMINNOT (MAATALOUDESTA EROTTAMATTOMAT) | X | X | X | X |
| 17.1 | Maataloustuotteiden jalostus | X | X | X | X |
| 17.2 | Muut erottamattomat sivutoiminnot (tavarat ja palvelut) | X | X | X | X |
| 18 | MAATALOUSTOIMIALAN TUOTOS (16 + 17) | X | X | X | X |
| 19 | VÄLITUOTEKÄYTTÖ YHTEENSÄ | X | X | X | X |
| 19.01 | Siemenet ja taimet | X | X | X | X |
| 19.02 | Energia; voiteluaineet | X | X | X | X |
| 19.02/1 | — | sähkö |

Vertailuvuotta n koskevien tietojen toimittaminen

a

b

c

d

Nimike

Muuttujien luettelo

Marraskuu

vuosi n (maa-talouden taloustilit – arviot)

Maaliskuu

vuosi n + 1 (maa-talouden taloustilit – arviot)

syyskuu

vuosi n + 1 (maa-talouden taloustilit – tiedot)

syyskuu

vuosi n + 2 (maa-talouden alueelliset taloustilit – tiedot)

01

VILJAKASVIT (ml. siemenet)

X

X

X

X

01.1

Vehnä ja speltti

X

X

X

X

01.1/1

Tavallinen vehnä ja speltti

–

–

X

X

01.1/2

Durumvehnä

–

–

X

X

01.2

Ruis sekä vehnän ja rukiin seosvilja

X

X

X

X

01.3

Ohra

X

X

X

X

01.4

Kaura ja seosviljat

X

X

X

X

01.5

Viljamaissi

X

X

X

X

01.6

Riisi

X

X

X

X

01.7

Muut viljakasvit

X

X

X

X

02

TEOLLISUUSKASVIT

X

X

X

X

02.1

Öljykasvien siemenet ja hedelmät (ml. siemenet)

X

X

X

X

02.1/1

Rapsin- ja rypsinsiemenet

–

–

X

X

02.1/2

Auringonkukka

–

–

X

X

02.1/3

Soija

–

–

X

X

02.1/4

Muut öljykasvituotteet

–

–

X

X

02.2

Valkuaiskasvit (ml. siemenet)

X

X

X

X

02.3

Raakatupakka

X

X

X

X

02.4

Sokerijuurikas

X

X

X

X

02.5

Muut teollisuuskasvit

X

X

X

X

02.5/1

Kuitukasvit

–

–

X

–

02.5/2

Humala

–

–

X

–

02.5/3

Muut teollisuuskasvit: muut

–

–

X

–

03

REHUKASVIT

X

X

X

X

03.1

Rehumaissi

–

–

X

X

03.2

Rehujuurikasvit (ml. rehujuurikas)

–

–

X

X

03.3

Muut rehukasvit

–

–

X

X

04

VIHANNEKSET JA PUUTARHATALOUSTUOTTEET

X

X

X

X

04.1

Tuoreet vihannekset

X

X

X

X

04.1/1

Kukkakaali

–

–

X

–

04.1/2

Tomaatit

–

–

X

–

04.1/3

Muut tuoreet vihannekset

–

–

X

–

04.2

Taimet ja kukat

X

X

X

X

04.2/1

Taimet

–

–

X

–

04.2/2

Koristekasvit (ml. joulupuut)

–

–

X

–

04.2/3

Istutukset

–

–

X

–

05

PERUNAT (ml. siemenperunat)

X

X

X

X

06

HEDELMÄT

X

X

X

X

06.1

Tuoreet hedelmät

X

X

X

X

06.1/1

Syötäväksi tarkoitetut omenat

–

–

X

–

06.1/2

Syötäväksi tarkoitetut päärynät

–

–

X

–

06.1/3

Persikat

–

–

X

–

06.1/4

Muut tuoreet hedelmät

–

–

X

–

06.2

Sitrushedelmät

X

X

X

X

06.2/1

Makeat appelsiinit

–

–

X

–

06.2/2

Mandariinit

–

–

X

–

06.2/3

Sitruunat

–

–

X

–

06.2/4

Muut sitrushedelmät

–

–

X

–

06.3

Trooppiset hedelmät

X

X

X

X

06.4

Viinirypäleet

X

X

X

X

06.4/1

Syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet

–

–

X

–

06.4/2

Muut viinirypäleet

–

–

X

–

06.5

Oliivit

X

X

X

X

06.5/1

Syötäviksi tarkoitetut oliivit

–

–

X

–

06.5/2

Muut oliivit

–

–

X

–

07

VIINIT

X

X

X

X

07.1

Pöytäviini

–

–

X

–

07.2

Laatuviini

–

–

X

–

08

OLIIVIÖLJY

X

X

X

X

09

MUUT KASVINVILJELYTUOTTEET

X

X

X

X

09.1

Pääasiallisesti punontaan tai palmikointiin käytetyt kasviaineet

–

–

X

–

09.2

Siemenet

–

–

X

–

09.3

Muut kasvinviljelytuotteet: muut

–

–

X

–

10

KASVINVILJELYN TUOTOS (01–09)

X

X

X

X

11

ELÄIMET

X

X

X

X

11.1

Nautakarja

X

X

X

X

11.2

Siat

X

X

X

X

11.3

Hevoseläimet

X

X

X

X

11.4

Lampaat ja vuohet

X

X

X

X

11.5

Siipikarja

X

X

X

X

11.6

Muut eläimet

X

X

X

X

12

ELÄINTUOTTEET

X

X

X

X

12.1

Maito

X

X

X

X

12.2

Munat

X

X

X

X

12.3

Muut eläintuotteet

X

X

X

X

12.3/1

Raakavilla

–

–

X

–

12.3/2

Silkkiäistoukkien kotelot

–

–

X

–

12.3/3

Muut eläintuotteet: muut

–

–

X

–

13

KOTIELÄINTALOUDEN TUOTOS (11 + 12)

X

X

X

X

14

MAATALOUSTUOTTEIDEN TUOTOS (10 + 13)

X

X

X

X

15

MAATALOUSPALVELUJEN TUOTOS

X

X

X

X

15.1

Maatalouspalvelut

–

–

X

–

15.2

Maitokiintiöiden vuokraus

–

–

X

–

16

MAATALOUDEN TUOTOS (14 + 15)

X

X

X

X

17

MUUTA KUIN MAATALOUTTA OLEVAT SIVUTOIMINNOT (MAATALOUDESTA EROTTAMATTOMAT)

X

X

X

X

17.1

Maataloustuotteiden jalostus

X

X

X

X

17.2

Muut erottamattomat sivutoiminnot (tavarat ja palvelut)

X

X

X

X

18

MAATALOUSTOIMIALAN TUOTOS (16 + 17)

X

X

X

X

19

VÄLITUOTEKÄYTTÖ YHTEENSÄ

X

X

X

X

19.01

Siemenet ja taimet

X

X

X

X

19.02

Energia; voiteluaineet

X

X

X

X

19.02/1

—

sähkö

–

–

X

–

19.02/2

| — | kaasu |
| --- | --- |

—

kaasu

–

–

X

–

19.02/3

| — | muut polttoaineet |
| --- | --- |

—

muut polttoaineet

–

–

X

–

19.02/4

| — | muut |
| --- | --- |

—

muut

–

–

X

–

19.03

Lannoitteet ja maanparannusaineet

X

X

X

X

19.04

Kasvinsuojelu- ja torjunta-aineet

X

X

X

X

19.05

Eläinlääkintäkustannukset

X

X

X

X

19.06

Rehut

X

X

X

X

19.06/1

| — | muilta maatiloilta hankitut rehut |
| --- | --- |

—

muilta maatiloilta hankitut rehut

X

X

X

X

19.06/2

| — | maataloustoimialan ulkopuolelta ostetut rehut |
| --- | --- |

—

maataloustoimialan ulkopuolelta ostetut rehut

X

X

X

X

19.06/3

| — | saman maatilan tuottamat ja kuluttamat rehut |
| --- | --- |

—

saman maatilan tuottamat ja kuluttamat rehut

X

X

X

X

19.07

Välineiden huolto

X

X

X

X

19.08

Rakennusten huolto

X

X

X

X

19.09

Maatalouspalvelut

X

X

X

X

19.10

Välilliset rahoituspalvelut (FISIM)

X

X

X

X

19.11

Muut tavarat ja palvelut

X

X

X

X

20

PERUSHINTAINEN BRUTTOARVONLISÄYS (18 – 19)

X

X

X

X

21

KIINTEÄN PÄÄOMAN KULUMINEN

X

X

X

X

21.1

Laitteet

–

–

X

–

21.2

Rakennukset

–

–

X

–

21.3

Istutukset

–

–

X

–

21.4

Muut

–

–

X

–

22

PERUSHINTAINEN NETTOARVONLISÄYS (20 – 21)

X

X

X

X

2.   Tulonmuodostustili

| | | Vertailuvuotta n koskevien tietojen toimittaminen |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Nimike | Muuttujien luettelo | marraskuu
  vuosi n (maatalouden taloustilit – arviot) | maaliskuu
  vuosi n + 1 (maatalouden taloustilit – arviot) | syyskuu
  vuosi n + 1 (maatalouden taloustilit – tiedot) | syyskuu
  vuosi n + 2 (maatalouden alueelliset taloustilit – tiedot) |
| 23 | PALKANSAAJA-KORVAUKSET | X | X | X | X |
| 24 | MUUT TUOTANTOVEROT | X | X | X | X |
| 25 | MUUT TUOTANTOTUKI-PALKKIOT | X | X | X | X |
| 26 | TUOTANNONTEKIJÄTULO (22 – 24 + 25) | X | X | X | X |
| 27 | TOIMINTAYLI-JÄÄMÄ/SEKATULO (22 – 23 – 24 + 25) | X | X | X | X |

Vertailuvuotta n koskevien tietojen toimittaminen

a

b

c

d

Nimike

Muuttujien luettelo

marraskuu

vuosi n (maatalouden taloustilit – arviot)

maaliskuu

vuosi n + 1 (maatalouden taloustilit – arviot)

syyskuu

vuosi n + 1 (maatalouden taloustilit – tiedot)

syyskuu

vuosi n + 2 (maatalouden alueelliset taloustilit – tiedot)

23

PALKANSAAJA-KORVAUKSET

X

X

X

X

24

MUUT TUOTANTOVEROT

X

X

X

X

25

MUUT TUOTANTOTUKI-PALKKIOT

X

X

X

X

26

TUOTANNONTEKIJÄTULO (22 – 24 + 25)

X

X

X

X

27

TOIMINTAYLI-JÄÄMÄ/SEKATULO (22 – 23 – 24 + 25)

X

X

X

X

3.   Yrittäjätulon tili

| | | Vertailuvuotta n koskevien tietojen toimittaminen |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Nimike | Muuttujien luettelo | marraskuu
  vuosi n (maa-talouden taloustilit – arviot) | maaliskuu
  vuosi n + 1 (maatalouden taloustilit – arviot) | syyskuu
  vuosi n + 1 (maatalouden taloustilit – tiedot) | syyskuu
  vuosi n + +2 (maatalouden alueelliset taloustilit – tiedot) |
| 28 | MAANVUOKRAT | X | X | X | X |
| 29 | KERTYNYT MAKSAMATTA OLEVA KORKO | X | X | X | X |
| 30 | KORKOSAAMINEN | X | X | X | X |
| 31 | YRITTÄJÄTULO (27 – 28 – 29 + 30) | X | X | X | X |

Vertailuvuotta n koskevien tietojen toimittaminen

a

b

c

d

Nimike

Muuttujien luettelo

marraskuu

vuosi n (maa-talouden taloustilit – arviot)

maaliskuu

vuosi n + 1 (maatalouden taloustilit – arviot)

syyskuu

vuosi n + 1 (maatalouden taloustilit – tiedot)

syyskuu

vuosi n + +2 (maatalouden alueelliset taloustilit – tiedot)

28

MAANVUOKRAT

X

X

X

X

29

KERTYNYT MAKSAMATTA OLEVA KORKO

X

X

X

X

30

KORKOSAAMINEN

X

X

X

X

31

YRITTÄJÄTULO (27 – 28 – 29 + 30)

X

X

X

X

4.   Pääomatilin osatekijät

| | | Vertailuvuotta n koskevien tietojen toimittaminen |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Nimike | Muuttujien luettelo | marraskuu
  vuosi n (maa-talouden taloustilit – arviot) | maaliskuu
  vuosi n + 1 (maa-talouden taloustilit – arviot) | syyskuu
  vuosi n + 1 (maa-talouden taloustilit – tiedot) | syyskuu
  vuosi n + 2 (maa-talouden alueelliset taloustilit – tiedot) |
| 32 | KIINTEÄN PÄÄOMAN BRUTTOMUODOSTUS, MAATALOUSTUOTTEET | – | – | X | X |
| 32.1 | Kiinteän pääoman bruttomuodostus, istutukset | – | – | X | – |
| 32.2 | Kiinteän pääoman bruttomuodostus, eläimet | – | – | X | – |
| 33 | KIINTEÄN PÄÄOMAN BRUTTOMUODOSTUS, MUUT KUIN MAATALOUSTUOTTEET | – | – | X | X |
| 33.1 | Kiinteän pääoman bruttomuodostus, välineet | – | – | X | – |
| 33.2 | Kiinteän pääoman bruttomuodostus, rakennukset | – | – | X | – |
| 33.3 | Kiinteän pääoman bruttomuodostus, muut | – | – | X | – |
| 34 | KIINTEÄN PÄÄOMAN BRUTTOMUODOSTUS (EI SISÄLLÄ VÄHENNYSKELPOISTA ARVONLISÄVEROA) (32 + 33) | – | – | X | X |
| 35 | KIINTEÄN PÄÄOMAN NETTOMUODOSTUS (EI SISÄLLÄ VÄHENNYSKELPOISTA ARVONLISÄVEROA) (34 – 21) | – | – | X | X |
| 36 | VARASTOJEN MUUTOKSET | – | – | X | X |
| 37 | PÄÄOMANSIIRROT | – | – | X | X |
| 37.1 | Investointiavustukset | – | – | X | – |
| 37.2 | Muut pääomasiirrot | – | – | X | – |

Vertailuvuotta n koskevien tietojen toimittaminen

a

b

c

d

Nimike

Muuttujien luettelo

marraskuu

vuosi n (maa-talouden taloustilit – arviot)

maaliskuu

vuosi n + 1 (maa-talouden taloustilit – arviot)

syyskuu

vuosi n + 1 (maa-talouden taloustilit – tiedot)

syyskuu

vuosi n + 2 (maa-talouden alueelliset taloustilit – tiedot)

32

KIINTEÄN PÄÄOMAN BRUTTOMUODOSTUS, MAATALOUSTUOTTEET

–

–

X

X

32.1

Kiinteän pääoman bruttomuodostus, istutukset

–

–

X

–

32.2

Kiinteän pääoman bruttomuodostus, eläimet

–

–

X

–

33

KIINTEÄN PÄÄOMAN BRUTTOMUODOSTUS, MUUT KUIN MAATALOUSTUOTTEET

–

–

X

X

33.1

Kiinteän pääoman bruttomuodostus, välineet

–

–

X

–

33.2

Kiinteän pääoman bruttomuodostus, rakennukset

–

–

X

–

33.3

Kiinteän pääoman bruttomuodostus, muut

–

–

X

–

34

KIINTEÄN PÄÄOMAN BRUTTOMUODOSTUS (EI SISÄLLÄ VÄHENNYSKELPOISTA ARVONLISÄVEROA) (32 + 33)

–

–

X

X

35

KIINTEÄN PÄÄOMAN NETTOMUODOSTUS (EI SISÄLLÄ VÄHENNYSKELPOISTA ARVONLISÄVEROA) (34 – 21)

–

–

X

X

36

VARASTOJEN MUUTOKSET

–

–

X

X

37

PÄÄOMANSIIRROT

–

–

X

X

37.1

Investointiavustukset

–

–

X

–

37.2

Muut pääomasiirrot

–

–

X

–

5.   Maatalouden työpanos

| | | Vertailuvuotta n koskevien tietojen toimittaminen |
| --- | --- | --- |
| a | b | c |
| Nimike | Muuttujien luettelo | marraskuu
  vuosi n (maa-talouden taloustilit – arviot) | maaliskuu
  vuosi n + 1 (maa-talouden taloustilit – arviot) | syyskuu
  vuosi n + 1 (maa-talouden taloustilit – tiedot) |
| 38 | MAATALOUDEN KOKONAISTYÖPANOS | X | X | X |
| 38.1 | Maatalouden palkaton työpanos | X | X | X |
| 38.2 | Maatalouden palkallinen työpanos | X | X | X |

Vertailuvuotta n koskevien tietojen toimittaminen

a

b

c

Nimike

Muuttujien luettelo

marraskuu

vuosi n (maa-talouden taloustilit – arviot)

maaliskuu

vuosi n + 1 (maa-talouden taloustilit – arviot)

syyskuu

vuosi n + 1 (maa-talouden taloustilit – tiedot)

38

MAATALOUDEN KOKONAISTYÖPANOS

X

X

X

38.1

Maatalouden palkaton työpanos

X

X

X

38.2

Maatalouden palkallinen työpanos

X

X

X

---

PÄÄTÖKSET

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/22

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/591,

annettu 6 päivänä huhtikuuta 2022,

vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT’, 192 artiklan 3 kohdan mukaisesti toisiaan seuranneet yleiset ympäristöalan toimintaohjelmat ovat ohjanneet unionin ympäristöpolitiikan kehittämistä ja koordinointia ja muodostaneet puitteet unionin ympäristö- ja ilmastotoimille vuodesta 1973. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT’, 192 artiklan 3 kohdan mukaisesti toisiaan seuranneet yleiset ympäristöalan toimintaohjelmat ovat ohjanneet unionin ympäristöpolitiikan kehittämistä ja koordinointia ja muodostaneet puitteet unionin ympäristö- ja ilmastotoimille vuodesta 1973.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1386/2013/EU (4) perustettiin seitsemäs ympäristöalan toimintaohjelma, jäljempänä ’seitsemäs ympäristöohjelma’. Seitsemännessä ympäristöohjelmassa vahvistetaan 31 päivään joulukuuta 2020 saakka ulottuvat unionin ympäristötoimet sekä vuoteen 2050 ulottuva pitkän aikavälin visio. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1386/2013/EU (4) perustettiin seitsemäs ympäristöalan toimintaohjelma, jäljempänä ’seitsemäs ympäristöohjelma’. Seitsemännessä ympäristöohjelmassa vahvistetaan 31 päivään joulukuuta 2020 saakka ulottuvat unionin ympäristötoimet sekä vuoteen 2050 ulottuva pitkän aikavälin visio.

| (3) | Komission 15 päivänä toukokuuta 2019 julkaistussa kertomuksessa seitsemännen ympäristöohjelman arvioinnista todettiin, että vuoteen 2050 ulottuva visio ja ensisijaiset tavoitteet olivat edelleen ajankohtaisia, että seitsemäs ympäristöohjelma on auttanut lisäämään ympäristöpolitiikan toimien ennustettavuutta, nopeutta ja koordinointia ja että seitsemännen ympäristöohjelman rakenne ja sen toimintakehys ovat edistäneet synergioiden luomista ja lisänneet siten ympäristöpolitiikan tuloksellisuutta ja tehokkuutta. Siinä todettiin myös, että seitsemännessä ympäristöohjelmassa ennakoitiin Yhdistyneiden kansakuntien (YK) kestävän kehityksen toimintaohjelmaa Agenda 2030, jäljempänä ’YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelma’, korostamalla talouskasvun ja sosiaalisen hyvinvoinnin riippuvuutta hyvinvoivista luonnonvaroista, helpotettiin kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista ja autettiin unionia esiintymään ilmasto- ja ympäristöasioissa yhtenäisenä kansainvälisellä tasolla, mutta että luonnonsuojeluun ja terveyteen liittyvissä toimissa sekä ympäristönäkökohtien sisällyttämisessä muihin politiikan aloihin ei ole edistytty riittävästi. Siinä todettiin myös, että seitsemännessä ympäristöohjelmassa olisi voitu käsitellä enemmän sosiaalisia ongelmia ympäristö- ja sosiaalipolitiikan olemassa olevien yhteyksien pohjalta muun muassa haavoittuviin ryhmiin, työpaikkoihin, sosiaaliseen osallistamiseen ja eriarvoisuuteen kohdistuvan vaikutuksen osalta. Lisäksi komission kertomuksessa todetaan, että vaikka ympäristötavoitteet ovat monilla politiikan aloilla yhä kunnianhimoisempia, ympäristönsuojelun menot ovat pysyneet suhteellisen vakaina Euroopassa useita vuosia (noin kahdessa prosentissa BKT:stä) ja että ympäristölainsäädännön noudattamatta jättämisestä aiheutuu unionin taloudelle vuosittain noin 55 miljardin euron kustannukset terveyskustannuksina ja suorina ympäristöön kohdistuvina kustannuksina. Komission raportissa huomautettiin, että seitsemännen ympäristöohjelman täytäntöönpanoa olisi voitu tehostaa vahvemmalla seurantamekanismilla. |
| --- | --- |

(3)

Komission 15 päivänä toukokuuta 2019 julkaistussa kertomuksessa seitsemännen ympäristöohjelman arvioinnista todettiin, että vuoteen 2050 ulottuva visio ja ensisijaiset tavoitteet olivat edelleen ajankohtaisia, että seitsemäs ympäristöohjelma on auttanut lisäämään ympäristöpolitiikan toimien ennustettavuutta, nopeutta ja koordinointia ja että seitsemännen ympäristöohjelman rakenne ja sen toimintakehys ovat edistäneet synergioiden luomista ja lisänneet siten ympäristöpolitiikan tuloksellisuutta ja tehokkuutta. Siinä todettiin myös, että seitsemännessä ympäristöohjelmassa ennakoitiin Yhdistyneiden kansakuntien (YK) kestävän kehityksen toimintaohjelmaa Agenda 2030, jäljempänä ’YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelma’, korostamalla talouskasvun ja sosiaalisen hyvinvoinnin riippuvuutta hyvinvoivista luonnonvaroista, helpotettiin kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista ja autettiin unionia esiintymään ilmasto- ja ympäristöasioissa yhtenäisenä kansainvälisellä tasolla, mutta että luonnonsuojeluun ja terveyteen liittyvissä toimissa sekä ympäristönäkökohtien sisällyttämisessä muihin politiikan aloihin ei ole edistytty riittävästi. Siinä todettiin myös, että seitsemännessä ympäristöohjelmassa olisi voitu käsitellä enemmän sosiaalisia ongelmia ympäristö- ja sosiaalipolitiikan olemassa olevien yhteyksien pohjalta muun muassa haavoittuviin ryhmiin, työpaikkoihin, sosiaaliseen osallistamiseen ja eriarvoisuuteen kohdistuvan vaikutuksen osalta. Lisäksi komission kertomuksessa todetaan, että vaikka ympäristötavoitteet ovat monilla politiikan aloilla yhä kunnianhimoisempia, ympäristönsuojelun menot ovat pysyneet suhteellisen vakaina Euroopassa useita vuosia (noin kahdessa prosentissa BKT:stä) ja että ympäristölainsäädännön noudattamatta jättämisestä aiheutuu unionin taloudelle vuosittain noin 55 miljardin euron kustannukset terveyskustannuksina ja suorina ympäristöön kohdistuvina kustannuksina. Komission raportissa huomautettiin, että seitsemännen ympäristöohjelman täytäntöönpanoa olisi voitu tehostaa vahvemmalla seurantamekanismilla.

| (4) | Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) raportin ”The European environment – state and outlook 2020 – Knowledge for transition to a sustainable Europe”, jäljempänä ’SOER 2020 -raportti’, mukaan seuraavalla vuosikymmenellä unionilla on ainutlaatuinen tilaisuus osoittaa globaalia johtajuutta kestävyysasioissa ja tarttua systeemisiä ratkaisuja vaativiin kiireellisiin kestävyyshaasteisiin. Systeeminen muutos tarkoittaa perustavanlaatuista, uudistavaa ja monialaista muutosta, joka merkitsee suuria käänteitä järjestelmien tavoitteissa, kannustimissa, teknologioissa, sosiaalisissa käytännöissä ja normeissa, tietojärjestelmissä ja hallintotavoissa sekä niiden uudelleen suuntaamista. Kuten SOER 2020 -raportissa todetaan, yksi tärkeimmistä tekijöistä Euroopan jatkuvien ympäristöön ja kestävyyteen liittyvien haasteiden taustalla on se, että ne liittyvät erottamattomasti taloudelliseen toimintaan ja elämäntapoihin, erityisesti yhteiskuntajärjestelmiin, jotka tuottavat eurooppalaisille välttämättömyyshyödykkeitä, kuten elintarvikkeita, energiaa ja liikkumispalveluita. Varmistamalla toimintapolitiikkojen johdonmukaisuus nykyisten ympäristöpolitiikkojen kanssa ja näiden täysimääräinen täytäntöönpano edistettäisiin merkittävästi Euroopan vuoteen 2030 ulottuvien ympäristötavoitteiden saavuttamista ja YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman ja sen kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumista. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) raportin ”The European environment – state and outlook 2020 – Knowledge for transition to a sustainable Europe”, jäljempänä ’SOER 2020 -raportti’, mukaan seuraavalla vuosikymmenellä unionilla on ainutlaatuinen tilaisuus osoittaa globaalia johtajuutta kestävyysasioissa ja tarttua systeemisiä ratkaisuja vaativiin kiireellisiin kestävyyshaasteisiin. Systeeminen muutos tarkoittaa perustavanlaatuista, uudistavaa ja monialaista muutosta, joka merkitsee suuria käänteitä järjestelmien tavoitteissa, kannustimissa, teknologioissa, sosiaalisissa käytännöissä ja normeissa, tietojärjestelmissä ja hallintotavoissa sekä niiden uudelleen suuntaamista. Kuten SOER 2020 -raportissa todetaan, yksi tärkeimmistä tekijöistä Euroopan jatkuvien ympäristöön ja kestävyyteen liittyvien haasteiden taustalla on se, että ne liittyvät erottamattomasti taloudelliseen toimintaan ja elämäntapoihin, erityisesti yhteiskuntajärjestelmiin, jotka tuottavat eurooppalaisille välttämättömyyshyödykkeitä, kuten elintarvikkeita, energiaa ja liikkumispalveluita. Varmistamalla toimintapolitiikkojen johdonmukaisuus nykyisten ympäristöpolitiikkojen kanssa ja näiden täysimääräinen täytäntöönpano edistettäisiin merkittävästi Euroopan vuoteen 2030 ulottuvien ympäristötavoitteiden saavuttamista ja YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman ja sen kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumista.

| (5) | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 11 päivänä joulukuuta 2019 annetussa komission tiedonannossa esitetään komission vastaus SOER 2020 -raportissa yksilöityihin haasteisiin uutena kasvustrategiana vihreää ja digitaalista siirtymää varten; sen tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on kestävä, kilpailukykyinen, ilmastoneutraali ja resurssitehokas, sekä unionin luonnonpääoman suojelu, hoitaminen ja lisääminen samalla nykyisten ja tulevien sukupolvien elämänlaatua parantamalla. Etusijalla olisi oltava ilmasto- ja ympäristötavoitteiden nopea saavuttaminen samalla, kun suojellaan ihmisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöriskeiltä ja -vaikutuksilta sekä taataan oikeudenmukainen ja osallistava siirtymä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1119 (5) lainsäädäntöön sisällytetään unionin tavoite saavuttaa ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 11 päivänä joulukuuta 2019 annetussa komission tiedonannossa esitetään komission vastaus SOER 2020 -raportissa yksilöityihin haasteisiin uutena kasvustrategiana vihreää ja digitaalista siirtymää varten; sen tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on kestävä, kilpailukykyinen, ilmastoneutraali ja resurssitehokas, sekä unionin luonnonpääoman suojelu, hoitaminen ja lisääminen samalla nykyisten ja tulevien sukupolvien elämänlaatua parantamalla. Etusijalla olisi oltava ilmasto- ja ympäristötavoitteiden nopea saavuttaminen samalla, kun suojellaan ihmisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöriskeiltä ja -vaikutuksilta sekä taataan oikeudenmukainen ja osallistava siirtymä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1119 (5) lainsäädäntöön sisällytetään unionin tavoite saavuttaa ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä.

| (6) | Euroopan parlamentti korosti 28 päivänä marraskuuta 2019 hyväksymässään päätöslauselmassa ilmasto- ja ympäristöhätätilasta, että välittömät ja kunnianhimoiset toimet ovat ratkaisevan tärkeitä ja kehotti komissiota ryhtymään konkreettisiin toimiin kuten varmistamaan, että kaikki asiaankuuluvat tulevat lainsäädäntö- ja talousarvioehdotukset vastaavat täysin tavoitetta rajoittaa ilmaston lämpeneminen alle 1,5 celsiusasteeseen ja että ne eivät edistä luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä, ja puuttumaan unionin nykyisten ilmasto- ja ympäristöhätätilaa koskevien politiikkojen epäjohdonmukaisuuksiin etenkin uudistamalla kauaskantoisesti maatalous-, kauppa-, liikenne-, energia- ja infrastruktuuri-investointipolitiikkaansa. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan parlamentti korosti 28 päivänä marraskuuta 2019 hyväksymässään päätöslauselmassa ilmasto- ja ympäristöhätätilasta, että välittömät ja kunnianhimoiset toimet ovat ratkaisevan tärkeitä ja kehotti komissiota ryhtymään konkreettisiin toimiin kuten varmistamaan, että kaikki asiaankuuluvat tulevat lainsäädäntö- ja talousarvioehdotukset vastaavat täysin tavoitetta rajoittaa ilmaston lämpeneminen alle 1,5 celsiusasteeseen ja että ne eivät edistä luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä, ja puuttumaan unionin nykyisten ilmasto- ja ympäristöhätätilaa koskevien politiikkojen epäjohdonmukaisuuksiin etenkin uudistamalla kauaskantoisesti maatalous-, kauppa-, liikenne-, energia- ja infrastruktuuri-investointipolitiikkaansa.

| (7) | Euroopan vihreän kehityksen ohjelma tukee NextGenerationEU-elpymissuunnitelmaa, jolla edistetään investointeja vihreän ja digitaalisen siirtymän kannalta tärkeimpiin aloihin, jotta voidaan parantaa palautumis- ja selviytymiskykyä ja luoda kasvua ja työpaikkoja oikeudenmukaisessa ja osallistavassa yhteiskunnassa. Myös elpymis- ja palautumistukiväline, jolla yhdessä unionin vuosien 2021–2027 talousarvion kanssa vauhditetaan unionin talouden elpymistä covid-19-kriisistä, perustuu Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistettuihin ensisijaisiin tavoitteisiin. Lisäksi kaikissa NextGenerationEU-elpymissuunnitelmaan kuuluvissa aloitteissa noudatetaan soveltuvissa tapauksissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (6), jäljempänä ’luokitusjärjestelmäasetus’, 17 artiklassa vahvistettua ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta. NextGenerationEU-elpymissuunnitelma tarjoaa merkittävän tilaisuuden nopeuttaa siirtymistä kohti ilmastoneutraaliutta ja tehostaa ympäristönsuojelua. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan vihreän kehityksen ohjelma tukee NextGenerationEU-elpymissuunnitelmaa, jolla edistetään investointeja vihreän ja digitaalisen siirtymän kannalta tärkeimpiin aloihin, jotta voidaan parantaa palautumis- ja selviytymiskykyä ja luoda kasvua ja työpaikkoja oikeudenmukaisessa ja osallistavassa yhteiskunnassa. Myös elpymis- ja palautumistukiväline, jolla yhdessä unionin vuosien 2021–2027 talousarvion kanssa vauhditetaan unionin talouden elpymistä covid-19-kriisistä, perustuu Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistettuihin ensisijaisiin tavoitteisiin. Lisäksi kaikissa NextGenerationEU-elpymissuunnitelmaan kuuluvissa aloitteissa noudatetaan soveltuvissa tapauksissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (6), jäljempänä ’luokitusjärjestelmäasetus’, 17 artiklassa vahvistettua ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta. NextGenerationEU-elpymissuunnitelma tarjoaa merkittävän tilaisuuden nopeuttaa siirtymistä kohti ilmastoneutraaliutta ja tehostaa ympäristönsuojelua.

| (8) | Seitsemännen ympäristöohjelman voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2020 ja sitä koskevan päätöksen 4 artiklan 3 kohdan mukaan komissio antaa tarvittaessa hyvissä ajoin ehdotuksen kahdeksanneksi ympäristöalan toimintaohjelmaksi, jäljempänä ’kahdeksas ympäristöohjelma’, jotta seitsemännen ja kahdeksannen ympäristöohjelman välille ei synny katkoa. Komissio ilmoitti tiedonannossaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta, että kahdeksanteen ympäristöohjelmaan sisällytetään uusi seurantamekanismi sen varmistamiseksi, että unioni kykenee saavuttamaan ympäristötavoitteensa. |
| --- | --- |

(8)

Seitsemännen ympäristöohjelman voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2020 ja sitä koskevan päätöksen 4 artiklan 3 kohdan mukaan komissio antaa tarvittaessa hyvissä ajoin ehdotuksen kahdeksanneksi ympäristöalan toimintaohjelmaksi, jäljempänä ’kahdeksas ympäristöohjelma’, jotta seitsemännen ja kahdeksannen ympäristöohjelman välille ei synny katkoa. Komissio ilmoitti tiedonannossaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta, että kahdeksanteen ympäristöohjelmaan sisällytetään uusi seurantamekanismi sen varmistamiseksi, että unioni kykenee saavuttamaan ympäristötavoitteensa.

| (9) | SEUT 192 artiklan 3 kohdan mukaisesti kahdeksannessa ympäristöohjelmassa vahvistetaan ensisijaiset tavoitteet. Kahdeksannen ympäristöohjelman toteuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet hyväksytään SEUT 192 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

SEUT 192 artiklan 3 kohdan mukaisesti kahdeksannessa ympäristöohjelmassa vahvistetaan ensisijaiset tavoitteet. Kahdeksannen ympäristöohjelman toteuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet hyväksytään SEUT 192 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti.

| (10) | Toimenpiteissä, joilla kahdeksas ympäristöohjelma toteutetaan, kuten aloitteissa, ohjelmissa, investoinneissa, hankkeissa ja sopimuksissa, olisi otettava huomioon luokitusjärjestelmäasetuksen 17 artiklassa säädetty ”ei merkittävää haittaa” -periaate. |
| --- | --- |

(10)

Toimenpiteissä, joilla kahdeksas ympäristöohjelma toteutetaan, kuten aloitteissa, ohjelmissa, investoinneissa, hankkeissa ja sopimuksissa, olisi otettava huomioon luokitusjärjestelmäasetuksen 17 artiklassa säädetty ”ei merkittävää haittaa” -periaate.

| (11) | Kahdeksannen ympäristöohjelman olisi tuettava Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita noudatellen jo seitsemännessä ympäristöohjelmassa vahvistettua pitkän aikavälin tavoitetta, jonka mukaan viimeistään vuoteen 2050 mennessä elämme hyvää elämää maapallon resurssien rajoissa. Kahdeksas ympäristöohjelma on vuoteen 2030 ulottuva unionin yleinen ympäristöalan toimintaohjelma, joka ulottuu pidemmälle kuin Euroopan vihreän kehityksen ohjelma. Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaiset tavoitteet määräävät unionin päätöksenteon suunnan muun muassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman strategioiden ja aloitteiden, kuten vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian, uuden kiertotalouden toimintasuunnitelman, kestävyyttä edistävän kemikaalistrategian ja saasteettomuustoimintasuunnitelman, sitoumusten pohjalta mutta näihin rajoittumatta. |
| --- | --- |

(11)

Kahdeksannen ympäristöohjelman olisi tuettava Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita noudatellen jo seitsemännessä ympäristöohjelmassa vahvistettua pitkän aikavälin tavoitetta, jonka mukaan viimeistään vuoteen 2050 mennessä elämme hyvää elämää maapallon resurssien rajoissa. Kahdeksas ympäristöohjelma on vuoteen 2030 ulottuva unionin yleinen ympäristöalan toimintaohjelma, joka ulottuu pidemmälle kuin Euroopan vihreän kehityksen ohjelma. Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaiset tavoitteet määräävät unionin päätöksenteon suunnan muun muassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman strategioiden ja aloitteiden, kuten vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian, uuden kiertotalouden toimintasuunnitelman, kestävyyttä edistävän kemikaalistrategian ja saasteettomuustoimintasuunnitelman, sitoumusten pohjalta mutta näihin rajoittumatta.

| (12) | Ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen (7), jäljempänä ’Pariisin sopimus’, tavoitteena on vahvistaa maailmanlaajuisia toimia ilmastonmuutoksen uhan torjumiseksi muun muassa pitämällä maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle 2 °C:ssa suhteessa esiteolliseen aikaan ja pyrkimällä toimiin, joilla lämpötilan nousu saataisiin rajattua 1,5 °C:een suhteessa esiteolliseen aikaan, tiedostaen, että tämä vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen aiheuttamia riskejä ja vaikutuksia. |
| --- | --- |

(12)

Ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen (7), jäljempänä ’Pariisin sopimus’, tavoitteena on vahvistaa maailmanlaajuisia toimia ilmastonmuutoksen uhan torjumiseksi muun muassa pitämällä maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle 2 °C:ssa suhteessa esiteolliseen aikaan ja pyrkimällä toimiin, joilla lämpötilan nousu saataisiin rajattua 1,5 °C:een suhteessa esiteolliseen aikaan, tiedostaen, että tämä vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen aiheuttamia riskejä ja vaikutuksia.

| (13) | Kahdeksas ympäristöohjelma muodostaa perustan YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmassa ja sen kestävän kehityksen tavoitteissa määriteltyjen ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamiselle, ja sen olisi oltava yhdenmukainen Pariisin sopimuksen, Rion sopimusten ja muiden asiaankuuluvien kansainvälisten sopimusten tavoitteiden kanssa. Kahdeksannella ympäristöohjelmalla mahdollistetaan systeeminen muutos, joka johtaa sellaiseen unionin talouteen, joka varmistaa hyvinvoinnin maapallon resurssien rajoissa ja jossa kasvu on uusintavaa, sillä olisi myös varmistettava, että vihreä siirtymä toteutetaan oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla, ja edistettävä samalla eriarvoisuuden vähentämistä. Stockholm Resilience Centre -tutkimuskeskuksen kehittämän mallin mukaan ympäristöön ja ilmastoon liittyvien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen tukee sosiaalisia ja taloudellisia kestävän kehityksen tavoitteita, koska yhteiskuntamme ja taloutemme ovat riippuvaisia terveestä biosfääristä ja koska kestävä kehitys voi toteutua ainoastaan vakaan ja palautumis- ja selviytymiskykyisen maapallon tarjoamassa turvallisessa toimintaympäristössä. Jos unioni aikoo osoittaa globaalia johtajuutta kestävään kehitykseen siirtymisessä, on olennaisen tärkeää, että se saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet ja tukee kolmansia maita niiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

(13)

Kahdeksas ympäristöohjelma muodostaa perustan YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmassa ja sen kestävän kehityksen tavoitteissa määriteltyjen ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamiselle, ja sen olisi oltava yhdenmukainen Pariisin sopimuksen, Rion sopimusten ja muiden asiaankuuluvien kansainvälisten sopimusten tavoitteiden kanssa. Kahdeksannella ympäristöohjelmalla mahdollistetaan systeeminen muutos, joka johtaa sellaiseen unionin talouteen, joka varmistaa hyvinvoinnin maapallon resurssien rajoissa ja jossa kasvu on uusintavaa, sillä olisi myös varmistettava, että vihreä siirtymä toteutetaan oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla, ja edistettävä samalla eriarvoisuuden vähentämistä. Stockholm Resilience Centre -tutkimuskeskuksen kehittämän mallin mukaan ympäristöön ja ilmastoon liittyvien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen tukee sosiaalisia ja taloudellisia kestävän kehityksen tavoitteita, koska yhteiskuntamme ja taloutemme ovat riippuvaisia terveestä biosfääristä ja koska kestävä kehitys voi toteutua ainoastaan vakaan ja palautumis- ja selviytymiskykyisen maapallon tarjoamassa turvallisessa toimintaympäristössä. Jos unioni aikoo osoittaa globaalia johtajuutta kestävään kehitykseen siirtymisessä, on olennaisen tärkeää, että se saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet ja tukee kolmansia maita niiden saavuttamisessa.

| (14) | Toimet, joiden avulla pyritään saavuttamaan unionin ympäristö- ja ilmastotavoitteet, olisi toteutettava yhdenmukaisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon kanssa. |
| --- | --- |

(14)

Toimet, joiden avulla pyritään saavuttamaan unionin ympäristö- ja ilmastotavoitteet, olisi toteutettava yhdenmukaisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon kanssa.

| (15) | SEUT 191 artiklan 2 kohdan mukaan unionin ympäristöpolitiikalla pyritään suojelun korkeaan tasoon unionin eri alueiden tilanteiden erilaisuus huomioon ottaen ja se perustuu ennalta varautumisen periaatteelle sekä periaatteille, joiden mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä, ympäristövahingot olisi torjuttava ensisijaisesti niiden lähteellä ja saastuttajan olisi maksettava. |
| --- | --- |

(15)

SEUT 191 artiklan 2 kohdan mukaan unionin ympäristöpolitiikalla pyritään suojelun korkeaan tasoon unionin eri alueiden tilanteiden erilaisuus huomioon ottaen ja se perustuu ennalta varautumisen periaatteelle sekä periaatteille, joiden mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä, ympäristövahingot olisi torjuttava ensisijaisesti niiden lähteellä ja saastuttajan olisi maksettava.

| (16) | Kahdeksannen ympäristöohjelman olisi nopeutettava oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla vihreää siirtymistä ilmastoneutraaliin, kestävään, myrkyttömään, resurssitehokkaaseen, uusiutuvaan energiaan perustuvaan, palautumis- ja selviytymiskykyiseen ja kilpailukykyiseen kiertotalouteen, joka antaa maapallolle enemmän kuin ottaa. Vihreän siirtymisen tulisi tapahtua systeemisen muutoksen mahdollistavassa hyvinvointitaloudessa, jossa kasvu on uusintavaa, jossa otetaan huomioon se, että yhteiskuntiemme hyvinvointi ja vauraus riippuvat vakaasta ilmastosta, terveestä ympäristöstä ja kukoistavista ekosysteemeistä, ja joka tarjoaa turvallisen toimintaympäristön maapallon resurssien rajoissa. Kun maailman väestö ja luonnonvarojen kysyntä kasvavat edelleen, taloudellisen toiminnan olisi kehityttävä kestävällä tavalla, joka ei aiheuta vahinkoa vaan kääntää ilmastonmuutoksen suunnan, suojelee, ennallistaa ja parantaa ympäristön tilaa muun muassa pysäyttämällä luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen ja kääntämällä tämän suuntauksen, ehkäisee ympäristön tilan heikkenemistä, suojelee terveyttä ja hyvinvointia kielteisiltä ympäristöriskeiltä ja -vaikutuksilta, ehkäisee saastumista ja minimoi sen, johtaa luonnonpääoman säilyttämiseen ja rikastuttamiseen ja kestävän biotalouden edistämiseen; näin varmistetaan uusiutuvien ja uusiutumattomien luonnonvarojen runsaus. Jatkuvan tutkimuksen ja innovoinnin, tuotanto- ja kulutusmallien muuttamisen, uusiin haasteisiin mukautumisen ja yhdessä luomisen kautta hyvinvointitalous lujittaa palautumis- ja selviytymiskykyä ja suojelee nykyisten ja tulevien sukupolvien hyvinvointia. |
| --- | --- |

(16)

Kahdeksannen ympäristöohjelman olisi nopeutettava oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla vihreää siirtymistä ilmastoneutraaliin, kestävään, myrkyttömään, resurssitehokkaaseen, uusiutuvaan energiaan perustuvaan, palautumis- ja selviytymiskykyiseen ja kilpailukykyiseen kiertotalouteen, joka antaa maapallolle enemmän kuin ottaa. Vihreän siirtymisen tulisi tapahtua systeemisen muutoksen mahdollistavassa hyvinvointitaloudessa, jossa kasvu on uusintavaa, jossa otetaan huomioon se, että yhteiskuntiemme hyvinvointi ja vauraus riippuvat vakaasta ilmastosta, terveestä ympäristöstä ja kukoistavista ekosysteemeistä, ja joka tarjoaa turvallisen toimintaympäristön maapallon resurssien rajoissa. Kun maailman väestö ja luonnonvarojen kysyntä kasvavat edelleen, taloudellisen toiminnan olisi kehityttävä kestävällä tavalla, joka ei aiheuta vahinkoa vaan kääntää ilmastonmuutoksen suunnan, suojelee, ennallistaa ja parantaa ympäristön tilaa muun muassa pysäyttämällä luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen ja kääntämällä tämän suuntauksen, ehkäisee ympäristön tilan heikkenemistä, suojelee terveyttä ja hyvinvointia kielteisiltä ympäristöriskeiltä ja -vaikutuksilta, ehkäisee saastumista ja minimoi sen, johtaa luonnonpääoman säilyttämiseen ja rikastuttamiseen ja kestävän biotalouden edistämiseen; näin varmistetaan uusiutuvien ja uusiutumattomien luonnonvarojen runsaus. Jatkuvan tutkimuksen ja innovoinnin, tuotanto- ja kulutusmallien muuttamisen, uusiin haasteisiin mukautumisen ja yhdessä luomisen kautta hyvinvointitalous lujittaa palautumis- ja selviytymiskykyä ja suojelee nykyisten ja tulevien sukupolvien hyvinvointia.

| (17) | Kahdeksannessa ympäristöohjelmassa olisi asetettava aihekohtaiset ensisijaiset tavoitteet, jotka koskevat ilmastonmuutoksen hillintää, siihen sopeutumista, maa- ja meriluonnon monimuotoisuuden suojelemista ja ennallistamista, myrkytöntä kiertotaloutta, saasteetonta ympäristöä sekä tuotannosta ja kulutuksesta aiheutuvien ympäristöpaineiden minimoimista kaikilla talouden aloilla. Kyseiset aihekohtaiset ensisijaiset tavoitteet, jotka koskevat sekä ympäristövahinkojen aiheuttajia että niiden vaikutuksia, liittyvät erottamattomasti toisiinsa. Niiden saavuttaminen edellyttää näin ollen systeemistä lähestymistapaa. Lisäksi kahdeksannessa ympäristöohjelmassa olisi yksilöitävä mahdollistavat edellytykset, joiden avulla kaikki asianomaiset toimijat saavuttavat johdonmukaisesti pitkän aikavälin ja aihekohtaiset ensisijaiset tavoitteet. |
| --- | --- |

(17)

Kahdeksannessa ympäristöohjelmassa olisi asetettava aihekohtaiset ensisijaiset tavoitteet, jotka koskevat ilmastonmuutoksen hillintää, siihen sopeutumista, maa- ja meriluonnon monimuotoisuuden suojelemista ja ennallistamista, myrkytöntä kiertotaloutta, saasteetonta ympäristöä sekä tuotannosta ja kulutuksesta aiheutuvien ympäristöpaineiden minimoimista kaikilla talouden aloilla. Kyseiset aihekohtaiset ensisijaiset tavoitteet, jotka koskevat sekä ympäristövahinkojen aiheuttajia että niiden vaikutuksia, liittyvät erottamattomasti toisiinsa. Niiden saavuttaminen edellyttää näin ollen systeemistä lähestymistapaa. Lisäksi kahdeksannessa ympäristöohjelmassa olisi yksilöitävä mahdollistavat edellytykset, joiden avulla kaikki asianomaiset toimijat saavuttavat johdonmukaisesti pitkän aikavälin ja aihekohtaiset ensisijaiset tavoitteet.

| (18) | Kahdeksannen ympäristöohjelman yhteydessä tehtävissä vaikutustenarvioinneissa olisi otettava huomioon kaikki välittömät ja pitkän aikavälin ympäristö- ja ilmastovaikutukset osana yhdennettyä talous-, sosiaalisten ja ympäristövaikutusten analyysia, mukaan lukien niiden kumulatiiviset vaikutukset, sekä toimien ja toimimatta jättämisen kustannukset. Kyseisten vaikutustenarviointien olisi perustuttava laajoihin ja avoimiin kuulemisiin. Kahdeksan viikon kuluessa julkisen kuulemisen päättymisestä komission olisi annettava yksityiskohtaista palautetta sidosryhmien kuulemisesta saaduista vastauksista ja eriteltävä vastaukset sidosryhmätyypeittäin. |
| --- | --- |

(18)

Kahdeksannen ympäristöohjelman yhteydessä tehtävissä vaikutustenarvioinneissa olisi otettava huomioon kaikki välittömät ja pitkän aikavälin ympäristö- ja ilmastovaikutukset osana yhdennettyä talous-, sosiaalisten ja ympäristövaikutusten analyysia, mukaan lukien niiden kumulatiiviset vaikutukset, sekä toimien ja toimimatta jättämisen kustannukset. Kyseisten vaikutustenarviointien olisi perustuttava laajoihin ja avoimiin kuulemisiin. Kahdeksan viikon kuluessa julkisen kuulemisen päättymisestä komission olisi annettava yksityiskohtaista palautetta sidosryhmien kuulemisesta saaduista vastauksista ja eriteltävä vastaukset sidosryhmätyypeittäin.

| (19) | Siirtyminen hyvinvointitalouteen, jossa kasvu on uusintavaa, sisältyy kahdeksanteen ympäristöohjelmaan ja vahvistetaan sekä vuoden 2030 että 2050 ensisijaisissa tavoitteissa. Kyseisen siirtymän varmistamiseksi unionin on tarpeen kehittää kokonaisvaltaisempi lähestymistapa poliittiseen päätöksentekoon muun muassa käyttämällä yleistä tulostaulua, jolla mitataan BKT:n lisäksi muutakin taloudellista, sosiaalista ja ympäristöön liittyvää edistystä. Laatimalla yhteenveto indikaattoreista, jotka ovat osa unionin toimia YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanemiseksi, saataisiin yleiskuva olemassa olevista indikaattori- ja seurantaprosesseista ja saataisiin mahdollisuuksien mukaan tietoa siitä, kuinka kaukana tavoitteista ollaan, ja indikaattorit toimisivat myös viime kädessä toimintapoliittisena yhteenvetona päätöksenteon ohjaamiseksi. Tällaisten indikaattoreiden laatiminen sisältyy sen vuoksi kahdeksanteen ympäristöohjelmaan mahdollistavana edellytyksenä. |
| --- | --- |

(19)

Siirtyminen hyvinvointitalouteen, jossa kasvu on uusintavaa, sisältyy kahdeksanteen ympäristöohjelmaan ja vahvistetaan sekä vuoden 2030 että 2050 ensisijaisissa tavoitteissa. Kyseisen siirtymän varmistamiseksi unionin on tarpeen kehittää kokonaisvaltaisempi lähestymistapa poliittiseen päätöksentekoon muun muassa käyttämällä yleistä tulostaulua, jolla mitataan BKT:n lisäksi muutakin taloudellista, sosiaalista ja ympäristöön liittyvää edistystä. Laatimalla yhteenveto indikaattoreista, jotka ovat osa unionin toimia YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanemiseksi, saataisiin yleiskuva olemassa olevista indikaattori- ja seurantaprosesseista ja saataisiin mahdollisuuksien mukaan tietoa siitä, kuinka kaukana tavoitteista ollaan, ja indikaattorit toimisivat myös viime kädessä toimintapoliittisena yhteenvetona päätöksenteon ohjaamiseksi. Tällaisten indikaattoreiden laatiminen sisältyy sen vuoksi kahdeksanteen ympäristöohjelmaan mahdollistavana edellytyksenä.

| (20) | YK:n ympäristöohjelma ja OECD:n maailmanlaajuinen ympäristöfoorumi (Global Forum on Environment) ovat korostaneet, että ympäristön muutoksilla on sukupuolikohtaisia vaikutuksia. Sukupuolen mukaan eriytyneet roolit aiheuttavat myös sen, että naiset ja miehet ovat eri tavalla haavoittuvia ilmastonmuutoksen vaikutuksille, ja ilmastonmuutoksen vaikutukset pahentavat sukupuolten epätasa-arvoa. Sen vuoksi kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseen liittyviä toimia ja päämääriä on tarpeen tarkastella sukupuolinäkökulmasta, jotta voidaan auttaa varmistamaan, että sukupuolten epätasa-arvo ei jatku. |
| --- | --- |

(20)

YK:n ympäristöohjelma ja OECD:n maailmanlaajuinen ympäristöfoorumi (Global Forum on Environment) ovat korostaneet, että ympäristön muutoksilla on sukupuolikohtaisia vaikutuksia. Sukupuolen mukaan eriytyneet roolit aiheuttavat myös sen, että naiset ja miehet ovat eri tavalla haavoittuvia ilmastonmuutoksen vaikutuksille, ja ilmastonmuutoksen vaikutukset pahentavat sukupuolten epätasa-arvoa. Sen vuoksi kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseen liittyviä toimia ja päämääriä on tarpeen tarkastella sukupuolinäkökulmasta, jotta voidaan auttaa varmistamaan, että sukupuolten epätasa-arvo ei jatku.

| (21) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (8) 35 artiklan mukaan energiaunionin tilaa koskevassa katsauksessa käsitellään jäsenvaltioiden edistymistä energiatukien lakkauttamisessa asteittain erityisesti fossiilisilta polttoaineilta. Kyseisen asetuksen 17 artiklassa säädetään, että komissio, jota avustaa energiaunionikomitea, hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, mukaan lukien menetelmästä energiatukien lakkauttamista asteittain erityisesti fossiilisilta polttoaineilta koskevaa raportointia varten. Lisäksi komissio tukee jäsenvaltioita meneillään olevan tutkimuksen tulosten perusteella muiden ympäristölle haitallisten tukien asteittaisessa poistamisessa. |
| --- | --- |

(21)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (8) 35 artiklan mukaan energiaunionin tilaa koskevassa katsauksessa käsitellään jäsenvaltioiden edistymistä energiatukien lakkauttamisessa asteittain erityisesti fossiilisilta polttoaineilta. Kyseisen asetuksen 17 artiklassa säädetään, että komissio, jota avustaa energiaunionikomitea, hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, mukaan lukien menetelmästä energiatukien lakkauttamista asteittain erityisesti fossiilisilta polttoaineilta koskevaa raportointia varten. Lisäksi komissio tukee jäsenvaltioita meneillään olevan tutkimuksen tulosten perusteella muiden ympäristölle haitallisten tukien asteittaisessa poistamisessa.

| (22) | Jotta voidaan täyttää vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian tarpeet, mukaan lukien Natura 2000 -investointiprioriteetit ja vihreän infrastruktuurin investointiprioriteetit, komissio on arvioinut, että luontoon liittyviin menoihin olisi osoitettava vähintään 20 miljardia euroa vuodessa. Tämä edellyttää yksityisen ja julkisen rahoituksen hankkimista sekä kansallisella että unionin tasolla, myös useista eri ohjelmista. |
| --- | --- |

(22)

Jotta voidaan täyttää vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian tarpeet, mukaan lukien Natura 2000 -investointiprioriteetit ja vihreän infrastruktuurin investointiprioriteetit, komissio on arvioinut, että luontoon liittyviin menoihin olisi osoitettava vähintään 20 miljardia euroa vuodessa. Tämä edellyttää yksityisen ja julkisen rahoituksen hankkimista sekä kansallisella että unionin tasolla, myös useista eri ohjelmista.

| (23) | Komission 14 päivänä lokakuuta 2020 antaman tiedonannon ”Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – kohti myrkytöntä ympäristöä” mukaisesti kahdeksannella ympäristöohjelmalla olisi tuettava unionin pyrkimyksiä edistää kemikaalien hyvää hallintaa kansainvälisen yhteistyön ja kumppanuuksien avulla kahdenvälisillä, alueellisilla ja monenvälisillä foorumeilla sekä yhteistyössä kolmansien maiden kanssa. Unioni varmistaa kansainvälisten sitoumustensa mukaisesti, että unionissa kiellettyjä vaarallisia kemikaaleja ei tuoteta vientiin, muun muassa muuttamalla tarvittaessa asiaankuuluvaa lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(23)

Komission 14 päivänä lokakuuta 2020 antaman tiedonannon ”Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – kohti myrkytöntä ympäristöä” mukaisesti kahdeksannella ympäristöohjelmalla olisi tuettava unionin pyrkimyksiä edistää kemikaalien hyvää hallintaa kansainvälisen yhteistyön ja kumppanuuksien avulla kahdenvälisillä, alueellisilla ja monenvälisillä foorumeilla sekä yhteistyössä kolmansien maiden kanssa. Unioni varmistaa kansainvälisten sitoumustensa mukaisesti, että unionissa kiellettyjä vaarallisia kemikaaleja ei tuoteta vientiin, muun muassa muuttamalla tarvittaessa asiaankuuluvaa lainsäädäntöä.

| (24) | Sekä unionissa että maailmanlaajuisesti erilainen ihmisen toiminta, kuten huono maankäytön suunnittelu, maankäytön muutokset, kestämättömät maatalouskäytännöt, maan viljelykäytöstä luopuminen, saastuminen, kestämättömät metsätalouden käytännöt ja maaperän sulkeminen, sekä luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen ja ilmastonmuutos, usein yhdessä muiden tekijöiden kanssa huonontaa edelleen maata ja maaperää ja heikentää näin maan ja maaperän kykyä tuottaa ekosysteemipalveluja ja -toimintoja. |
| --- | --- |

(24)

Sekä unionissa että maailmanlaajuisesti erilainen ihmisen toiminta, kuten huono maankäytön suunnittelu, maankäytön muutokset, kestämättömät maatalouskäytännöt, maan viljelykäytöstä luopuminen, saastuminen, kestämättömät metsätalouden käytännöt ja maaperän sulkeminen, sekä luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen ja ilmastonmuutos, usein yhdessä muiden tekijöiden kanssa huonontaa edelleen maata ja maaperää ja heikentää näin maan ja maaperän kykyä tuottaa ekosysteemipalveluja ja -toimintoja.

| (25) | Globaali elintarvikejärjestelmä, mukaan lukien maatalous, kalastus ja vesiviljely, on yksi tärkeimmistä ilmastonmuutoksen ja ympäristön tilan heikkenemisen, myös maailmanlaajuisen metsäkadon, syistä. Unionin elintarvikejärjestelmää on tarpeen muuttaa, jotta voidaan varmistaa kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen. |
| --- | --- |

(25)

Globaali elintarvikejärjestelmä, mukaan lukien maatalous, kalastus ja vesiviljely, on yksi tärkeimmistä ilmastonmuutoksen ja ympäristön tilan heikkenemisen, myös maailmanlaajuisen metsäkadon, syistä. Unionin elintarvikejärjestelmää on tarpeen muuttaa, jotta voidaan varmistaa kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen.

| (26) | Biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) 29 päivänä lokakuuta 2020 päivätyssä työpajaraportissa luonnon monimuotoisuudesta ja pandemioista ”Workshop report on Biodiversity and Pandemics” todetaan, että pandemioiden taustalla ovat ne samat maailmanlaajuiset ympäristömuutokset, jotka aiheuttavat luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä ja ilmastonmuutosta, mukaan lukien maankäytön muutokset, maanviljelyn laajentuminen ja tehostuminen, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppa ja kulutus sekä muut tekijät. Ilmastonmuutos on osoitettu yhdeksi syyksi tautien puhkeamiseen, ja se todennäköisesti aiheuttaa tulevaisuudessa huomattavan pandemiariskin, ja luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen on yhteydessä myös maiseman muuttumiseen ja voi joissakin tapauksissa lisätä uusien tautien riskiä. Raportin mukaan toimimatta jättämisen kustannukset ovat huomattavasti suuremmat kuin täytäntöönpanokustannukset, jotka aiheutuvat pandemioiden ehkäisemistä koskevista maailmanlaajuisista strategioista, jotka perustuvat luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kaupan ja maankäytön muutosten vähentämiseen sekä ”yhteinen terveys” -lähestymistavan mukaisen seurannan lisäämiseen. |
| --- | --- |

(26)

Biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) 29 päivänä lokakuuta 2020 päivätyssä työpajaraportissa luonnon monimuotoisuudesta ja pandemioista ”Workshop report on Biodiversity and Pandemics” todetaan, että pandemioiden taustalla ovat ne samat maailmanlaajuiset ympäristömuutokset, jotka aiheuttavat luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä ja ilmastonmuutosta, mukaan lukien maankäytön muutokset, maanviljelyn laajentuminen ja tehostuminen, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppa ja kulutus sekä muut tekijät. Ilmastonmuutos on osoitettu yhdeksi syyksi tautien puhkeamiseen, ja se todennäköisesti aiheuttaa tulevaisuudessa huomattavan pandemiariskin, ja luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen on yhteydessä myös maiseman muuttumiseen ja voi joissakin tapauksissa lisätä uusien tautien riskiä. Raportin mukaan toimimatta jättämisen kustannukset ovat huomattavasti suuremmat kuin täytäntöönpanokustannukset, jotka aiheutuvat pandemioiden ehkäisemistä koskevista maailmanlaajuisista strategioista, jotka perustuvat luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kaupan ja maankäytön muutosten vähentämiseen sekä ”yhteinen terveys” -lähestymistavan mukaisen seurannan lisäämiseen.

| (27) | Covid-19-pandemia, joka on johtanut ennennäkemättömään maailmanlaajuiseen terveys- ja talouskriisiin, on tuonut jälleen esille sen, miten tärkeää on soveltaa päätöksenteossa monialaista ”yhteinen terveys” -lähestymistapaa, jossa tunnustetaan, että ihmisten terveys riippuu ympäristön tilasta ja on yhteydessä sen osatekijöihin, kuten eläinten terveyteen, ja että terveysuhkien torjumiseksi toteutettavissa toimissa on otettava huomioon terveyden ja ympäristön välisten suhteiden monitahoisuus. Kahdeksannella ympäristöohjelmalla olisi edistettävä ”yhteinen terveys” -lähestymistavan ottamista täysimääräisesti osaksi päätöksentekoa kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

(27)

Covid-19-pandemia, joka on johtanut ennennäkemättömään maailmanlaajuiseen terveys- ja talouskriisiin, on tuonut jälleen esille sen, miten tärkeää on soveltaa päätöksenteossa monialaista ”yhteinen terveys” -lähestymistapaa, jossa tunnustetaan, että ihmisten terveys riippuu ympäristön tilasta ja on yhteydessä sen osatekijöihin, kuten eläinten terveyteen, ja että terveysuhkien torjumiseksi toteutettavissa toimissa on otettava huomioon terveyden ja ympäristön välisten suhteiden monitahoisuus. Kahdeksannella ympäristöohjelmalla olisi edistettävä ”yhteinen terveys” -lähestymistavan ottamista täysimääräisesti osaksi päätöksentekoa kaikilla tasoilla.

| (28) | Edistyminen kohti sitä, että tunnustetaan oikeus puhtaaseen, terveeseen ja kestävään ympäristöön Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman 48/13 mukaisesti, on mahdollistava edellytys kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiselle. |
| --- | --- |

(28)

Edistyminen kohti sitä, että tunnustetaan oikeus puhtaaseen, terveeseen ja kestävään ympäristöön Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman 48/13 mukaisesti, on mahdollistava edellytys kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiselle.

| (29) | Ilmaisu ”ekosysteemiin perustuva lähestymistapa” on otettu käyttöön biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisesti strategiana, joka koskee maan, veden ja elollisten luonnonvarojen yhdennettyä hallinnointia ja jolla edistetään niiden säilyttämistä ja kestävää käyttöä tasapuolisella tavalla, jotta voidaan tukea kyseisen yleissopimuksen kolmen tavoitteen eli luonnon monimuotoisuuden suojelun, kestävän käytön ja hyödyn tasapuolisen jaon tasapainoa. |
| --- | --- |

(29)

Ilmaisu ”ekosysteemiin perustuva lähestymistapa” on otettu käyttöön biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisesti strategiana, joka koskee maan, veden ja elollisten luonnonvarojen yhdennettyä hallinnointia ja jolla edistetään niiden säilyttämistä ja kestävää käyttöä tasapuolisella tavalla, jotta voidaan tukea kyseisen yleissopimuksen kolmen tavoitteen eli luonnon monimuotoisuuden suojelun, kestävän käytön ja hyödyn tasapuolisen jaon tasapainoa.

| (30) | Euroopan ympäristökeskuksen luontoon perustuvia ratkaisuja käsittelevän raportin ”Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction” mukaan luontoon perustuvat ratkaisut ilmastonmuutokseen sopeutumisessa ja katastrofiriskin vähentämisessä ovat toimia, jotka vaikuttavat yhdessä luonnon kanssa ja sitä vahvistaen ekosysteemien ennallistamiseksi ja suojelemiseksi ja yhteiskunnan auttamiseksi sopeutumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ja hidastamaan lämpenemistä ja jotka tuottavat monia muita hyötyjä. Luontoon perustuvien ratkaisujen täytäntöönpanon olisi oltava johdonmukaista kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(30)

Euroopan ympäristökeskuksen luontoon perustuvia ratkaisuja käsittelevän raportin ”Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction” mukaan luontoon perustuvat ratkaisut ilmastonmuutokseen sopeutumisessa ja katastrofiriskin vähentämisessä ovat toimia, jotka vaikuttavat yhdessä luonnon kanssa ja sitä vahvistaen ekosysteemien ennallistamiseksi ja suojelemiseksi ja yhteiskunnan auttamiseksi sopeutumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ja hidastamaan lämpenemistä ja jotka tuottavat monia muita hyötyjä. Luontoon perustuvien ratkaisujen täytäntöönpanon olisi oltava johdonmukaista kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden kanssa.

| (31) | Luonnonpääoman tilinpidolla, joka on väline, jolla pyritään mittaamaan luonnonpääomakannan muutoksia eri mittareilla ja sisällyttämään ekosysteemipalvelujen arvo tilinpito- ja raportointijärjestelmiin, olisi tuettava sen mittaamista, miten edistytään kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä ja luonnon monimuotoisuuden suojelemista ja ennallistamista koskevissa kunnianhimoisissa tavoitteissa ja toimenpiteissä, mutta se ei voi kuitenkaan korvata niitä. |
| --- | --- |

(31)

Luonnonpääoman tilinpidolla, joka on väline, jolla pyritään mittaamaan luonnonpääomakannan muutoksia eri mittareilla ja sisällyttämään ekosysteemipalvelujen arvo tilinpito- ja raportointijärjestelmiin, olisi tuettava sen mittaamista, miten edistytään kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä ja luonnon monimuotoisuuden suojelemista ja ennallistamista koskevissa kunnianhimoisissa tavoitteissa ja toimenpiteissä, mutta se ei voi kuitenkaan korvata niitä.

| (32) | Meri- ja rannikkoekosysteemien, kuten mangrovemetsien, koralliriuttojen, marskimaiden ja meriheinäniittyjen, tila heikkenee; tämä johtuu haitallisista käytännöistä, saastumisesta ja rehevöitymisen ja happamoitumisen kaltaisista prosesseista, jotka aiheuttavat niille haittaa ja vaikuttavat niiden ylläpitämään luonnon monimuotoisuuteen, niiden tarjoamiin ekosysteemipalveluihin ja -toimintoihin ja niiden kykyyn toimia hiilinieluina. Meri- ja rannikkoekosysteemien, valtameren pohja mukaan lukien, suojelemiseksi ja ennallistamiseksi tarvitaan kiireellisiä toimia. Valtamerten suojelu ja säilyttäminen ovat maailmanlaajuinen haaste, ja vastuu siitä on yhteinen; on tarpeen lisätä tietämystä valtameristä ja parantaa niiden tuntemusta, jotta voidaan edistää tehokkaiden toimenpiteiden hyväksymistä ja täytäntöönpanoa yhteiskunnan kaikilla tasoilla ja kaikkien toimijoiden keskuudessa. |
| --- | --- |

(32)

Meri- ja rannikkoekosysteemien, kuten mangrovemetsien, koralliriuttojen, marskimaiden ja meriheinäniittyjen, tila heikkenee; tämä johtuu haitallisista käytännöistä, saastumisesta ja rehevöitymisen ja happamoitumisen kaltaisista prosesseista, jotka aiheuttavat niille haittaa ja vaikuttavat niiden ylläpitämään luonnon monimuotoisuuteen, niiden tarjoamiin ekosysteemipalveluihin ja -toimintoihin ja niiden kykyyn toimia hiilinieluina. Meri- ja rannikkoekosysteemien, valtameren pohja mukaan lukien, suojelemiseksi ja ennallistamiseksi tarvitaan kiireellisiä toimia. Valtamerten suojelu ja säilyttäminen ovat maailmanlaajuinen haaste, ja vastuu siitä on yhteinen; on tarpeen lisätä tietämystä valtameristä ja parantaa niiden tuntemusta, jotta voidaan edistää tehokkaiden toimenpiteiden hyväksymistä ja täytäntöönpanoa yhteiskunnan kaikilla tasoilla ja kaikkien toimijoiden keskuudessa.

| (33) | Ympäristön tilan heikkenemisen ja ilmastonmuutoksen kielteisten vaikutusten odotetaan lisääntyvän entisestään tulevina vuosina, ja ne kohdistuvat eniten kehitysmaihin ja haavoittuviin väestöihin. Jotta voidaan parantaa palautumis- ja selviytymiskykyä ja tukea kolmansia maita niiden pyrkimyksissä hillitä ilmastonmuutosta ja sopeutua siihen sekä suojella luonnon monimuotoisuutta, unionin ja jäsenvaltioiden kolmansille maille antamalla rahoitustuella olisi edistettävä YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmaa, Pariisin sopimusta sekä biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen vuoden 2020 jälkeistä maailmanlaajuista kehystä ja sen olisi oltava kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden mukaista. Lisäksi unionin ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että Pariisin sopimus ja muut kansainväliset ilmasto- ja ympäristösopimukset pannaan täytäntöön tavalla, joka heijastaa oikeudenmukaisuuden ja yhteisen mutta eriytyneen vastuun sekä omien valmiuksien periaatteita, kuten myös Pariisin sopimuksen 2 artiklan 2 kohdassa määrätään. |
| --- | --- |

(33)

Ympäristön tilan heikkenemisen ja ilmastonmuutoksen kielteisten vaikutusten odotetaan lisääntyvän entisestään tulevina vuosina, ja ne kohdistuvat eniten kehitysmaihin ja haavoittuviin väestöihin. Jotta voidaan parantaa palautumis- ja selviytymiskykyä ja tukea kolmansia maita niiden pyrkimyksissä hillitä ilmastonmuutosta ja sopeutua siihen sekä suojella luonnon monimuotoisuutta, unionin ja jäsenvaltioiden kolmansille maille antamalla rahoitustuella olisi edistettävä YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmaa, Pariisin sopimusta sekä biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen vuoden 2020 jälkeistä maailmanlaajuista kehystä ja sen olisi oltava kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden mukaista. Lisäksi unionin ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että Pariisin sopimus ja muut kansainväliset ilmasto- ja ympäristösopimukset pannaan täytäntöön tavalla, joka heijastaa oikeudenmukaisuuden ja yhteisen mutta eriytyneen vastuun sekä omien valmiuksien periaatteita, kuten myös Pariisin sopimuksen 2 artiklan 2 kohdassa määrätään.

| (34) | Vihreä diplomatia ja entistä tiiviimpi yhteistyö kolmansien maiden, myös kehitysmaiden, kanssa ja hyvän maailmanlaajuisen ympäristöhallinnon tukeminen, mukaan lukien tiedon saannin, yleisön osallistumisoikeuden päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuden ympäristöasioissa edistäminen, ovat avainasemassa kestävän kehityksen tavoitteiden ja unionin ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta. Olennaisen tärkeää on myös varmistaa kaikkien unionin sisäisten ja ulkoisten politiikkojen, mukaan lukien kauppapolitiikka ja -sopimukset, väliset synergiat ja johdonmukaisuus sekä noudattaa kestävää kehitystä tukevaa politiikkajohdonmukaisuutta. |
| --- | --- |

(34)

Vihreä diplomatia ja entistä tiiviimpi yhteistyö kolmansien maiden, myös kehitysmaiden, kanssa ja hyvän maailmanlaajuisen ympäristöhallinnon tukeminen, mukaan lukien tiedon saannin, yleisön osallistumisoikeuden päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuden ympäristöasioissa edistäminen, ovat avainasemassa kestävän kehityksen tavoitteiden ja unionin ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta. Olennaisen tärkeää on myös varmistaa kaikkien unionin sisäisten ja ulkoisten politiikkojen, mukaan lukien kauppapolitiikka ja -sopimukset, väliset synergiat ja johdonmukaisuus sekä noudattaa kestävää kehitystä tukevaa politiikkajohdonmukaisuutta.

| (35) | Ympäristöpolitiikka on erittäin hajautettua, joten kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi olisi toteutettava toimia hallinnon eri tasoilla eli unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla soveltaen yhteistyöhön perustuvaa lähestymistapaa monitasoiseen hallintoon. Tehokas seuranta, täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta sekä toimiva vastuunkanto ovat olennaisen tärkeitä, ja politiikkajohdonmukaisuuden varmistaminen edellyttää tehokasta hallintoa. Toimintapolitiikan kehittämiseen ja täytäntöönpanoon olisi sovellettava entistä yhdennetympää lähestymistapaa, jotta voidaan maksimoida ympäristöön liittyvien, sosiaalisten ja taloudellisten tavoitteiden väliset synergiat seuraamalla ja tarvittaessa arvioimalla järjestelmällisesti mahdollisia kompromisseja niiden välillä sekä arvioimalla järjestelmällisesti haavoittuvien ja marginalisoituneiden ryhmien tarpeita. Tällä yhdennetyllä lähestymistavalla olisi vastattava kaikkien alueiden, mukaan lukien kaupungit ja maaseutu sekä syrjäisimmät alueet, erityistarpeisiin. Myös ympäristöä koskevan tiedon saanti, yleisön osallistumisoikeus ympäristöä koskevaan päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus ympäristöasioissa, mukaan lukien avoin toiminta kaikilla päätöksenteon tasoilla toimivien viranomaisten, muiden kuin valtiollisten toimijoiden ja suuren yleisön kanssa ja niiden välillä, tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa tehdyn yleissopimuksen (9), jäljempänä ’Århusin yleissopimus’, mukaisesti, on tärkeää, jotta voidaan varmistaa kahdeksannen ympäristöohjelman onnistuminen. |
| --- | --- |

(35)

Ympäristöpolitiikka on erittäin hajautettua, joten kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi olisi toteutettava toimia hallinnon eri tasoilla eli unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla soveltaen yhteistyöhön perustuvaa lähestymistapaa monitasoiseen hallintoon. Tehokas seuranta, täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta sekä toimiva vastuunkanto ovat olennaisen tärkeitä, ja politiikkajohdonmukaisuuden varmistaminen edellyttää tehokasta hallintoa. Toimintapolitiikan kehittämiseen ja täytäntöönpanoon olisi sovellettava entistä yhdennetympää lähestymistapaa, jotta voidaan maksimoida ympäristöön liittyvien, sosiaalisten ja taloudellisten tavoitteiden väliset synergiat seuraamalla ja tarvittaessa arvioimalla järjestelmällisesti mahdollisia kompromisseja niiden välillä sekä arvioimalla järjestelmällisesti haavoittuvien ja marginalisoituneiden ryhmien tarpeita. Tällä yhdennetyllä lähestymistavalla olisi vastattava kaikkien alueiden, mukaan lukien kaupungit ja maaseutu sekä syrjäisimmät alueet, erityistarpeisiin. Myös ympäristöä koskevan tiedon saanti, yleisön osallistumisoikeus ympäristöä koskevaan päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus ympäristöasioissa, mukaan lukien avoin toiminta kaikilla päätöksenteon tasoilla toimivien viranomaisten, muiden kuin valtiollisten toimijoiden ja suuren yleisön kanssa ja niiden välillä, tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa tehdyn yleissopimuksen (9), jäljempänä ’Århusin yleissopimus’, mukaisesti, on tärkeää, jotta voidaan varmistaa kahdeksannen ympäristöohjelman onnistuminen.

| (36) | Komission olisi arvioitava, miten unioni ja jäsenvaltiot edistyvät kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa, kun toteutetaan oikeudenmukaista ja osallistavaa siirtymää, jonka tavoitteena ovat kestävyys, hyvinvointi ja palautumis- ja selviytymiskyky maapallon resurssien rajoissa. Myös jäsenvaltioiden valtion- tai hallitusten päämiehet Porton julistuksessa, neuvosto hyvinvointitaloutta koskevissa päätelmissään 24 päivänä lokakuuta 2019 ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea lausunnossaan ”Pohdinta-asiakirja ’Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä’” ovat kehottaneet mittaamaan BKT:n lisäksi muitakin taloudellisen suorituskyvyn ja yhteiskunnallisen edistyksen indikaattoreita ja käyttämään politiikan suunnannäyttäjänä yhä enemmän hyvinvointinäkökulmaa; myös OECD kannattaa tätä. |
| --- | --- |

(36)

Komission olisi arvioitava, miten unioni ja jäsenvaltiot edistyvät kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa, kun toteutetaan oikeudenmukaista ja osallistavaa siirtymää, jonka tavoitteena ovat kestävyys, hyvinvointi ja palautumis- ja selviytymiskyky maapallon resurssien rajoissa. Myös jäsenvaltioiden valtion- tai hallitusten päämiehet Porton julistuksessa, neuvosto hyvinvointitaloutta koskevissa päätelmissään 24 päivänä lokakuuta 2019 ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea lausunnossaan ”Pohdinta-asiakirja ’Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä’” ovat kehottaneet mittaamaan BKT:n lisäksi muitakin taloudellisen suorituskyvyn ja yhteiskunnallisen edistyksen indikaattoreita ja käyttämään politiikan suunnannäyttäjänä yhä enemmän hyvinvointinäkökulmaa; myös OECD kannattaa tätä.

| (37) | Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuvan edistyksen arvioinnissa olisi otettava huomioon tietojen ja indikaattoreiden saatavuuden ja merkityksellisyyden viimeaikainen kehitys. Arviointi ei saisi olla ristiriidassa ympäristö- ja ilmastopolitiikan erityisnäkökohtia kattavien seuranta- ja hallintovälineiden kanssa eikä rajoittaa niiden käyttöä; tällaisia välineitä ovat muun muassa asetus (EU) 2018/1999, ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arviointi, josta komissio ilmoitti 27 päivänä toukokuuta 2016 tiedonannossaan ”EU:n ympäristöpolitiikan hyötyjen varmistaminen säännöllisten täytäntöönpanon arviointien avulla” sekä kiertotalouteen, saasteettomuuteen, luonnon monimuotoisuuteen, ilmaan, veteen, maaperään, jätteisiin tai muuhun ympäristöpolitiikkaan liittyvät seurantavälineet. Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuvan edistyksen arvioinnin olisi oltava osa monialaista ja johdonmukaista toisiinsa liittyvien ja ympäristötekijöiden lisäksi myös sosiaaliset ja taloudelliset tekijät kattavien seuranta- ja hallintovälineiden kokonaisuutta yhdessä sellaisten välineiden kanssa, joita käytetään talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa, Eurostatin suorittamassa kestävän kehityksen tavoitteiden seurannassa ja komission 9 päivänä syyskuuta 2020 annetussa tiedonannossa ”Strateginen ennakointiraportti 2020”. |
| --- | --- |

(37)

Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuvan edistyksen arvioinnissa olisi otettava huomioon tietojen ja indikaattoreiden saatavuuden ja merkityksellisyyden viimeaikainen kehitys. Arviointi ei saisi olla ristiriidassa ympäristö- ja ilmastopolitiikan erityisnäkökohtia kattavien seuranta- ja hallintovälineiden kanssa eikä rajoittaa niiden käyttöä; tällaisia välineitä ovat muun muassa asetus (EU) 2018/1999, ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arviointi, josta komissio ilmoitti 27 päivänä toukokuuta 2016 tiedonannossaan ”EU:n ympäristöpolitiikan hyötyjen varmistaminen säännöllisten täytäntöönpanon arviointien avulla” sekä kiertotalouteen, saasteettomuuteen, luonnon monimuotoisuuteen, ilmaan, veteen, maaperään, jätteisiin tai muuhun ympäristöpolitiikkaan liittyvät seurantavälineet. Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuvan edistyksen arvioinnin olisi oltava osa monialaista ja johdonmukaista toisiinsa liittyvien ja ympäristötekijöiden lisäksi myös sosiaaliset ja taloudelliset tekijät kattavien seuranta- ja hallintovälineiden kokonaisuutta yhdessä sellaisten välineiden kanssa, joita käytetään talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa, Eurostatin suorittamassa kestävän kehityksen tavoitteiden seurannassa ja komission 9 päivänä syyskuuta 2020 annetussa tiedonannossa ”Strateginen ennakointiraportti 2020”.

| (38) | Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden ja erityisesti sen ensisijaisen pitkän aikavälin tavoitteen kannalta on tärkeää kehittää edelleen maapallon resurssien rajoja ja ympäristöjalanjälkeä koskevaa tietopohjaa ja kehittää asiaankuuluvia indikaattoreita. |
| --- | --- |

(38)

Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden ja erityisesti sen ensisijaisen pitkän aikavälin tavoitteen kannalta on tärkeää kehittää edelleen maapallon resurssien rajoja ja ympäristöjalanjälkeä koskevaa tietopohjaa ja kehittää asiaankuuluvia indikaattoreita.

| (39) | Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista koskevan edistyksen seuraaminen edellyttää luotettavia ja tarkoituksenmukaisia tietoja ja indikaattoreita. Komission, Euroopan ympäristökeskuksen ja muiden asiaankuuluvien virastojen olisi voitava tutustua tietoihin ja indikaattoreihin, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet sovellettavien unionin säädösten mukaisesti, käyttää niitä uudelleen ja ottaa ne perustaksi. Lisäksi olisi hyödynnettävä muita tietolähteitä, kuten satelliittitietoja ja käsiteltyjä tietoja, joita saadaan unionin maanseuranta- ja valvontaohjelmasta (Copernicus), EU:n metsäpalotietojärjestelmästä, luonnon monimuotoisuutta koskevasta eurooppalaisesta tietojärjestelmästä, viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmästä ja eurooppalaisesta tulvatietojärjestelmästä tai tietoalustoilta, kuten Euroopan meripoliittisesta seurantakeskuksesta ja tietoverkosta tai kemikaalien seurannan tietofoorumista. Nykyaikaisten digitaalisten välineiden ja tekoälyn käyttö mahdollistaa tietojen tehokkaan hallinnan ja analysoinnin, mikä vähentää hallinnollista rasitusta ja parantaa tietojen oikea-aikaisuutta ja laatua. Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista koskevan edistymisen arvioinnissa voitaisiin käyttää unionin lainsäädännössä asetettujen oikeudellisesti sitovien tavoitteiden lisäksi tavoitteita, jotka eivät ole oikeudellisesti sitovia. |
| --- | --- |

(39)

Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista koskevan edistyksen seuraaminen edellyttää luotettavia ja tarkoituksenmukaisia tietoja ja indikaattoreita. Komission, Euroopan ympäristökeskuksen ja muiden asiaankuuluvien virastojen olisi voitava tutustua tietoihin ja indikaattoreihin, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet sovellettavien unionin säädösten mukaisesti, käyttää niitä uudelleen ja ottaa ne perustaksi. Lisäksi olisi hyödynnettävä muita tietolähteitä, kuten satelliittitietoja ja käsiteltyjä tietoja, joita saadaan unionin maanseuranta- ja valvontaohjelmasta (Copernicus), EU:n metsäpalotietojärjestelmästä, luonnon monimuotoisuutta koskevasta eurooppalaisesta tietojärjestelmästä, viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmästä ja eurooppalaisesta tulvatietojärjestelmästä tai tietoalustoilta, kuten Euroopan meripoliittisesta seurantakeskuksesta ja tietoverkosta tai kemikaalien seurannan tietofoorumista. Nykyaikaisten digitaalisten välineiden ja tekoälyn käyttö mahdollistaa tietojen tehokkaan hallinnan ja analysoinnin, mikä vähentää hallinnollista rasitusta ja parantaa tietojen oikea-aikaisuutta ja laatua. Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista koskevan edistymisen arvioinnissa voitaisiin käyttää unionin lainsäädännössä asetettujen oikeudellisesti sitovien tavoitteiden lisäksi tavoitteita, jotka eivät ole oikeudellisesti sitovia.

| (40) | Lisäksi jäsenvaltioiden olisi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 2003/4/EY (10), 2007/2/EY (11) ja (EU) 2019/1024 (12) vahvistettujen vaatimusten mukaisesti varmistettava, että kahdeksannen ympäristöohjelman täytäntöönpanon seurannassa tarvittavat tiedot ja indikaattorit ovat vapaasti saatavilla, syrjimättömiä, avoimia, riittäviä, korkealaatuisia, vertailukelpoisia, ajantasaisia, käyttäjäystävällisiä ja helposti saatavilla verkossa. |
| --- | --- |

(40)

Lisäksi jäsenvaltioiden olisi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 2003/4/EY (10), 2007/2/EY (11) ja (EU) 2019/1024 (12) vahvistettujen vaatimusten mukaisesti varmistettava, että kahdeksannen ympäristöohjelman täytäntöönpanon seurannassa tarvittavat tiedot ja indikaattorit ovat vapaasti saatavilla, syrjimättömiä, avoimia, riittäviä, korkealaatuisia, vertailukelpoisia, ajantasaisia, käyttäjäystävällisiä ja helposti saatavilla verkossa.

| (41) | Jotta kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaiset tavoitteet voidaan saavuttaa, Euroopan ympäristökeskuksella ja Euroopan kemikaalivirastolla (ECHA) sekä jäsenvaltioilla olisi oltava riittävät valmiudet ja resurssit varmistaa, että on olemassa luotettavaa, saatavilla olevaa ja avointa tietoa ja näyttöpohjaa, jotta voidaan tukea Euroopan vihreän kehityksen ohjelman strategisten painopisteiden täytäntöönpanoa ja kahdeksannen ympäristöohjelman edistymisen arviointia. Tarvittaessa myös muiden elinten ja virastojen olisi osallistuttava kyseisten strategisten painopisteiden täytäntöönpanoon ja kyseiseen edistymisen arviointiin. |
| --- | --- |

(41)

Jotta kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaiset tavoitteet voidaan saavuttaa, Euroopan ympäristökeskuksella ja Euroopan kemikaalivirastolla (ECHA) sekä jäsenvaltioilla olisi oltava riittävät valmiudet ja resurssit varmistaa, että on olemassa luotettavaa, saatavilla olevaa ja avointa tietoa ja näyttöpohjaa, jotta voidaan tukea Euroopan vihreän kehityksen ohjelman strategisten painopisteiden täytäntöönpanoa ja kahdeksannen ympäristöohjelman edistymisen arviointia. Tarvittaessa myös muiden elinten ja virastojen olisi osallistuttava kyseisten strategisten painopisteiden täytäntöönpanoon ja kyseiseen edistymisen arviointiin.

| (42) | SEUT 192 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa määrätään, että Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen yleiset toimintaohjelmat, joissa vahvistetaan ensisijaiset tavoitteet unionin ympäristöpolitiikan alalla. Koska komission tiedonanto Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta sisältää ympäristö- ja ilmastoalan tärkeimpiä toimia tulevina vuosina koskevan etenemissuunnitelman, tässä päätöksessä ei poikkeuksellisesti määritellä toimia sen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi viimeistään vuonna 2025. Toimet on kuitenkin tarpeen määritellä ajanjaksolle sen jälkeen, kun Euroopan vihreän kehityksen ohjelman keskeiset toimet on odotetusti toteutettu viimeistään vuonna 2024, jotta varmistetaan, että tässä päätöksessä asetetut aihekohtaiset ensisijaiset tavoitteet voidaan saavuttaa ja että kahdeksas ympäristöohjelma tarjoaa jatkossakin kokonaisvaltaisen vision unionin ympäristöpolitiikasta. Tämä on tarpeen myös SEUT 192 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisten Euroopan parlamentin ja neuvoston oikeuksien kunnioittamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 17 artiklan mukaisia komission oikeuksia. Tätä varten komission olisi tehtävä väliarviointi 31 päivään maaliskuuta 2024 mennessä ja tarvittaessa sen jälkeen aihekohtaisten ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi esitettävä viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2025 lainsäädäntöehdotus, jolla lisätään liite tähän päätökseen. |
| --- | --- |

(42)

SEUT 192 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa määrätään, että Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen yleiset toimintaohjelmat, joissa vahvistetaan ensisijaiset tavoitteet unionin ympäristöpolitiikan alalla. Koska komission tiedonanto Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta sisältää ympäristö- ja ilmastoalan tärkeimpiä toimia tulevina vuosina koskevan etenemissuunnitelman, tässä päätöksessä ei poikkeuksellisesti määritellä toimia sen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi viimeistään vuonna 2025. Toimet on kuitenkin tarpeen määritellä ajanjaksolle sen jälkeen, kun Euroopan vihreän kehityksen ohjelman keskeiset toimet on odotetusti toteutettu viimeistään vuonna 2024, jotta varmistetaan, että tässä päätöksessä asetetut aihekohtaiset ensisijaiset tavoitteet voidaan saavuttaa ja että kahdeksas ympäristöohjelma tarjoaa jatkossakin kokonaisvaltaisen vision unionin ympäristöpolitiikasta. Tämä on tarpeen myös SEUT 192 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisten Euroopan parlamentin ja neuvoston oikeuksien kunnioittamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 17 artiklan mukaisia komission oikeuksia. Tätä varten komission olisi tehtävä väliarviointi 31 päivään maaliskuuta 2024 mennessä ja tarvittaessa sen jälkeen aihekohtaisten ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi esitettävä viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2025 lainsäädäntöehdotus, jolla lisätään liite tähän päätökseen.

| (43) | Jotta politiikkatavoitteiden kehitys ja saavutettu edistys voidaan ottaa huomioon, komission olisi arvioitava kahdeksas ympäristöohjelma vuonna 2029. Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, joka sisältää kyseisen arvioinnin tulokset, ja esitettävä sen jälkeen tarvittaessa lainsäädäntöehdotus seuraavaksi ympäristöalan toimintaohjelmaksi. Tällainen lainsäädäntöehdotus olisi annettava hyvissä ajoin, jotta kahdeksannen ja yhdeksännen ympäristöohjelman välille ei synny katkoa. |
| --- | --- |

(43)

Jotta politiikkatavoitteiden kehitys ja saavutettu edistys voidaan ottaa huomioon, komission olisi arvioitava kahdeksas ympäristöohjelma vuonna 2029. Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, joka sisältää kyseisen arvioinnin tulokset, ja esitettävä sen jälkeen tarvittaessa lainsäädäntöehdotus seuraavaksi ympäristöalan toimintaohjelmaksi. Tällainen lainsäädäntöehdotus olisi annettava hyvissä ajoin, jotta kahdeksannen ja yhdeksännen ympäristöohjelman välille ei synny katkoa.

| (44) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita, vaan ne voidaan ehdotetun toimintaohjelman laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä SEU 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

(44)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita, vaan ne voidaan ehdotetun toimintaohjelman laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä SEU 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde

1.   Tässä päätöksessä vahvistetaan 31 päivään joulukuuta 2030 ulottuva yleinen ympäristöalan toimintaohjelma, jäljempänä ’kahdeksas ympäristöohjelma’. Tässä päätöksessä vahvistetaan kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaiset tavoitteet ja määritetään kyseisten ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat mahdollistavat edellytykset. Sillä luodaan seurantakehys, jolla mitataan unionin ja jäsenvaltioiden edistymistä kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa ja hallintomekanismi sen varmistamiseksi, että kyseiset ensisijaiset tavoitteet saavutetaan.

2.   Kahdeksannella ympäristöohjelmalla pyritään nopeuttamaan vihreää siirtymistä ilmastoneutraaliin, kestävään, myrkyttömään, resurssitehokkaaseen, uusiutuvaan energiaan perustuvaan, palautumis- ja selviytymiskykyiseen ja kilpailukykyiseen kiertotalouteen oikeudenmukaisella, tasapuolisella ja osallistavalla tavalla sekä suojelemaan ympäristön tilaa, palauttamaan se ennalleen ja parantamaan sitä muun muassa pysäyttämällä luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen ja kääntämällä tämä suuntaus. Sillä tuetaan ja lujitetaan yhdennettyä toimintapolitiikkaa ja täytäntöönpanomallia ja siinä hyödynnetään Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa.

3.   Kahdeksas ympäristöohjelma muodostaa perustan YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmassa ja sen kestävän kehityksen tavoitteissa määriteltyjen sekä monenvälisillä ympäristö- ja ilmastosopimuksilla tavoiteltujen ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamiselle.

4.   Kahdeksannen ympäristöohjelman seurantakehys tukee osaltaan unionin pyrkimyksiä mitata edistymistä kohti kestävyyttä, hyvinvointia sekä palautumis- ja selviytymiskykyä.

5.   Kahdeksas ympäristöohjelma perustuu ennalta varautumisen periaatteeseen ja periaatteisiin, joiden mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä ja ympäristövahingot olisi torjuttava niiden lähteellä, sekä saastuttaja maksaa -periaatteeseen.

2 artikla

Ensisijaiset tavoitteet

1.   Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisena pitkän aikavälin tavoitteena on, että ihmiset elävät viimeistään vuoteen 2050 mennessä hyvää elämää maapallon resurssien rajoissa hyvinvointitaloudessa, jossa mitään ei tuhlata, kasvu on uusintavaa, ilmastoneutraalius on saavutettu unionissa ja eriarvoisuudet ovat huomattavasti vähentyneet. Terve ympäristö tukee kaikkien ihmisten hyvinvointia ja siinä luonnon monimuotoisuus säilyy, ekosysteemit kukoistavat ja luontoa suojellaan ja ennallistetaan, minkä johdosta kyky sietää ilmastonmuutosta, sääoloihin ja ilmastonmuutokseen liittyviä katastrofeja ja muita ympäristöriskejä paranee. Unioni näyttää suuntaa nykyisten ja tulevien sukupolvien hyvinvoinnin varmistamiselle maailmanlaajuisesti sukupolvien välisen vastuun mukaisesti.

2.   Kahdeksannella ympäristöohjelmalla on seuraavat kuusi toisiinsa sidoksissa olevaa aihekohtaista ensisijaista tavoitetta 31 päivänä joulukuuta 2030 päättyvälle kaudelle:

| a) | kasvihuonekaasupäästöjen nopea ja ennakoitavissa oleva vähentäminen sekä samaan aikaan luonnollisten nielujen aikaansaamien poistumien lisääminen unionissa, jotta saavutetaan asetuksessa (EU) 2021/1119 säädetty vuodelle 2030 asetettu kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoite unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteita noudattaen ja varmistaen samalla oikeudenmukainen siirtymä, jossa ketään ei unohdeta; |
| --- | --- |

a)

kasvihuonekaasupäästöjen nopea ja ennakoitavissa oleva vähentäminen sekä samaan aikaan luonnollisten nielujen aikaansaamien poistumien lisääminen unionissa, jotta saavutetaan asetuksessa (EU) 2021/1119 säädetty vuodelle 2030 asetettu kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoite unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteita noudattaen ja varmistaen samalla oikeudenmukainen siirtymä, jossa ketään ei unohdeta;

| b) | jatkuva edistyminen sopeutumiskyvyn parantamisessa ja valtavirtaistamisessa, myös ekosysteemiin perustuvien lähestymistapojen pohjalta, palautumis- ja selviytymiskyvyn ja sopeutumiskyvyn vahvistamisessa sekä ympäristön, yhteiskunnan ja kaikkien talouden alojen haavoittuvuuden vähentämisessä ilmastonmuutoksen edessä samalla, kun parannetaan sääoloihin ja ilmastoon liittyvien katastrofien ennaltaehkäisyä ja niihin varautumista; |
| --- | --- |

b)

jatkuva edistyminen sopeutumiskyvyn parantamisessa ja valtavirtaistamisessa, myös ekosysteemiin perustuvien lähestymistapojen pohjalta, palautumis- ja selviytymiskyvyn ja sopeutumiskyvyn vahvistamisessa sekä ympäristön, yhteiskunnan ja kaikkien talouden alojen haavoittuvuuden vähentämisessä ilmastonmuutoksen edessä samalla, kun parannetaan sääoloihin ja ilmastoon liittyvien katastrofien ennaltaehkäisyä ja niihin varautumista;

| c) | eteneminen kohti hyvinvointitaloutta, jossa maapallolle annetaan enemmän kuin siltä otetaan, ja sellaiseen myrkyttömään kiertotalouteen siirtymisen vauhdittaminen, jossa kasvu on uusintavaa, jossa luonnonvaroja käytetään tehokkaasti ja kestävästi ja jossa sovelletaan jätehierarkiaa; |
| --- | --- |

c)

eteneminen kohti hyvinvointitaloutta, jossa maapallolle annetaan enemmän kuin siltä otetaan, ja sellaiseen myrkyttömään kiertotalouteen siirtymisen vauhdittaminen, jossa kasvu on uusintavaa, jossa luonnonvaroja käytetään tehokkaasti ja kestävästi ja jossa sovelletaan jätehierarkiaa;

| d) | pyrkimys saavuttaa saasteettomuustavoite myös haitallisten kemikaalien suhteen, jotta saadaan aikaan myrkytön ympäristö, mukaan lukien ilma, vesi ja maaperä, sekä valo- ja melusaasteen osalta ja ihmisten, eläinten ja ekosysteemien terveyden ja hyvinvoinnin suojeleminen ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja kielteisiltä vaikutuksilta; |
| --- | --- |

d)

pyrkimys saavuttaa saasteettomuustavoite myös haitallisten kemikaalien suhteen, jotta saadaan aikaan myrkytön ympäristö, mukaan lukien ilma, vesi ja maaperä, sekä valo- ja melusaasteen osalta ja ihmisten, eläinten ja ekosysteemien terveyden ja hyvinvoinnin suojeleminen ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja kielteisiltä vaikutuksilta;

| e) | meri-, maa- ja sisävesiluonnon monimuotoisuuden suojeleminen, säilyttäminen ja ennallistaminen suojelualueilla ja niiden ulkopuolella muun muassa pysäyttämällä monimuotoisuuden köyhtyminen ja kääntämällä tämä suuntaus ja parantamalla ekosysteemien tilaa ja niiden toimintoja ja tarjoamia palveluja sekä parantamalla ympäristön tilaa, erityisesti ilmaa, vettä ja maaperää, sekä torjumalla aavikoitumista ja maaperän huonontumista; |
| --- | --- |

e)

meri-, maa- ja sisävesiluonnon monimuotoisuuden suojeleminen, säilyttäminen ja ennallistaminen suojelualueilla ja niiden ulkopuolella muun muassa pysäyttämällä monimuotoisuuden köyhtyminen ja kääntämällä tämä suuntaus ja parantamalla ekosysteemien tilaa ja niiden toimintoja ja tarjoamia palveluja sekä parantamalla ympäristön tilaa, erityisesti ilmaa, vettä ja maaperää, sekä torjumalla aavikoitumista ja maaperän huonontumista;

| f) | kestävyyden ympäristönäkökulmien edistäminen ja unionin tuotantoon ja kulutukseen liittyvien keskeisten ympäristö- ja ilmastopaineiden huomattava vähentäminen erityisesti energian, teollisuuden, rakennusten ja infrastruktuurin, liikenteen, matkailun, kansainvälisen kaupan ja elintarvikejärjestelmän aloilla. |
| --- | --- |

f)

kestävyyden ympäristönäkökulmien edistäminen ja unionin tuotantoon ja kulutukseen liittyvien keskeisten ympäristö- ja ilmastopaineiden huomattava vähentäminen erityisesti energian, teollisuuden, rakennusten ja infrastruktuurin, liikenteen, matkailun, kansainvälisen kaupan ja elintarvikejärjestelmän aloilla.

3 artikla

Mahdollistavat edellytykset ohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi

Edellä 2 artiklassa vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää tapauksen mukaan komissiolta, jäsenvaltioilta, alue- ja paikallisviranomaisilta ja sidosryhmiltä, että

| a) | varmistetaan, että unionin ympäristö- ja ilmastolainsäädäntö ja -strategiat pannaan täytäntöön vaikuttavalla tavalla, nopeasti ja täysimääräisesti, pyritään erittäin korkeaan ympäristönsuojelun tasoon unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla muun muassa tarjoamalla riittävät valmiudet hallintoa ja vaatimusten noudattamisen varmistamista varten, kuten säännöllisessä ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arvioinnissa vahvistetaan, tuetaan toimijoiden verkostoja, joita ovat esimerkiksi Euroopan unionin verkko ympäristölainsäädännön voimaansaattamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi, ympäristöoikeuteen erikoistuneiden syyttäjien eurooppalainen verkosto, ympäristöoikeuteen erikoistuneiden tuomareiden eurooppalainen foorumi ja ympäristörikollisuutta käsittelevä eurooppalainen verkosto, ja tehdään yhteistyötä niiden kanssa; |
| --- | --- |

a)

varmistetaan, että unionin ympäristö- ja ilmastolainsäädäntö ja -strategiat pannaan täytäntöön vaikuttavalla tavalla, nopeasti ja täysimääräisesti, pyritään erittäin korkeaan ympäristönsuojelun tasoon unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla muun muassa tarjoamalla riittävät valmiudet hallintoa ja vaatimusten noudattamisen varmistamista varten, kuten säännöllisessä ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arvioinnissa vahvistetaan, tuetaan toimijoiden verkostoja, joita ovat esimerkiksi Euroopan unionin verkko ympäristölainsäädännön voimaansaattamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi, ympäristöoikeuteen erikoistuneiden syyttäjien eurooppalainen verkosto, ympäristöoikeuteen erikoistuneiden tuomareiden eurooppalainen foorumi ja ympäristörikollisuutta käsittelevä eurooppalainen verkosto, ja tehdään yhteistyötä niiden kanssa;

| b) | asetetaan etusijalle unionin ympäristölainsäädännön soveltamisen valvonta, jos täytäntöönpano on puutteellista, myös rikkomusmenettelyjen avulla sekä varmistamalla, että tähän osoitetaan riittävät taloudelliset ja henkilöresurssit ja että kyseisiä menettelyjä koskevat tiedot ovat kattavia ja helposti saatavilla, unionin oikeutta noudattaen; |
| --- | --- |

b)

asetetaan etusijalle unionin ympäristölainsäädännön soveltamisen valvonta, jos täytäntöönpano on puutteellista, myös rikkomusmenettelyjen avulla sekä varmistamalla, että tähän osoitetaan riittävät taloudelliset ja henkilöresurssit ja että kyseisiä menettelyjä koskevat tiedot ovat kattavia ja helposti saatavilla, unionin oikeutta noudattaen;

| c) | parannetaan ohjeita ja suosituksia muun muassa tehokkaista, varoittavista ja oikeasuhteisista seuraamuksista, jotta vähennetään riskejä unionin ympäristölainsäädännön noudattamatta jättämisestä, sekä lisätään toimia ympäristövastuun alalla ja noudattamatta jättämiseen puuttumiseksi ja tehostetaan ympäristörikollisuuden alan oikeusyhteistyötä ja ympäristörikollisuutta torjuvaa lainvalvontaa asiaa koskevan unionin lainsäädännön, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY (13), mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

parannetaan ohjeita ja suosituksia muun muassa tehokkaista, varoittavista ja oikeasuhteisista seuraamuksista, jotta vähennetään riskejä unionin ympäristölainsäädännön noudattamatta jättämisestä, sekä lisätään toimia ympäristövastuun alalla ja noudattamatta jättämiseen puuttumiseksi ja tehostetaan ympäristörikollisuuden alan oikeusyhteistyötä ja ympäristörikollisuutta torjuvaa lainvalvontaa asiaa koskevan unionin lainsäädännön, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY (13), mukaisesti;

13

| d) | lujitetaan politiikkatoimien kehittämiseen ja täytäntöönpanoon sovellettavaa yhdennettyä lähestymistapaa erityisesti seuraavin tavoin:






  i) | valtavirtaistetaan 2 artiklassa vahvistetut ensisijaiset tavoitteet ja asiaankuuluvin osin kestävän kehityksen tavoitteet kaikkiin asiaankuuluviin strategioihin, lainsäädäntöaloitteisiin ja muihin aloitteisiin, ohjelmiin, investointeihin ja hankkeisiin unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sekä asiaankuuluviin kansainvälisiin sopimuksiin, jotka unioni tekee 2 päivän toukokuuta 2022 jälkeen, jotta varmistetaan, että kyseiset strategiat, lainsäädäntöaloitteet ja muut aloitteet, ohjelmat, investoinnit, hankkeet ja kansainväliset sopimukset ja niiden täytäntöönpano ovat johdonmukaisia 2 artiklassa asetettujen ensisijaisten tavoitteiden kanssa ja tarvittaessa edistävät niitä eivätkä vaikeuta niiden saavuttamista; |
| --- | --- | --- |

d)

lujitetaan politiikkatoimien kehittämiseen ja täytäntöönpanoon sovellettavaa yhdennettyä lähestymistapaa erityisesti seuraavin tavoin:

i)

valtavirtaistetaan 2 artiklassa vahvistetut ensisijaiset tavoitteet ja asiaankuuluvin osin kestävän kehityksen tavoitteet kaikkiin asiaankuuluviin strategioihin, lainsäädäntöaloitteisiin ja muihin aloitteisiin, ohjelmiin, investointeihin ja hankkeisiin unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sekä asiaankuuluviin kansainvälisiin sopimuksiin, jotka unioni tekee 2 päivän toukokuuta 2022 jälkeen, jotta varmistetaan, että kyseiset strategiat, lainsäädäntöaloitteet ja muut aloitteet, ohjelmat, investoinnit, hankkeet ja kansainväliset sopimukset ja niiden täytäntöönpano ovat johdonmukaisia 2 artiklassa asetettujen ensisijaisten tavoitteiden kanssa ja tarvittaessa edistävät niitä eivätkä vaikeuta niiden saavuttamista;

| ii) | maksimoidaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2011/92/EU (14) ja 2001/42/EY (15) täytäntöönpanosta saatavat hyödyt; |
| --- | --- |

ii)

maksimoidaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2011/92/EU (14) ja 2001/42/EY (15) täytäntöönpanosta saatavat hyödyt;

14

15

| iii) | järjestelmällisesti seurataan ja tarvittaessa arvioidaan kaikkien aloitteiden ympäristöön liittyvien, sosiaalisten ja taloudellisten tavoitteiden välisiä synergioita ja mahdollisia kompromisseja niiden välillä sen varmistamiseksi, että ihmisten hyvinvointi taataan ja erityisesti heidän terveelliseen ympäristöön, puhtaaseen ilmaan ja kohtuuhintaiseen, helposti saatavilla olevaan, laadukkaaseen ruokaan, veteen, energiaan, asumiseen, vihreään infrastruktuuriin ja liikkumiseen liittyvät tarpeensa täytetään kestävällä tavalla niin, ettei ketään unohdeta; |
| --- | --- |

iii)

järjestelmällisesti seurataan ja tarvittaessa arvioidaan kaikkien aloitteiden ympäristöön liittyvien, sosiaalisten ja taloudellisten tavoitteiden välisiä synergioita ja mahdollisia kompromisseja niiden välillä sen varmistamiseksi, että ihmisten hyvinvointi taataan ja erityisesti heidän terveelliseen ympäristöön, puhtaaseen ilmaan ja kohtuuhintaiseen, helposti saatavilla olevaan, laadukkaaseen ruokaan, veteen, energiaan, asumiseen, vihreään infrastruktuuriin ja liikkumiseen liittyvät tarpeensa täytetään kestävällä tavalla niin, ettei ketään unohdeta;

| iv) | sovelletaan kestävyyden etusijalle asettamista koskevaa lähestymistapaa muun muassa sisällyttämällä tarpeen mukaan kestävän kehityksen tavoitteet paremman sääntelyn suuntaviivoihin ja paremman sääntelyn välineistöön sekä valtavirtaistamalla ja panemalla täytäntöön ”ei merkittävää haittaa” -periaate; |
| --- | --- |

iv)

sovelletaan kestävyyden etusijalle asettamista koskevaa lähestymistapaa muun muassa sisällyttämällä tarpeen mukaan kestävän kehityksen tavoitteet paremman sääntelyn suuntaviivoihin ja paremman sääntelyn välineistöön sekä valtavirtaistamalla ja panemalla täytäntöön ”ei merkittävää haittaa” -periaate;

| v) | arvioidaan säännöllisesti nykyisiä politiikkatoimia ja ehdotetaan tarvittaessa uutta lainsäädäntöä käyttäen tarpeen mukaan pohjana vaikutustenarviointeja, jotka perustuvat laajoihin ja avoimiin kuulemisiin, jotka toteutetaan vastuullisten, osallistavien, tietoon perustuvien ja helposti toteutettavissa olevien menettelyjen mukaisesti ja joissa otetaan huomioon kaikki välittömät ja pitkän aikavälin ympäristö- ja ilmastovaikutukset, osana yhdennettyä taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien vaikutusten analyysia, myös niiden kumulatiiviset vaikutukset, sekä toimien ja toimimatta jättämisen kustannukset; |
| --- | --- |

v)

arvioidaan säännöllisesti nykyisiä politiikkatoimia ja ehdotetaan tarvittaessa uutta lainsäädäntöä käyttäen tarpeen mukaan pohjana vaikutustenarviointeja, jotka perustuvat laajoihin ja avoimiin kuulemisiin, jotka toteutetaan vastuullisten, osallistavien, tietoon perustuvien ja helposti toteutettavissa olevien menettelyjen mukaisesti ja joissa otetaan huomioon kaikki välittömät ja pitkän aikavälin ympäristö- ja ilmastovaikutukset, osana yhdennettyä taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien vaikutusten analyysia, myös niiden kumulatiiviset vaikutukset, sekä toimien ja toimimatta jättämisen kustannukset;

| vi) | komissio antaa kahdeksan viikon kuluessa julkisen kuulemisen päättymisestä yksityiskohtaista palautetta sidosryhmien kuulemisesta saaduista vastauksista ja erittelee vastaukset sidosryhmätyypeittäin; |
| --- | --- |

vi)

komissio antaa kahdeksan viikon kuluessa julkisen kuulemisen päättymisestä yksityiskohtaista palautetta sidosryhmien kuulemisesta saaduista vastauksista ja erittelee vastaukset sidosryhmätyypeittäin;

| e) | laaditaan muitakin tekijöitä kuin BKT:tä mittaavat yleinen tulostaulu ja indikaattorit, jotka perustuvat muun muassa kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kohdennettuun kuulemiseen ja raporttiin, jossa yksilöidään sosiaalista, taloudellista ja ympäristöön liittyvää edistystä mittaavien, olemassa olevien indikaattoreiden, seurantakehysten ja prosessien väliset yhteydet unionin tasolla ja jossa ehdotetaan toimia siitä, kuinka olemassa olevia tulostauluja ja indikaattoreita voidaan yksinkertaistaa; |
| --- | --- |

e)

laaditaan muitakin tekijöitä kuin BKT:tä mittaavat yleinen tulostaulu ja indikaattorit, jotka perustuvat muun muassa kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kohdennettuun kuulemiseen ja raporttiin, jossa yksilöidään sosiaalista, taloudellista ja ympäristöön liittyvää edistystä mittaavien, olemassa olevien indikaattoreiden, seurantakehysten ja prosessien väliset yhteydet unionin tasolla ja jossa ehdotetaan toimia siitä, kuinka olemassa olevia tulostauluja ja indikaattoreita voidaan yksinkertaistaa;

| f) | varmistetaan, että ilmastoon ja ympäristöön liittyvistä vaikutuksista ja toimintapolitiikoista johtuva sosiaalinen eriarvoisuus minimoidaan ja että ympäristön ja ilmaston suojelemiseksi toteutettavat toimenpiteet tehdään sosiaalisesti oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla; |
| --- | --- |

f)

varmistetaan, että ilmastoon ja ympäristöön liittyvistä vaikutuksista ja toimintapolitiikoista johtuva sosiaalinen eriarvoisuus minimoidaan ja että ympäristön ja ilmaston suojelemiseksi toteutettavat toimenpiteet tehdään sosiaalisesti oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla;

| g) | valtavirtaistetaan sukupuolten tasa-arvo kaikkiin ilmasto- ja ympäristöpolitiikkoihin muun muassa sisällyttämällä sukupuolinäkökulma päätöksenteon kaikkiin vaiheisiin; |
| --- | --- |

g)

valtavirtaistetaan sukupuolten tasa-arvo kaikkiin ilmasto- ja ympäristöpolitiikkoihin muun muassa sisällyttämällä sukupuolinäkökulma päätöksenteon kaikkiin vaiheisiin;

| h) | vahvistetaan ympäristön kannalta myönteisiä kannustimia ja lakkautetaan ympäristölle haitalliset tuet, erityisesti fossiilisten polttoaineiden tuet, unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla viipymättä muun muassa seuraavin keinoin:






  i) | luodaan sitova unionin kehys, jonka puitteissa seurataan jäsenvaltioiden edistymistä fossiilisten polttoaineiden tukien asteittaisessa lakkauttamisessa ja raportoidaan siitä sovittujen menetelmien mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

h)

vahvistetaan ympäristön kannalta myönteisiä kannustimia ja lakkautetaan ympäristölle haitalliset tuet, erityisesti fossiilisten polttoaineiden tuet, unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla viipymättä muun muassa seuraavin keinoin:

i)

luodaan sitova unionin kehys, jonka puitteissa seurataan jäsenvaltioiden edistymistä fossiilisten polttoaineiden tukien asteittaisessa lakkauttamisessa ja raportoidaan siitä sovittujen menetelmien mukaisesti;

| ii) | asetetaan fossiilisten polttoaineiden tukien asteittaiselle lakkauttamiselle määräaika, joka tukee tavoitetta rajoittaa ilmaston lämpeneminen 1,5 celsiusasteeseen; |
| --- | --- |

ii)

asetetaan fossiilisten polttoaineiden tukien asteittaiselle lakkauttamiselle määräaika, joka tukee tavoitetta rajoittaa ilmaston lämpeneminen 1,5 celsiusasteeseen;

| iii) | komissio vahvistaa jäsenvaltioita kuullen vuoteen 2023 mennessä menetelmän muiden ympäristölle haitallisten tukien yksilöimiseksi; jäsenvaltioiden on kyseisen menetelmän perusteella yksilöitävä muut ympäristölle haitalliset tuet ja raportoitava niistä säännöllisesti komissiolle, jotta komissio voi laatia kertomuksen tällaisten tukien tasosta ja tyypistä unionissa sekä edistymisestä niiden asteittaisessa lakkauttamisessa; |
| --- | --- |

iii)

komissio vahvistaa jäsenvaltioita kuullen vuoteen 2023 mennessä menetelmän muiden ympäristölle haitallisten tukien yksilöimiseksi; jäsenvaltioiden on kyseisen menetelmän perusteella yksilöitävä muut ympäristölle haitalliset tuet ja raportoitava niistä säännöllisesti komissiolle, jotta komissio voi laatia kertomuksen tällaisten tukien tasosta ja tyypistä unionissa sekä edistymisestä niiden asteittaisessa lakkauttamisessa;

| i) | valtavirtaistetaan luonnon monimuotoisuutta koskevat toimet unionin politiikkoihin ja edistetään osaltaan sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisista menoista osoitetaan luonnon monimuotoisuutta koskeviin tavoitteisiin 7,5 prosenttia vuonna 2024 ja 10 prosenttia vuosina 2026 ja 2027, niin että tällaisia menoja seurataan käyttäen tehokkaita, avoimia ja kattavia menetelmiä ja otetaan huomioon olemassa olevat ilmastoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden päällekkäisyydet; |
| --- | --- |

i)

valtavirtaistetaan luonnon monimuotoisuutta koskevat toimet unionin politiikkoihin ja edistetään osaltaan sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisista menoista osoitetaan luonnon monimuotoisuutta koskeviin tavoitteisiin 7,5 prosenttia vuonna 2024 ja 10 prosenttia vuosina 2026 ja 2027, niin että tällaisia menoja seurataan käyttäen tehokkaita, avoimia ja kattavia menetelmiä ja otetaan huomioon olemassa olevat ilmastoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden päällekkäisyydet;

| j) | varmistetaan, että unionin talousarviossa valtavirtaistetaan ja otetaan huomioon ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvät kysymykset ja että ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvä rahoitus on johdonmukaista; |
| --- | --- |

j)

varmistetaan, että unionin talousarviossa valtavirtaistetaan ja otetaan huomioon ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvät kysymykset ja että ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvä rahoitus on johdonmukaista;

| k) | edistetään kemikaalien moitteetonta hallintaa kansainvälisesti ja sellaisten aineiden maailmanlaajuista asteittaista käytöstä poistamista, jotka eivät ole sallittuja unionissa; |
| --- | --- |

k)

edistetään kemikaalien moitteetonta hallintaa kansainvälisesti ja sellaisten aineiden maailmanlaajuista asteittaista käytöstä poistamista, jotka eivät ole sallittuja unionissa;

| l) | korvataan nopeasti huolta aiheuttavat aineet, mukaan lukien erityistä huolta aiheuttavat aineet, hormonaaliset haitta-aineet, erittäin hitaasti hajoavat kemikaalit, neurotoksiset aineet ja immunotoksiset aineet, ja torjutaan kemikaalien yhteisvaikutuksia, aineiden nanomuotoja ja tuotteissa oleville vaarallisille kemikaaleille altistumista, arvioidaan niiden vaikutuksia terveyteen ja ympäristöön, mukaan lukien ilmasto, ja luonnon monimuotoisuuteen samalla, kun edistetään turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltuja kemikaaleja ja materiaaleja ja tehostetaan ja koordinoidaan toimia eläinkokeille vaihtoehtoisten menetelmien kehittämisen ja validoinnin edistämiseksi; |
| --- | --- |

l)

korvataan nopeasti huolta aiheuttavat aineet, mukaan lukien erityistä huolta aiheuttavat aineet, hormonaaliset haitta-aineet, erittäin hitaasti hajoavat kemikaalit, neurotoksiset aineet ja immunotoksiset aineet, ja torjutaan kemikaalien yhteisvaikutuksia, aineiden nanomuotoja ja tuotteissa oleville vaarallisille kemikaaleille altistumista, arvioidaan niiden vaikutuksia terveyteen ja ympäristöön, mukaan lukien ilmasto, ja luonnon monimuotoisuuteen samalla, kun edistetään turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltuja kemikaaleja ja materiaaleja ja tehostetaan ja koordinoidaan toimia eläinkokeille vaihtoehtoisten menetelmien kehittämisen ja validoinnin edistämiseksi;

| m) | pyritään ratkaisemaan maaperän huonontumiseen liittyvät ongelmat ja varmistetaan maaperän suojelu ja kestävä käyttö muun muassa tätä varten laaditulla maaperän terveyttä koskevalla lainsäädäntöehdotuksella vuoteen 2023 mennessä; |
| --- | --- |

m)

pyritään ratkaisemaan maaperän huonontumiseen liittyvät ongelmat ja varmistetaan maaperän suojelu ja kestävä käyttö muun muassa tätä varten laaditulla maaperän terveyttä koskevalla lainsäädäntöehdotuksella vuoteen 2023 mennessä;

| n) | muutetaan unionin elintarvikejärjestelmää, niin että se muun muassa edistää osaltaan luonnon monimuotoisuuden suojelua ja ennallistamista niin unionissa kuin sen ulkopuolella ja takaa eläinten hyvinvoinnin korkean tason, sekä varmistetaan samalla oikeudenmukainen siirtymä asianomaisille sidosryhmille; |
| --- | --- |

n)

muutetaan unionin elintarvikejärjestelmää, niin että se muun muassa edistää osaltaan luonnon monimuotoisuuden suojelua ja ennallistamista niin unionissa kuin sen ulkopuolella ja takaa eläinten hyvinvoinnin korkean tason, sekä varmistetaan samalla oikeudenmukainen siirtymä asianomaisille sidosryhmille;

| o) | otetaan kokonaisvaltaisesti huomioon ihmisten terveyden, eläinten terveyden ja ympäristön väliset yhteydet ottamalla yhteinen terveys -lähestymistapa osaksi päätöksentekoa; |
| --- | --- |

o)

otetaan kokonaisvaltaisesti huomioon ihmisten terveyden, eläinten terveyden ja ympäristön väliset yhteydet ottamalla yhteinen terveys -lähestymistapa osaksi päätöksentekoa;

| p) | pyritään siihen, että tunnustetaan kansainvälisesti oikeus puhtaaseen, terveelliseen ja kestävään ympäristöön; |
| --- | --- |

p)

pyritään siihen, että tunnustetaan kansainvälisesti oikeus puhtaaseen, terveelliseen ja kestävään ympäristöön;

| q) | hyödynnetään täysimääräisesti ekosysteemiin perustuvia lähestymistapoja ja vihreää infrastruktuuria, mukaan lukien luonnon monimuotoisuutta edistävät luontoon perustuvat ratkaisut, ja varmistetaan samalla, että niiden soveltaminen ennallistaa luonnon monimuotoisuutta ja vahvistaa ekosysteemien eheyttä ja kytkeytyneisyyttä, että se tuottaa selkeitä hyötyjä myös yhteiskunnallisesti, vaatien alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen täysipainoisen osallistumisen ja suostumuksen, ja ettei se korvaa tai heikennä toimenpiteitä, joita toteutetaan luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi tai kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi unionissa; |
| --- | --- |

q)

hyödynnetään täysimääräisesti ekosysteemiin perustuvia lähestymistapoja ja vihreää infrastruktuuria, mukaan lukien luonnon monimuotoisuutta edistävät luontoon perustuvat ratkaisut, ja varmistetaan samalla, että niiden soveltaminen ennallistaa luonnon monimuotoisuutta ja vahvistaa ekosysteemien eheyttä ja kytkeytyneisyyttä, että se tuottaa selkeitä hyötyjä myös yhteiskunnallisesti, vaatien alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen täysipainoisen osallistumisen ja suostumuksen, ja ettei se korvaa tai heikennä toimenpiteitä, joita toteutetaan luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi tai kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi unionissa;

| r) | käytetään olemassa olevia välineitä ja menetelmiä sekä kehitetään edelleen luontoon perustuvien ratkaisujen seurantamenetelmiä ja arviointivälineitä sekä mitattavissa olevia indikaattoreita niille; |
| --- | --- |

r)

käytetään olemassa olevia välineitä ja menetelmiä sekä kehitetään edelleen luontoon perustuvien ratkaisujen seurantamenetelmiä ja arviointivälineitä sekä mitattavissa olevia indikaattoreita niille;

| s) | pienennetään merkittävästi unionin materiaali- ja kulutusjalanjälkeä, jotta ne saataisiin maapallon resurssien rajoihin mahdollisimman pian, muun muassa ottamalla tarvittaessa käyttöön vuoteen 2030 ulottuvat unionin vähennystavoitteet; |
| --- | --- |

s)

pienennetään merkittävästi unionin materiaali- ja kulutusjalanjälkeä, jotta ne saataisiin maapallon resurssien rajoihin mahdollisimman pian, muun muassa ottamalla tarvittaessa käyttöön vuoteen 2030 ulottuvat unionin vähennystavoitteet;

| t) | sisällytetään kestävän kehityksen tavoitteet sekä ilmasto- ja ympäristötavoitteet tehokkaasti osaksi talouden ohjausjärjestelmän eurooppalaista ohjausjaksoa, mukaan lukien kansalliset uudistusohjelmat ja kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat, sanotun vaikuttamatta eurooppalaisen ohjausjakson alkuperäiseen tarkoitukseen; |
| --- | --- |

t)

sisällytetään kestävän kehityksen tavoitteet sekä ilmasto- ja ympäristötavoitteet tehokkaasti osaksi talouden ohjausjärjestelmän eurooppalaista ohjausjaksoa, mukaan lukien kansalliset uudistusohjelmat ja kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat, sanotun vaikuttamatta eurooppalaisen ohjausjakson alkuperäiseen tarkoitukseen;

| u) | mobilisoidaan resursseja ja varmistetaan riittävät kestävät investoinnit julkisista ja yksityisistä lähteistä, mukaan lukien unionin talousarviosta saatavilla olevat varat ja välineet, Euroopan investointipankin kautta ja kansallisella tasolla kestävää rahoitusta koskevan unionin toimintaohjelman mukaisesti; |
| --- | --- |

u)

mobilisoidaan resursseja ja varmistetaan riittävät kestävät investoinnit julkisista ja yksityisistä lähteistä, mukaan lukien unionin talousarviosta saatavilla olevat varat ja välineet, Euroopan investointipankin kautta ja kansallisella tasolla kestävää rahoitusta koskevan unionin toimintaohjelman mukaisesti;

| v) | käytetään mahdollisimman tehokkaasti ympäristöverotusta, markkinapohjaisia välineitä ja vihreän budjetoinnin ja rahoituksen välineitä, mukaan lukien sosiaalisesti oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseen käytettävät välineet, ja tuetaan yrityksiä ja muita sidosryhmiä luonnonpääoman standardoitujen tilipitokäytäntöjen kehittämisessä ja soveltamisessa; |
| --- | --- |

v)

käytetään mahdollisimman tehokkaasti ympäristöverotusta, markkinapohjaisia välineitä ja vihreän budjetoinnin ja rahoituksen välineitä, mukaan lukien sosiaalisesti oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseen käytettävät välineet, ja tuetaan yrityksiä ja muita sidosryhmiä luonnonpääoman standardoitujen tilipitokäytäntöjen kehittämisessä ja soveltamisessa;

| w) | varmistetaan, että unionin, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason ympäristöpolitiikat ja -toimet perustuvat parhaaseen saatavilla olevaan tieteelliseen tietoon ja teknologiaan, lisätään ympäristötietopohjaa, mukaan lukien alkuperäiskansojen ja paikallinen tietämys, ja sen käyttöönottoa, myös tutkimuksen ja innovoinnin avulla, edistämällä vihreää osaamista ja koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen avulla, ja jatketaan ympäristö- ja ekosysteemitilinpidon kehittämistä; |
| --- | --- |

w)

varmistetaan, että unionin, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason ympäristöpolitiikat ja -toimet perustuvat parhaaseen saatavilla olevaan tieteelliseen tietoon ja teknologiaan, lisätään ympäristötietopohjaa, mukaan lukien alkuperäiskansojen ja paikallinen tietämys, ja sen käyttöönottoa, myös tutkimuksen ja innovoinnin avulla, edistämällä vihreää osaamista ja koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen avulla, ja jatketaan ympäristö- ja ekosysteemitilinpidon kehittämistä;

| x) | kehitetään ja vahvistetaan tietopohjaa muun muassa systeemisen muutoksen edellytyksistä, siitä, kuinka lokeroituneesta ja alakohtaisesta politiikasta voidaan siirtyä kokonaisvaltaiseen politiikan johdonmukaisuutta tavoittelevaan malliin, ja eri ekosysteemien kyvystä toimia kasvihuonekaasujen nieluina ja varantoina; |
| --- | --- |

x)

kehitetään ja vahvistetaan tietopohjaa muun muassa systeemisen muutoksen edellytyksistä, siitä, kuinka lokeroituneesta ja alakohtaisesta politiikasta voidaan siirtyä kokonaisvaltaiseen politiikan johdonmukaisuutta tavoittelevaan malliin, ja eri ekosysteemien kyvystä toimia kasvihuonekaasujen nieluina ja varantoina;

| y) | valjastetaan digitaali- ja datateknologioiden potentiaali ympäristöpolitiikan tukemiseen, muun muassa tarjoamalla mahdollisuuksien mukaan reaaliaikaista tietoa sekä tietoa ekosysteemien tilasta, lisätään toimia kyseisten teknologioiden ympäristöjalanjäljen minimoimiseksi ja varmistetaan tietojen avoimuus, aitous, yhteentoimivuus ja julkinen saatavuus; |
| --- | --- |

y)

valjastetaan digitaali- ja datateknologioiden potentiaali ympäristöpolitiikan tukemiseen, muun muassa tarjoamalla mahdollisuuksien mukaan reaaliaikaista tietoa sekä tietoa ekosysteemien tilasta, lisätään toimia kyseisten teknologioiden ympäristöjalanjäljen minimoimiseksi ja varmistetaan tietojen avoimuus, aitous, yhteentoimivuus ja julkinen saatavuus;

| z) | korjataan puutteita asiaankuuluvissa indikaattoreissa, jotka koskevat muun muassa systeemistä muutosta, maapallon resurssien rajoja, unionin tuotanto- ja kulutusjalanjälkiä sekä ympäristö- ja sosioekonomisten tekijöiden rajapintaa, kuten ympäristön muutoksesta johtuvaa eriarvoisuutta, ja optimoidaan kyseiset indikaattorit sekä varmistetaan, että ne ovat vertailukelpoisia kaikilla päätöksenteon tasoilla; |
| --- | --- |

z)

korjataan puutteita asiaankuuluvissa indikaattoreissa, jotka koskevat muun muassa systeemistä muutosta, maapallon resurssien rajoja, unionin tuotanto- ja kulutusjalanjälkiä sekä ympäristö- ja sosioekonomisten tekijöiden rajapintaa, kuten ympäristön muutoksesta johtuvaa eriarvoisuutta, ja optimoidaan kyseiset indikaattorit sekä varmistetaan, että ne ovat vertailukelpoisia kaikilla päätöksenteon tasoilla;

| a a) | mobilisoidaan kansalaisyhteiskunnan laaja tuki yhteistyössä yritysten, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisten, yhteisöjen ja muiden sidosryhmien kanssa; |
| --- | --- |

a a)

mobilisoidaan kansalaisyhteiskunnan laaja tuki yhteistyössä yritysten, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisten, yhteisöjen ja muiden sidosryhmien kanssa;

| a b) | lisätään tietoisuutta 2 artiklassa vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen merkityksestä ja vahvistetaan kansalaisten toimintavalmiuksia edistämällä muun muassa keskustelua ja viestintää kaikilla tasoilla, elinikäistä ympäristökasvatusta, kansalaisten osallistumista ja yhteisölähtöistä toimintaa; |
| --- | --- |

a b)

lisätään tietoisuutta 2 artiklassa vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen merkityksestä ja vahvistetaan kansalaisten toimintavalmiuksia edistämällä muun muassa keskustelua ja viestintää kaikilla tasoilla, elinikäistä ympäristökasvatusta, kansalaisten osallistumista ja yhteisölähtöistä toimintaa;

| a c) | tuetaan osaltaan kansalaisyhteiskuntaa, viranomaisia, kansalaisia ja yhteisöjä, työmarkkinaosapuolia ja yksityistä sektoria ilmasto- ja ympäristöriskien tunnistamisessa, niiden vaikutusten arvioinnissa ja toimien toteuttamisessa tällaisten riskien ehkäisemiseksi ja lieventämiseksi sekä niihin sopeutumiseksi, ja kannustetaan näitä pyrkimään tietoaukkojen korjaamiseen muun muassa kannustamalla kansalaisia seuraamaan ympäristöasioita ja puutteita vaatimusten noudattamisessa ja ilmoittamaan niistä, mukaan lukien kansalaistieteen hyvien käytäntöjen edistäminen käyttämällä digitaalista teknologiaa; |
| --- | --- |

a c)

tuetaan osaltaan kansalaisyhteiskuntaa, viranomaisia, kansalaisia ja yhteisöjä, työmarkkinaosapuolia ja yksityistä sektoria ilmasto- ja ympäristöriskien tunnistamisessa, niiden vaikutusten arvioinnissa ja toimien toteuttamisessa tällaisten riskien ehkäisemiseksi ja lieventämiseksi sekä niihin sopeutumiseksi, ja kannustetaan näitä pyrkimään tietoaukkojen korjaamiseen muun muassa kannustamalla kansalaisia seuraamaan ympäristöasioita ja puutteita vaatimusten noudattamisessa ja ilmoittamaan niistä, mukaan lukien kansalaistieteen hyvien käytäntöjen edistäminen käyttämällä digitaalista teknologiaa;

| a d) | kannustetaan yhteistyöhön kahdeksanteen ympäristöohjelmaan liittyvien strategioiden, toimintapolitiikkojen ja lainsäädännön kehittämisessä ja täytäntöönpanossa ja varmistetaan alue- ja paikallisviranomaisten täysimääräinen osallistuminen ympäristöpoliittisen päätöksenteon kaikkiin ulottuvuuksiin kaupungeissa ja maaseudulla, mukaan lukien syrjäisimmät alueet, soveltamalla yhteistoimintaan perustuvaa monitasoista lähestymistapaa ja huolehtimalla siitä, että alueellisilla ja paikallisilla yhteisöillä on riittävät resurssit täytäntöönpanoon paikan päällä; |
| --- | --- |

a d)

kannustetaan yhteistyöhön kahdeksanteen ympäristöohjelmaan liittyvien strategioiden, toimintapolitiikkojen ja lainsäädännön kehittämisessä ja täytäntöönpanossa ja varmistetaan alue- ja paikallisviranomaisten täysimääräinen osallistuminen ympäristöpoliittisen päätöksenteon kaikkiin ulottuvuuksiin kaupungeissa ja maaseudulla, mukaan lukien syrjäisimmät alueet, soveltamalla yhteistoimintaan perustuvaa monitasoista lähestymistapaa ja huolehtimalla siitä, että alueellisilla ja paikallisilla yhteisöillä on riittävät resurssit täytäntöönpanoon paikan päällä;

| a e) | vahvistetaan yhteistyötä kaikkien unionin toimielinten välillä ilmasto- ja ympäristöpolitiikassa, myös komission ja alueiden komitean välillä niiden tiiviimmän yhteistyön puitteissa, ja selvitetään, miten vuoropuhelua ja tietojen yhdistämistä voidaan parantaa; |
| --- | --- |

a e)

vahvistetaan yhteistyötä kaikkien unionin toimielinten välillä ilmasto- ja ympäristöpolitiikassa, myös komission ja alueiden komitean välillä niiden tiiviimmän yhteistyön puitteissa, ja selvitetään, miten vuoropuhelua ja tietojen yhdistämistä voidaan parantaa;

| a f) | sovelletaan tehokkaasti tiukkoja vaatimuksia avoimuuteen, yleisön osallistumisoikeuteen sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuteen Århusin yleissopimuksen mukaisesti sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla; |
| --- | --- |

a f)

sovelletaan tehokkaasti tiukkoja vaatimuksia avoimuuteen, yleisön osallistumisoikeuteen sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuteen Århusin yleissopimuksen mukaisesti sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla;

| a g) | asetetaan kahdeksannen ympäristöohjelman täytäntöönpanoon liittyvät tiedot ja näyttö julkisesti ja helposti saataville ja ymmärrettävässä muodossa sanotun kuitenkaan rajoittamatta alakohtaisen lainsäädännön luottamuksellisuutta koskevien säännösten soveltamista; |
| --- | --- |

a g)

asetetaan kahdeksannen ympäristöohjelman täytäntöönpanoon liittyvät tiedot ja näyttö julkisesti ja helposti saataville ja ymmärrettävässä muodossa sanotun kuitenkaan rajoittamatta alakohtaisen lainsäädännön luottamuksellisuutta koskevien säännösten soveltamista;

| a h) | tuetaan 2 artiklassa vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden maailmanlaajuista käyttöönottoa ja varmistetaan sisäisten ja ulkoisten lähestymistapojen johdonmukaisuus sekä koordinoidut toimet, erityisesti kun






  i) | tehdään kolmansien maiden kanssa ilmasto- ja ympäristöyhteistyötä, kannustetaan ja tuetaan niitä sellaisten sääntöjen antamisessa ja täytäntöönpanossa kyseisillä aloilla, jotka ovat vähintään yhtä kunnianhimoisia kuin vastaavat unionin säännöt, ja varmistetaan, että kaikki unionin markkinoille saatetut tuotteet täyttävät kaikki asiaankuuluvat unionin vaatimukset unionin kansainvälisten sitoumusten mukaisesti, mukaan lukien metsäkadon ja maaperän tilan huonontumisen pysäyttämistä koskevat sitoumukset; |
| --- | --- | --- |

a h)

tuetaan 2 artiklassa vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden maailmanlaajuista käyttöönottoa ja varmistetaan sisäisten ja ulkoisten lähestymistapojen johdonmukaisuus sekä koordinoidut toimet, erityisesti kun

i)

tehdään kolmansien maiden kanssa ilmasto- ja ympäristöyhteistyötä, kannustetaan ja tuetaan niitä sellaisten sääntöjen antamisessa ja täytäntöönpanossa kyseisillä aloilla, jotka ovat vähintään yhtä kunnianhimoisia kuin vastaavat unionin säännöt, ja varmistetaan, että kaikki unionin markkinoille saatetut tuotteet täyttävät kaikki asiaankuuluvat unionin vaatimukset unionin kansainvälisten sitoumusten mukaisesti, mukaan lukien metsäkadon ja maaperän tilan huonontumisen pysäyttämistä koskevat sitoumukset;

| ii) | tuetaan yritysten kestävää hallinnointia, muun muassa ottamalla käyttöön asianmukaista huolellisuutta koskevat pakolliset vaatimukset unionin tasolla, ja edistetään vastuullista liiketoimintaa unionin ulkopolitiikassa, mukaan lukien kauppapolitiikka; |
| --- | --- |

ii)

tuetaan yritysten kestävää hallinnointia, muun muassa ottamalla käyttöön asianmukaista huolellisuutta koskevat pakolliset vaatimukset unionin tasolla, ja edistetään vastuullista liiketoimintaa unionin ulkopolitiikassa, mukaan lukien kauppapolitiikka;

| iii) | tehostetaan yhteistyötä kolmansien maiden hallitusten, yritysten, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan sekä kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotta voidaan muodostaa ympäristön ja ilmaston suojelua koskevia kumppanuuksia ja yhteenliittymiä, sekä edistetään ympäristöä ja ilmastoa koskevaa yhteistyötä muun muassa G7- ja G20-ryhmissä; |
| --- | --- |

iii)

tehostetaan yhteistyötä kolmansien maiden hallitusten, yritysten, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan sekä kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotta voidaan muodostaa ympäristön ja ilmaston suojelua koskevia kumppanuuksia ja yhteenliittymiä, sekä edistetään ympäristöä ja ilmastoa koskevaa yhteistyötä muun muassa G7- ja G20-ryhmissä;

| iv) | osoitetaan johtajuutta kansainvälisillä foorumeilla esimerkiksi siten, että unioni saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet ja Pariisin sopimuksessa, biologista monimuotoisuutta koskevassa yleissopimuksessa, aavikoitumissopimuksessa ja muissa monenvälisissä ympäristösopimuksissa vahvistetut tavoitteet, erityisesti tehostamalla niiden täytäntöönpanoa ja tukemalla siinä myös kolmansia maita, muun muassa lisäämällä avoimuutta ja vastuullisuutta kyseisten sopimusten mukaisten sitoumusten täyttämisessä saavutetun edistyksen osalta; |
| --- | --- |

iv)

osoitetaan johtajuutta kansainvälisillä foorumeilla esimerkiksi siten, että unioni saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet ja Pariisin sopimuksessa, biologista monimuotoisuutta koskevassa yleissopimuksessa, aavikoitumissopimuksessa ja muissa monenvälisissä ympäristösopimuksissa vahvistetut tavoitteet, erityisesti tehostamalla niiden täytäntöönpanoa ja tukemalla siinä myös kolmansia maita, muun muassa lisäämällä avoimuutta ja vastuullisuutta kyseisten sopimusten mukaisten sitoumusten täyttämisessä saavutetun edistyksen osalta;

| v) | lujitetaan kansainvälistä ympäristöhallintoa korjaamalla jäljellä olevat puutteet ja vahvistamalla tunnustettujen kansainvälisten ympäristöperiaatteiden noudattamista ja soveltamista; |
| --- | --- |

v)

lujitetaan kansainvälistä ympäristöhallintoa korjaamalla jäljellä olevat puutteet ja vahvistamalla tunnustettujen kansainvälisten ympäristöperiaatteiden noudattamista ja soveltamista;

| vi) | varmistetaan, että unionin ja jäsenvaltioiden kolmansille maille antamalla rahoitustuella edistetään YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmaa. |
| --- | --- |

vi)

varmistetaan, että unionin ja jäsenvaltioiden kolmansille maille antamalla rahoitustuella edistetään YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmaa.

4 artikla

Seurantakehys ja hallinto

1.   Komissio seuraa ja arvioi Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) ja Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) tuella ja niiden riippumattomuutta rajoittamatta unionin ja jäsenvaltioiden edistymistä 2 artiklassa vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa ja raportoi siitä vuosittain ottaen huomioon 3 artiklassa säädetyt mahdollistavat edellytykset sekä systeemisen muutoksen aikaansaamista koskevan yleisen tavoitteen. Kyseisestä seurannasta, arvioinnista ja raportoinnista saatavat tiedot on asetettava julkisesti saataville ja niiden on oltava helposti saatavilla.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetulla seurannalla, arvioinnilla ja raportoinnilla pyritään helpottamaan korkean tason strategista poliittista viestintää. Komissio esittää kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä kuultuaan 2 päivään toukokuuta 2022 mennessä seurantakehyksen, joka perustuu rajoitettuun määrään pääindikaattoreita, joihin kuuluu mahdollisuuksien mukaan systeemisiä indikaattoreita, jotka koskevat muun muassa ympäristön ja yhteiskunnan sekä ympäristön ja talouden välistä yhteyttä. Pääindikaattoreiden luettelon on pysyttävä muuttumattomana vastuullisuuden varmistamiseksi. Sitä on kuitenkin tarvittaessa päivitettävä toimintapolitiikkojen ja indikaattoreiden viimeisimmän kehityksen huomioon ottamiseksi.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa seurannassa ja arvioinnissa on otettava huomioon tietojen ja indikaattoreiden saatavuuden ja merkityksellisyyden viimeaikainen kehitys ja hyödynnettävä jäsenvaltioissa ja unionin tasolla saatavilla olevia tietoja, erityisesti Euroopan ympäristökeskuksen ja Euroopan tilastojärjestelmän tuottamia tietoja ja indikaattoreita, hallinnollisen rasituksen minimoimiseksi. Sen on oltava johdonmukainen muiden ympäristö- ja ilmastopolitiikkaa koskevien seuranta-, raportointi- ja hallintokehysten ja -toimenpiteiden kanssa eikä se vaikuta niihin. Sen on perustuttava menetelmiin, joiden avulla voidaan mahdollisuuksien mukaan mitata, kuinka kaukana ollaan 2 artiklassa vahvistettuihin ensisijaisiin tavoitteisiin ja valittuihin pääindikaattoreihin liittyvistä tavoitteista.

4.   Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ottavat huomioon 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin sekä toteutetut toimet ja mahdolliset tulevat toimet ja vaihtavat niistä vuosittain näkemyksiä.

5.   Euroopan ympäristökeskus ja Euroopan kemikaalivirasto tukevat komissiota tietojen, indikaattoreiden ja tietämyksen saatavuuden ja merkityksellisyyden parantamisessa erityisesti toteuttamalla seuraavat toimet:

| a) | tietojen ja näytön kerääminen, käsittely ja raportointi nykyaikaisilla digitaalisilla välineillä samalla, kun parannetaan tietojen keräämiseen ja käsittelyyn sekä yhdenmukaistettujen indikaattoreiden laatimiseen sovellettavia menetelmiä; |
| --- | --- |

a)

tietojen ja näytön kerääminen, käsittely ja raportointi nykyaikaisilla digitaalisilla välineillä samalla, kun parannetaan tietojen keräämiseen ja käsittelyyn sekä yhdenmukaistettujen indikaattoreiden laatimiseen sovellettavia menetelmiä;

| b) | perustutkimuksen, kartoituksen ja seurannan lujittaminen ja tukeminen; |
| --- | --- |

b)

perustutkimuksen, kartoituksen ja seurannan lujittaminen ja tukeminen;

| c) | työskentely seurantatiedoissa olevien merkityksellisten puutteiden korjaamiseksi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ja ottaen huomioon systeemisen muutoksen tarve; |
| --- | --- |

c)

työskentely seurantatiedoissa olevien merkityksellisten puutteiden korjaamiseksi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ja ottaen huomioon systeemisen muutoksen tarve;

| d) | toimintapoliittisesti merkityksellisten ja systeemisten analyysien tekeminen ja politiikkatavoitteiden täytäntöönpanon edistäminen unionin ja kansallisella tasolla muun muassa esittämällä suosituksia tavoitteiden saavuttamisen vauhdittamiseksi; |
| --- | --- |

d)

toimintapoliittisesti merkityksellisten ja systeemisten analyysien tekeminen ja politiikkatavoitteiden täytäntöönpanon edistäminen unionin ja kansallisella tasolla muun muassa esittämällä suosituksia tavoitteiden saavuttamisen vauhdittamiseksi;

| e) | ympäristöön ja terveyteen kohdistuvia, sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia koskevien tietojen integrointi ja muiden saatavilla olevien tietojen ja palvelujen, esimerkiksi Copernicus-ohjelman tuottamien tietojen ja palvelujen, täysimääräinen hyödyntäminen; |
| --- | --- |

e)

ympäristöön ja terveyteen kohdistuvia, sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia koskevien tietojen integrointi ja muiden saatavilla olevien tietojen ja palvelujen, esimerkiksi Copernicus-ohjelman tuottamien tietojen ja palvelujen, täysimääräinen hyödyntäminen;

| f) | ekologisia kriittisiä pisteitä koskevassa tietämyksessä olevien vakavien puutteiden korjaamiseen osallistuminen ottaen siinä huomioon maantieteelliset ja ekologiset erot alueiden välillä; |
| --- | --- |

f)

ekologisia kriittisiä pisteitä koskevassa tietämyksessä olevien vakavien puutteiden korjaamiseen osallistuminen ottaen siinä huomioon maantieteelliset ja ekologiset erot alueiden välillä;

| g) | sellaisten määrällisten ja laadullisten välineiden kehittäminen, mukaan lukien ennakointi ja mallit, jotka voisivat muun muassa tuottaa tietoa ympäristöön ja ilmastoon liittyvien toimintapolitiikkojen mahdollisista systeemisistä vaikutuksista tulevaisuudessa ja siitä, kuinka kaukana ollaan tavoitteista; |
| --- | --- |

g)

sellaisten määrällisten ja laadullisten välineiden kehittäminen, mukaan lukien ennakointi ja mallit, jotka voisivat muun muassa tuottaa tietoa ympäristöön ja ilmastoon liittyvien toimintapolitiikkojen mahdollisista systeemisistä vaikutuksista tulevaisuudessa ja siitä, kuinka kaukana ollaan tavoitteista;

| h) | tietojen saatavuuden ja yhteentoimivuuden parantaminen entisestään unionin ohjelmien avulla; |
| --- | --- |

h)

tietojen saatavuuden ja yhteentoimivuuden parantaminen entisestään unionin ohjelmien avulla;

| i) | avoimuuden ja vastuullisuuden varmistaminen. |
| --- | --- |

i)

avoimuuden ja vastuullisuuden varmistaminen.

6.   Komissio tarkastelee säännöllisesti tieto- ja tietämystarpeita unionin ja kansallisella tasolla, mukaan lukien Euroopan ympäristökeskuksen ja Euroopan kemikaaliviraston sekä tarvittaessa muiden unionin elinten ja virastojen valmiudet suorittaa 5 kohdassa tarkoitetut tehtävät.

5 artikla

Väliarviointi

1.   Komissio suorittaa 31 päivään maaliskuuta 2024 mennessä väliarvioinnin edistymisestä 2 artiklan 2 kohdassa esitettyjen aihekohtaisten ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa ottaen huomioon 3 artiklassa tarkoitettujen mahdollistavien edellytysten tilan ja edistymisen systeemisen muutoksen seurannassa ja arvioinnissa. Komissio ehdottaa väliarvioinnin tulosten perusteella tarvittaessa muutoksia 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin pääindikaattoreihin. Väliarviointi perustuu 4 artiklan 1 kohdan nojalla tehtyihin arviointeihin ja muihin asiaankuuluviin havaintoihin. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen väliarvioinnista.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun väliarvioinnin ja Euroopan parlamentin ja neuvoston siihen mahdollisesti esittämien huomautusten sekä muiden asian kannalta merkityksellisten toimintapolitiikan muutosten ja Euroopan ympäristökeskuksen viimeisimmän Euroopan ympäristön tilaa ja näkymiä koskevan raportin perusteella komissio esittää 2 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen aihekohtaisten ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen, jolla lisätään kahdeksanteen ympäristöohjelmaan vuoden 2025 jälkeiseksi ajaksi liite, joka sisältää luettelon toimista kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi sekä kyseisten toimien aikataulun.

6 artikla

Arviointi

Komissio suorittaa 31 päivään maaliskuuta 2029 mennessä kahdeksannen ympäristöohjelman arvioinnin. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, joka sisältää kyseisen arvioinnin tärkeimmät tulokset, ja jos se katsoo sen aiheelliseksi, esittää sen jälkeen lainsäädäntöehdotuksen seuraavaksi ympäristöalan toimintaohjelmaksi viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2029.

7 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Strasbourgissa 6 päivänä huhtikuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. BEAUNE

---

(1)  
  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 76.

1

(2)  
  EUVL C 106, 26.3.2021, s. 44.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 10. maaliskuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 29. maaliskuuta 2022.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1386/2013/EU, annettu 20 päivänä marraskuuta 2013, vuoteen 2020 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta ”Hyvä elämä maapallon resurssien rajoissa” (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 171).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

6

(7)  
  EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

8

(9)  
  EUVL L 124, 17.5.2005, s. 4.

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/4/EY, annettu 28 päivänä tammikuuta 2003, ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta ja neuvoston direktiivin 90/313/ETY kumoamisesta (EUVL L 41, 14.2.2003, s. 26).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/2/EY, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2007, Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta (EUVL L 108, 25.4.2007, s. 1).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1024, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, avoimesta datasta ja julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä (EUVL L 172, 26.6.2019, s. 56).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/99/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 328, 6.12.2008, s. 28).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/92/EU, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EUVL L 26, 28.1.2012, s. 1).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/42/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001, tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 197, 21.7.2001, s. 30).

15

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/37 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/37

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/592,

annettu 11 päivänä huhtikuuta 2022,

Iranin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 359/2011 täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Iranin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä 12 päivänä huhtikuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 359/2011 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 12 päivänä huhtikuuta 2011 asetuksen (EU) N:o 359/2011. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 12 päivänä huhtikuuta 2011 asetuksen (EU) N:o 359/2011.

| (2) | Neuvoston päätöksen 2011/235/YUTP (2) uudelleentarkastelun perusteella neuvosto on päättänyt, että kyseisessä päätöksessä vahvistettuja rajoittavia toimenpiteitä olisi jatkettava 13 päivään huhtikuuta 2023. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston päätöksen 2011/235/YUTP (2) uudelleentarkastelun perusteella neuvosto on päättänyt, että kyseisessä päätöksessä vahvistettuja rajoittavia toimenpiteitä olisi jatkettava 13 päivään huhtikuuta 2023.

| (3) | Kolme asetuksen (EU) N:o 359/2011 liitteessä I nimettyä henkilöä on kuollut, ja heitä koskevat merkinnät olisi poistettava kyseisestä liitteestä. Neuvosto on myös todennut, että asetuksen (EU) N:o 359/2011 liitteeseen I sisältyvät 25:tä henkilöä koskevat merkinnät olisi saatettava ajan tasalle. |
| --- | --- |

(3)

Kolme asetuksen (EU) N:o 359/2011 liitteessä I nimettyä henkilöä on kuollut, ja heitä koskevat merkinnät olisi poistettava kyseisestä liitteestä. Neuvosto on myös todennut, että asetuksen (EU) N:o 359/2011 liitteeseen I sisältyvät 25:tä henkilöä koskevat merkinnät olisi saatettava ajan tasalle.

| (4) | Asetuksen (EU) N:o 359/2011 liite I olisi näin ollen muutettava, |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) N:o 359/2011 liite I olisi näin ollen muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 359/2011 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 11 päivänä huhtikuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  EUVL L 100, 14.4.2011, s. 1.

1

(2)  Neuvoston päätös 2011/235/YUTP, annettu 12 päivänä huhtikuuta 2011, Iranin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä (EUVL L 100, 14.4.2011, s. 51).

2

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 359/2011 liite I (”Luettelo 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista luonnollisista henkilöistä, oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja elimistä”) seuraavasti:

| 1) | Poistetaan ”Henkilöt”-kohdan luettelosta merkinnät 27 (ZARGAR Ahmad), 38 (FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan) ja 41 (HEJAZI Mohammad). |
| --- | --- |

1)

Poistetaan ”Henkilöt”-kohdan luettelosta merkinnät 27 (ZARGAR Ahmad), 38 (FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan) ja 41 (HEJAZI Mohammad).

| 2) | Korvataan seuraavia 25:tä henkilöä koskevat merkinnät seuraavasti: |
| --- | --- |

2)

Korvataan seuraavia 25:tä henkilöä koskevat merkinnät seuraavasti:

Henkilöt

| | Nimi | Tunnistustiedot | Perusteet | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”1. | AHMADI-MOQADDAM Esmail | Syntymäpaikka: Teheran (Iran)
  Syntymäaika: 1961
  Sukupuoli: mies | Yliopiston ja kansallisen puolustuksen korkea-asteen tutkimusinstituutin johtaja 20. päivästä syyskuuta 2021. Entinen asevoimien yleisesikunnan päällikön vanhempi turvallisuusasioiden neuvonantaja. Iranin kansallisen poliisin päällikkö vuodesta 2005 alkuvuoteen 2015. Myös Iranin kyberpoliisin (merkitty EU:n luetteloon) päällikkö tammikuusta 2011 alkuvuoteen 2015. Joukot hänen alaisuudessaan tekivät raakoja iskuja rauhanomaisia mielenosoituksia vastaan ja hyökkäsivät 15. kesäkuuta 2009 yöllä väkivaltaisesti Teheranin yliopiston asuntoloihin. Entinen Jemenin kansaa tukevan Iranin sotilasesikunnan johtaja. | 12.4.2011 |
| 20. | MOGHISSEH Mohammad (alias NASSERIAN) | Sukupuoli: mies | Korkeimman oikeuden tuomari marraskuusta 2020. Entinen Teheranin vallankumoustuomioistuimen presidentti, 28. jaosto. Katsotaan olevan myös vastuussa bahai-yhteisön jäsenten tuomitsemisista. Hän on käsitellyt vaalien jälkeisiä oikeustapauksia. Hän määräsi pitkiä vankeusrangaistuksia yhteiskunnallisten ja poliittisten aktivistien ja toimittajien epäoikeudenmukaisissa oikeudenkäynneissä sekä useita kuolemantuomioita mielenosoittajille sekä yhteiskunnallisille ja poliittisille aktivisteille. | 12.4.2011 |
| 21. | MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein | Syntymäpaikka: Ejiyeh (Iran)
  Syntymäaika: noin 1956
  Sukupuoli: mies | Korkein oikeusviranomainen heinäkuusta 2021. Sovitteluneuvoston jäsen. Iranin valtakunnansyyttäjä syyskuusta 2009 vuoteen 2014. Entinen oikeuslaitoksen apulaisjohtaja (vuodesta 2014 heinäkuuhun 2021) ja oikeuslaitoksen tiedottaja (vuosina 2010–2019). Tiedusteluministeri vuodesta 2005 vuoteen 2009. Hänen toimiessaan tiedusteluministerinä vuoden 2009 vaalien aikana hänen alaisuudessaan olleet tiedusteluvirkamiehet vastasivat satojen aktivistien, toimittajien, toisinajattelijoiden ja reformistipoliitikkojen pidätyksistä, kidutuksista ja väärien tunnustusten hankkimisesta painostuksen avulla. Lisäksi poliittisia vaikuttajia pakotettiin antamaan vääriä tunnustuksia sietämättömissä kuulusteluissa, joihin sisältyi kidutusta, pahoinpitelyä, kiristystä ja perheenjäsenten uhkailua. | 12.4.2011 |
| 22. | MORTAZAVI Said (alias MORTAZAVI Saeed) | Syntymäpaikka: Meybod, Yazd (Iran)
  Syntymäaika: 1967
  Sukupuoli: mies | Sosiaalihuoltojärjestelmän johtaja vuosina 2011–2013. Teheranin yleinen syyttäjä elokuuhun 2009. Teheranin yleisenä syyttäjänä antoi yleismääräyksen satojen aktivistien, toimittajien ja opiskelijoiden pidättämiseksi. Tammikuussa 2010 hänen katsottiin parlamentaarisessa tutkinnassa olleen suoraan vastuussa kolmen henkilön pidätyksestä, jotka sittemmin kuolivat ollessaan pidätettyinä. Hänet pidätettiin virasta elokuussa 2010 Iranin oikeuslaitoksen tutkittua hänen osuuttaan hänen määräyksestään vaalien jälkeen pidätettyjen kolmen miehen kuolemaan.
  Marraskuussa 2014 Iranin viranomaiset tunnustivat virallisesti hänen osallisuutensa pidätettyjen kuolemiin. Iranilainen tuomioistuin vapautti hänet 19. elokuuta 2015 syytteistä, jotka liittyivät kolmen nuoren miehen kidutukseen ja kuolemaan Kahrizakin pidätyskeskuksessa vuonna 2009. Tuomittiin vankeuteen vuonna 2017 ja vapautettiin syyskuussa 2019. Iranin korkein oikeus antoi elokuussa 2021 tuomion, jossa puollettiin täysin Said Mortazavia ja kumottiin tämän aiemmin saama kahden vuoden vankeusrangaistus. | 12.4.2011 |
| 25. | SALAVATI Abdolghassem | Sukupuoli: mies | Talousrikosten erityistuomioistuimen 4. jaoston tuomari vuodesta 2019. Entinen Teheranin vallankumoustuomioistuimen presidentti, 15. jaosto. Teheranin tuomioistuimen tuomari. Oli vastuussa vaalien jälkeisistä oikeustapauksista ja johti kesällä 2009 käytyjä ”näytösoikeudenkäyntejä”, joissa hän tuomitsi kuolemaan kaksi monarkistia. Hän on määrännyt pitkiä vankeusrangaistuksia yli sadalle poliittiselle vangille, ihmisoikeusaktivistille ja mielenosoittajalle.
  Vuoden 2018 raporteista käy ilmi, että hän jatkoi samanlaisten tuomioiden määräämistä noudattamatta asianmukaisesti oikeudenmukaisia kuulemismenettelyjä. | 12.4.2011 |
| 28. | YASAGHI Ali-Akbar | Sukupuoli: mies | Korkeimman oikeuden tuomari, 13. jaoston päällikkö. Setad-e Dieh -säätiön varatoimitusjohtaja. Ylituomari, Mashhadin vallankumoustuomioistuin (2001–2011). Oikeudenkäynnit on hänen alaisuudessaan käyty summittaisesti ja suljettuina istuntoina, eikä niissä ole kunnioitettu syytetyn perusoikeuksia. Koska teloituspäätöksiä annettiin joukko-oikeudenkäynneissä (jopa 550 kesän 2009 ja kesän 2011 välillä), kuolemantuomioita määrättiin noudattamatta asianmukaisesti oikeudenmukaisia kuulemismenettelyjä. | 12.4.2011 |
| 30. | ESMAILI Gholam-Hossein (alias ESMAILI Gholam Hossein) | Sukupuoli: mies | Iranin presidentin Raisin henkilöstöpäällikkö elokuusta 2021. Oikeuslaitoksen tiedottaja huhtikuusta 2019 heinäkuuhun 2021. Teheranin tuomioistuimen entinen presidentti. Iranin vankilaorganisaation entinen päällikkö. Hän osallistui tässä ominaisuudessa poliittisten mielenosoittajien joukkopidätyksiin ja vankilajärjestelmän puitteissa tapahtuneiden pahoinpitelyjen peittelyyn. | 12.4.2011 |
| 33. | ABBASZADEH- MESHKINI Mahmoud | Sukupuoli: mies | Parlamentin jäsen (helmikuusta 2020 alkaen) ja kansallisen turvallisuuden ja ulkopolitiikan parlamentaarisen valiokunnan tiedottaja. Entinen Iranin korkeimman ihmisoikeusneuvoston neuvonantaja (vuoteen 2019 asti). Entinen korkeimman ihmisoikeusneuvoston sihteeri. Entinen Ilamin maakunnan kuvernööri. Entinen sisäministeriön poliittinen johtaja. Hän vastasi poliittisia puolueita ja ryhmiä koskevan lain 10 artiklan mukaisen komitean päällikkönä mielenosoitusten ja muiden julkisten tapahtumien sallimisesta ja poliittisten puolueiden rekisteröinnistä.
  Hän keskeytti vuonna 2010 kahden Mousaviin liittyvän reformistisen poliittisen puolueen – Islamic Iran Participation Front ja Islamic Revolution Mujahedeen Organization – toiminnan. On kieltänyt vuodesta 2009 johdonmukaisesti ja jatkuvasti kaikki hallituksen vastaiset kokoontumiset ja näin evännyt perustuslaillisen oikeuden osoittaa mieltä, mikä on johtanut siihen, että rauhanomaisia mielenosoittajia on pidätetty kokoontumisoikeuden vastaisesti.
  Hän myös kielsi vuonna 2009 oppositiolta luvan järjestää tilaisuuden niiden henkilöiden muistoksi, jotka saivat surmansa presidentinvaaleihin liittyvissä mielenosoituksissa. | 10.10.2011 |
| 35. | AKHARIAN Hassan | Sukupuoli: mies | EU:n luetteloon merkityn Rajaee Shahrin vankilan osaston 5 johtaja vuodesta 2015 ja vastuussa vankilan erityissellien käytöstä. Karadjissa sijaitsevan Rajaee Shahrin vankilan osasto 1:n entinen vartija heinäkuuhun 2010. Useat entiset vangit ovat kertoneet hänen syyllistyneen kidutukseen ja estäneen antamillaan määräyksillä vankeja saamasta hoitoa. Yksi Rajaee Shahrin vankilan vangeista on kertonut kaikkien vartijoiden pahoinpidelleen häntä vakavasti ja Akharianin olleen asiasta täysin tietoinen. Lisäksi tiedetään ainakin yhden vangin, Mohsen Beikvandin, kärsineen kaltoinkohtelusta ja kuolleen Akharianin ollessa vartijana. Beikvand kuoli syyskuussa 2010. Toiset vangit väittävät uskottavasti, että hänet surmattiin Hassan Akharianin määräyksestä. | 10.10.2011 |
| 36. | AVAEE Seyyed Ali-Reza (alias AVAEE Seyyed Alireza, AVAIE Alireza) | Syntymäpaikka: Dezful (Iran)
  Syntymäaika: 20.5.1956
  Sukupuoli: mies | Oikeusministeri 25. päivään elokuuta 2021. Entinen erityistutkintaviraston johtaja. Apulaissisäministeri ja julkisen rekisterin päällikkö heinäkuuhun 2016. Tuomareiden kurinpitotuomioistuimen neuvonantaja huhtikuussa 2014. Teheranin tuomioistuimen entinen presidentti. Teheranin tuomioistuimen presidenttinä hän on ollut vastuussa ihmisoikeusloukkauksista, mielivaltaisista pidätyksistä, vankien oikeuksien epäämisestä ja suuresta määrästä teloituksia. | 10.10.2011 |
| 46. | KAMALIAN Behrouz (alias Hackers Brain, Behrooz_Ice) | Syntymäpaikka: Teheran (Iran)
  Syntymäaika: 1983
  Sukupuoli: mies | Iranin hallintoon sidoksissa olevan ”Ashiyaneh”-kyberryhmän johtaja. Behrouz Kamalianin perustama ”Ashiyaneh” Digital Security on vastuussa sekä kotimaisiin hallituksen vastustajiin ja uudistusmielisiin että ulkomaisiin instituutioihin kohdistetuista laajamittaisista tietoverkkohyökkäyksistä. Kamalianin ”Ashiyaneh”-organisaation työ on auttanut hallintoa tukahduttamaan oppositiota, mihin liittyi vuonna 2009 lukuisia vakavia ihmisoikeusloukkauksia. Sekä Kamalian että ”Ashiyaneh”-kyberryhmä ovat jatkaneet toimintaansa ainakin joulukuuhun 2021 asti. | 10.10.2011 |
| 47. | KHALILOLLAHI Moussa (alias KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil) | Syntymäpaikka: Tabriz (Iran)
  Syntymäaika: 1963
  Sukupuoli: mies | Itä-Azerbaidžanin maakunnan korkein oikeusviranomainen. Entinen Tabrizin syyttäjä vuosina 2010–2019. Hän oli osallisena Sakineh Mohammadi-Ashtianin tapauksessa ja on osallistunut oikeusturvan vakaviin loukkauksiin. | 10.10.2011 |
| 53. | TALA Hossein (alias TALA Hosseyn) | Syntymäpaikka: Teheran (Iran)
  Syntymäaika: 1969
  Sukupuoli: mies | Eslamshahrin pormestari vuoteen 2020. Entinen Iranin parlamentin jäsen. Teheranin maakunnan entinen kenraalikuvernööri (”Farmandar”) syyskuuhun 2010 saakka; hän oli vastuussa poliisivoimien väliintulosta ja näin ollen myös mielenosoitusten tukahduttamisesta. Hänet palkittiin joulukuussa 2010 osallisuudestaan vaalien jälkeisiin tukahduttamistoimiin. | 10.10.2011 |
| 55. | ZEBHI Hossein | Sukupuoli: mies | Oikeuslaitoksen ensimmäinen apulaisneuvonantaja ja korkeimman oikeuden tuomari (korkeimman oikeuden 41. jaoston päällikkö; kyseisessä jaostossa käsitellään erityisesti turvallisuuteen kohdistuneita rikoksia ja huumausainerikoksia). Iranin yleisen syyttäjän sijainen (2007–2015). Tässä tehtävässään hän oli vastuussa vuoden 2009 vaalien jälkeisten mielenosoitusten jälkeen ihmisoikeuksien vastaisesti käydyistä oikeuskäsittelyistä. Tässä tehtävässään hän on myös sallinut huumausainerikoksista tuomitut kohtuuttomat rangaistukset. | 10.10.2011 |
| 56. | BAHRAMI Mohammad-Kazem | Sukupuoli: mies | Hallintotuomioistuimen päällikkö huhtikuuhun 2021. Hän osallistui vuonna 2009 rauhanomaisten mielenosoittajien vastaisiin tukahduttamistoimiin asevoimien oikeudellisen osaston johtajana. | 10.10.2011 |
| 60. | HOSSEINI Dr Mohammad (alias HOSSEYNI Dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed ja Sayyid) | Syntymäpaikka: Rafsanjan, Kerman (Iran)
  Syntymäaika: 23.7.1961
  Sukupuoli: mies | Parlamentaaristen asioiden varapuheenjohtaja presidentti Raisin hallinnossa elokuusta 2021. Entinen presidentti Mahmoud Ahmadinejadin neuvonantaja ja kovan linjan poliittisen ryhmän YEKTAn tiedottaja. Kulttuuriministeri ja islamilaisen opastuksen ministeri (2009–2013). Entisenä IRGC:n jäsenenä hän osallistui toimittajiin kohdistuneisiin tukahduttamistoimiin. | 10.10.2011 |
| 62. | ZARGHAMI Ezzatollah | Syntymäpaikka: Dezful (Iran)
  Syntymäaika: 22.7.1959
  Sukupuoli: mies | Kulttuuri-, käsiteollisuus- ja matkailuministeri 25. päivästä elokuuta 2021. Ylimmän kyberavaruusneuvoston ja kulttuurivallankumousneuvoston jäsen vuodesta 2014. Iranin islamilaisen tasavallan yleisradioyhtiön (IRIB) entinen johtaja marraskuuhun 2014. Toimiessaan IRIBin johtajana hän vastasi kaikista ohjelmapäätöksistä. IRIB on lähetyksissään esittänyt vangituilta pakottamalla saatuja tunnustuksia ja joukon ”näytösoikeudenkäyntejä” elokuussa 2009 ja joulukuussa 2011. Nämä ovat oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä ja oikeudenmukaista menettelyä koskevien kansainvälisten määräysten selvä loukkaus. | 23.3.2012 |
| 64. | KAZEMI Toraj | Sukupuoli: mies | EU:n luetteloon merkitsemän kyberpoliisin Teheranin osaston päällikkö kesäkuuhun 2020. Tässä ominaisuudessa hän ilmoitti kampanjasta hakkerien rekrytoimiseksi hallituksen palvelukseen tarkoituksena internetissä olevien tietojen valvonnan tehostaminen ja ”haitallisten” sivustojen vahingoittaminen. | 23.3.2012 |
| 65. | LARIJANI Sadeq | Syntymäpaikka: Najaf (Irak)
  Syntymäaika: 1960 tai elokuu 1961
  Sukupuoli: mies | Sovintoneuvoston johtaja 29. päivästä joulukuuta 2018. Valvontaneuvoston entinen jäsen (syyskuuhun 2021). Oikeuslaitoksen entinen johtaja (vuosina 2009–2019). Oikeuslaitoksen johtajan on annettava suostumuksensa ja hyväksyttävä allekirjoituksellaan jokainen rangaistus, jonka perusteena on qisas (hyvitys), hodoud (rikos Jumalaa vastaan) ja ta’zirat (rikos valtiota vastaan). Tämä sisältää kuolemanrangaistukseen, raipparangaistukseen ja amputoimiseen johtavat tuomiot. Tältä osin hän on henkilökohtaisesti hyväksynyt allekirjoituksellaan monia kuolemanrangaistuksia, jotka ovat kansainvälisten normien kanssa ristiriidassa, mukaan lukien kivitykset, hirttoteloitukset, alaikäisten teloitukset ja julkiset teloitukset esimerkiksi niin, että vankeja on hirtetty sillalta tuhansien katsojien edessä. Näin ollen hän on vaikuttanut teloitusten suureen määrään. Hän on myös sallinut ruumiillisen rangaistuksen käsittävät tuomiot kuten amputaatiot ja hapon tiputtamisen tuomitun silmiin. Sen jälkeen kun Sadeq Larijani aloitti tehtävässään, poliittisten vankien, ihmisoikeuksien puolustajien ja vähemmistöihin kuuluvien mielivaltaiset pidätykset ovat lisääntyneet selvästi. Sadeq Larijani on myös vastuussa siitä, että oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin laiminlyödään systemaattisesti Iranin oikeusprosessissa. | 23.3.2012 |
| 69. | MORTAZAVI Seyyed Solat | Syntymäpaikka: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (etelä) – (Iran)
  Syntymäaika: 1967
  Sukupuoli: mies | Iranin hallintoasioiden varapuheenjohtaja ja presidentin kanslian päällikkö 5. päivästä syyskuuta 2021. Suoraan korkeimman johtajan Khamenein alaisuudessa olleen Mostazafan Foundationin kiinteistöosaston johtaja 16. päivästä syyskuuta 2019 syyskuuhun 2021. Marraskuuhun 2019 asti Astan Qods Razavi -säätiön Teheranin toimipisteen johtaja. Iranin toiseksi suurimman kaupungin Mashhadin entinen pormestari; kaupungissa pannaan täytäntöön säännöllisesti julkisia teloituksia. Entinen poliittisten asioiden apulaissisäministeri, nimitetty vuonna 2009. Tässä ominaisuudessa hän oli vastuussa laillisten oikeuksiensa, sananvapaus mukaan lukien, puolesta puhuneisiin henkilöihin kohdistettujen tukahduttamistoimien johtamisesta. Nimitettiin myöhemmin Iranin vuoden 2012 parlamenttivaalien ja vuoden 2013 presidentinvaalien vaalilautakunnan johtajaksi. | 23.3.2012 |
| 74. | REZVANMA-NESH Ali | Sukupuoli: mies | Karajin maakunnan apulaissyyttäjä, Alborzin alue, vuosina 2010–2016. Vastuussa vakavista ihmisoikeusloukkauksista, mukaan lukien osallisuus alaikäisen teloitukseen. | 23.3.2012 |
| 79. | RASHIDI AGHDAM Ali Ashraf | Sukupuoli: mies | Teheranin vankiloiden terveys-, rangaistus- ja koulutusasioiden apulaisjohtaja. Evinin vankilan entinen johtaja (2012–2015). Toimiessaan vankilan johtajana vankilaolot heikentyivät, ja raporteissa viitattiin vankien kaltoinkohtelun lisääntymiseen. Lokakuussa 2012 yhdeksän naispuolista vankia ryhtyi nälkälakkoon vastalauseena sille, että vanginvartijat rikkoivat heidän oikeuksiaan ja kohtelivat heitä väkivaltaisesti. | 12.3.2013 |
| 80. | KIASATI Morteza | Sukupuoli: mies | Teheranin vallankumoustuomioistuimen 54. jaoston ja Ahwazin vallankumoustuomioistuimen 4. jaoston tuomari, langettanut kuolemantuomiot neljälle arabitaustaiselle poliittiselle vangille: Taha Heidarian, Abbas Heidarian, Abd al-Rahman Heidarian (kolme veljestä) ja Ali Sharifi. Heidät pidätettiin, heitä kidutettiin ja heidät hirtettiin ilman asianmukaista oikeudenkäyntiä. Näihin tapauksiin sekä oikeusturvan puuttumiseen viitattiin ihmisoikeuksia Iranissa seuraavan YK:n erityisraportoijan 13. syyskuuta 2012 päivätyssä raportissa ja 22. elokuuta 2012 päivätyssä YK:n pääsihteerin Iran-raportissa. | 12.3.2013 |
| 83. | JAFARI Asadollah | Sukupuoli: mies | Nykyisin Isfahanin yleinen syyttäjä. Tuossa asemassa hän määräsi kohdistamaan väkivaltaisia vastatoimia veden puutteen takia mieltään kaduilla osoittaneisiin marraskuussa 2021. Joidenkin raporttien mukaan Jafari on ilmoittanut erityisviraston perustamisesta tutkimaan pidätettyjä mielenosoittajia.
  Mazandaranin maakunnan entisenä syyttäjänä Jafari suositteli kuolemantuomion määräämistä tapauksissa, joissa hän toimi syyttäjänä; tämä johti useisiin, myös julkisiin, teloituksiin sekä olosuhteisiin, joissa kuolemantuomion langettaminen on kansainvälisten ihmisoikeuksien vastaista, myös siksi, että se on suhteeton ja liiallinen rangaistus. Jafari on ollut myös vastuussa laittomista pidätyksistä ja bahai-vankien oikeuksien loukkaamisesta alkaen pidättämisestä aina tiedustelupalvelun pidätyskeskuksen eristyssellissä pitämiseen. | 12.3.2013 |
| 95. | VASEGHI Leyla (alias VASEQI Layla, VASEGHI Leila, VASEGHI Layla) | Syntymäpaikka: Sari, Mazandaranin provinssi (Iran)
  Syntymäaika: 1352 (iranilainen Hijri-kalenteri), 1972 tai 1973 (gregoriaaninen kalenteri)
  Sukupuoli: nainen
  Asema: entinen Qodsin kaupungin kuvernööri ja kaupungin turvallisuusneuvoston johtaja | Leyla Vaseghi toimi Qodsin kuvernöörinä ja kaupungin turvallisuusneuvoston johtajana syyskuusta 2019 marraskuuhun 2021 ja antoi tässä asemassa polisiille ja muille aseistetuille joukoille määräyksen käyttää tappavia keinoja marraskuun 2019 mielenosoitusten tukahduttamiseksi, minkä seurauksena aseettomia mielenosoittajia ja muita siviilejä sai surmansa tai loukkaantui. Leyla Vaseghi on Qodsin kaupungin kuvernöörinä ja kaupungin turvallisuusneuvoston johtajana vastuussa vakavista ihmisoikeusloukkauksista Iranissa. | 12.4.2021” |

Nimi

Tunnistustiedot

Perusteet

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

”1.

AHMADI-MOQADDAM Esmail

Syntymäpaikka: Teheran (Iran)

Syntymäaika: 1961

Sukupuoli: mies

Yliopiston ja kansallisen puolustuksen korkea-asteen tutkimusinstituutin johtaja 20. päivästä syyskuuta 2021. Entinen asevoimien yleisesikunnan päällikön vanhempi turvallisuusasioiden neuvonantaja. Iranin kansallisen poliisin päällikkö vuodesta 2005 alkuvuoteen 2015. Myös Iranin kyberpoliisin (merkitty EU:n luetteloon) päällikkö tammikuusta 2011 alkuvuoteen 2015. Joukot hänen alaisuudessaan tekivät raakoja iskuja rauhanomaisia mielenosoituksia vastaan ja hyökkäsivät 15. kesäkuuta 2009 yöllä väkivaltaisesti Teheranin yliopiston asuntoloihin. Entinen Jemenin kansaa tukevan Iranin sotilasesikunnan johtaja.

12.4.2011

20.

MOGHISSEH Mohammad (alias NASSERIAN)

Sukupuoli: mies

Korkeimman oikeuden tuomari marraskuusta 2020. Entinen Teheranin vallankumoustuomioistuimen presidentti, 28. jaosto. Katsotaan olevan myös vastuussa bahai-yhteisön jäsenten tuomitsemisista. Hän on käsitellyt vaalien jälkeisiä oikeustapauksia. Hän määräsi pitkiä vankeusrangaistuksia yhteiskunnallisten ja poliittisten aktivistien ja toimittajien epäoikeudenmukaisissa oikeudenkäynneissä sekä useita kuolemantuomioita mielenosoittajille sekä yhteiskunnallisille ja poliittisille aktivisteille.

12.4.2011

21.

MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein

Syntymäpaikka: Ejiyeh (Iran)

Syntymäaika: noin 1956

Sukupuoli: mies

Korkein oikeusviranomainen heinäkuusta 2021. Sovitteluneuvoston jäsen. Iranin valtakunnansyyttäjä syyskuusta 2009 vuoteen 2014. Entinen oikeuslaitoksen apulaisjohtaja (vuodesta 2014 heinäkuuhun 2021) ja oikeuslaitoksen tiedottaja (vuosina 2010–2019). Tiedusteluministeri vuodesta 2005 vuoteen 2009. Hänen toimiessaan tiedusteluministerinä vuoden 2009 vaalien aikana hänen alaisuudessaan olleet tiedusteluvirkamiehet vastasivat satojen aktivistien, toimittajien, toisinajattelijoiden ja reformistipoliitikkojen pidätyksistä, kidutuksista ja väärien tunnustusten hankkimisesta painostuksen avulla. Lisäksi poliittisia vaikuttajia pakotettiin antamaan vääriä tunnustuksia sietämättömissä kuulusteluissa, joihin sisältyi kidutusta, pahoinpitelyä, kiristystä ja perheenjäsenten uhkailua.

12.4.2011

22.

MORTAZAVI Said (alias MORTAZAVI Saeed)

Syntymäpaikka: Meybod, Yazd (Iran)

Syntymäaika: 1967

Sukupuoli: mies

Sosiaalihuoltojärjestelmän johtaja vuosina 2011–2013. Teheranin yleinen syyttäjä elokuuhun 2009. Teheranin yleisenä syyttäjänä antoi yleismääräyksen satojen aktivistien, toimittajien ja opiskelijoiden pidättämiseksi. Tammikuussa 2010 hänen katsottiin parlamentaarisessa tutkinnassa olleen suoraan vastuussa kolmen henkilön pidätyksestä, jotka sittemmin kuolivat ollessaan pidätettyinä. Hänet pidätettiin virasta elokuussa 2010 Iranin oikeuslaitoksen tutkittua hänen osuuttaan hänen määräyksestään vaalien jälkeen pidätettyjen kolmen miehen kuolemaan.

Marraskuussa 2014 Iranin viranomaiset tunnustivat virallisesti hänen osallisuutensa pidätettyjen kuolemiin. Iranilainen tuomioistuin vapautti hänet 19. elokuuta 2015 syytteistä, jotka liittyivät kolmen nuoren miehen kidutukseen ja kuolemaan Kahrizakin pidätyskeskuksessa vuonna 2009. Tuomittiin vankeuteen vuonna 2017 ja vapautettiin syyskuussa 2019. Iranin korkein oikeus antoi elokuussa 2021 tuomion, jossa puollettiin täysin Said Mortazavia ja kumottiin tämän aiemmin saama kahden vuoden vankeusrangaistus.

12.4.2011

25.

SALAVATI Abdolghassem

Sukupuoli: mies

Talousrikosten erityistuomioistuimen 4. jaoston tuomari vuodesta 2019. Entinen Teheranin vallankumoustuomioistuimen presidentti, 15. jaosto. Teheranin tuomioistuimen tuomari. Oli vastuussa vaalien jälkeisistä oikeustapauksista ja johti kesällä 2009 käytyjä ”näytösoikeudenkäyntejä”, joissa hän tuomitsi kuolemaan kaksi monarkistia. Hän on määrännyt pitkiä vankeusrangaistuksia yli sadalle poliittiselle vangille, ihmisoikeusaktivistille ja mielenosoittajalle.

Vuoden 2018 raporteista käy ilmi, että hän jatkoi samanlaisten tuomioiden määräämistä noudattamatta asianmukaisesti oikeudenmukaisia kuulemismenettelyjä.

12.4.2011

28.

YASAGHI Ali-Akbar

Sukupuoli: mies

Korkeimman oikeuden tuomari, 13. jaoston päällikkö. Setad-e Dieh -säätiön varatoimitusjohtaja. Ylituomari, Mashhadin vallankumoustuomioistuin (2001–2011). Oikeudenkäynnit on hänen alaisuudessaan käyty summittaisesti ja suljettuina istuntoina, eikä niissä ole kunnioitettu syytetyn perusoikeuksia. Koska teloituspäätöksiä annettiin joukko-oikeudenkäynneissä (jopa 550 kesän 2009 ja kesän 2011 välillä), kuolemantuomioita määrättiin noudattamatta asianmukaisesti oikeudenmukaisia kuulemismenettelyjä.

12.4.2011

30.

ESMAILI Gholam-Hossein (alias ESMAILI Gholam Hossein)

Sukupuoli: mies

Iranin presidentin Raisin henkilöstöpäällikkö elokuusta 2021. Oikeuslaitoksen tiedottaja huhtikuusta 2019 heinäkuuhun 2021. Teheranin tuomioistuimen entinen presidentti. Iranin vankilaorganisaation entinen päällikkö. Hän osallistui tässä ominaisuudessa poliittisten mielenosoittajien joukkopidätyksiin ja vankilajärjestelmän puitteissa tapahtuneiden pahoinpitelyjen peittelyyn.

12.4.2011

33.

ABBASZADEH- MESHKINI Mahmoud

Sukupuoli: mies

Parlamentin jäsen (helmikuusta 2020 alkaen) ja kansallisen turvallisuuden ja ulkopolitiikan parlamentaarisen valiokunnan tiedottaja. Entinen Iranin korkeimman ihmisoikeusneuvoston neuvonantaja (vuoteen 2019 asti). Entinen korkeimman ihmisoikeusneuvoston sihteeri. Entinen Ilamin maakunnan kuvernööri. Entinen sisäministeriön poliittinen johtaja. Hän vastasi poliittisia puolueita ja ryhmiä koskevan lain 10 artiklan mukaisen komitean päällikkönä mielenosoitusten ja muiden julkisten tapahtumien sallimisesta ja poliittisten puolueiden rekisteröinnistä.

Hän keskeytti vuonna 2010 kahden Mousaviin liittyvän reformistisen poliittisen puolueen – Islamic Iran Participation Front ja Islamic Revolution Mujahedeen Organization – toiminnan. On kieltänyt vuodesta 2009 johdonmukaisesti ja jatkuvasti kaikki hallituksen vastaiset kokoontumiset ja näin evännyt perustuslaillisen oikeuden osoittaa mieltä, mikä on johtanut siihen, että rauhanomaisia mielenosoittajia on pidätetty kokoontumisoikeuden vastaisesti.

Hän myös kielsi vuonna 2009 oppositiolta luvan järjestää tilaisuuden niiden henkilöiden muistoksi, jotka saivat surmansa presidentinvaaleihin liittyvissä mielenosoituksissa.

10.10.2011

35.

AKHARIAN Hassan

Sukupuoli: mies

EU:n luetteloon merkityn Rajaee Shahrin vankilan osaston 5 johtaja vuodesta 2015 ja vastuussa vankilan erityissellien käytöstä. Karadjissa sijaitsevan Rajaee Shahrin vankilan osasto 1:n entinen vartija heinäkuuhun 2010. Useat entiset vangit ovat kertoneet hänen syyllistyneen kidutukseen ja estäneen antamillaan määräyksillä vankeja saamasta hoitoa. Yksi Rajaee Shahrin vankilan vangeista on kertonut kaikkien vartijoiden pahoinpidelleen häntä vakavasti ja Akharianin olleen asiasta täysin tietoinen. Lisäksi tiedetään ainakin yhden vangin, Mohsen Beikvandin, kärsineen kaltoinkohtelusta ja kuolleen Akharianin ollessa vartijana. Beikvand kuoli syyskuussa 2010. Toiset vangit väittävät uskottavasti, että hänet surmattiin Hassan Akharianin määräyksestä.

10.10.2011

36.

AVAEE Seyyed Ali-Reza (alias AVAEE Seyyed Alireza, AVAIE Alireza)

Syntymäpaikka: Dezful (Iran)

Syntymäaika: 20.5.1956

Sukupuoli: mies

Oikeusministeri 25. päivään elokuuta 2021. Entinen erityistutkintaviraston johtaja. Apulaissisäministeri ja julkisen rekisterin päällikkö heinäkuuhun 2016. Tuomareiden kurinpitotuomioistuimen neuvonantaja huhtikuussa 2014. Teheranin tuomioistuimen entinen presidentti. Teheranin tuomioistuimen presidenttinä hän on ollut vastuussa ihmisoikeusloukkauksista, mielivaltaisista pidätyksistä, vankien oikeuksien epäämisestä ja suuresta määrästä teloituksia.

10.10.2011

46.

KAMALIAN Behrouz (alias Hackers Brain, Behrooz_Ice)

Syntymäpaikka: Teheran (Iran)

Syntymäaika: 1983

Sukupuoli: mies

Iranin hallintoon sidoksissa olevan ”Ashiyaneh”-kyberryhmän johtaja. Behrouz Kamalianin perustama ”Ashiyaneh” Digital Security on vastuussa sekä kotimaisiin hallituksen vastustajiin ja uudistusmielisiin että ulkomaisiin instituutioihin kohdistetuista laajamittaisista tietoverkkohyökkäyksistä. Kamalianin ”Ashiyaneh”-organisaation työ on auttanut hallintoa tukahduttamaan oppositiota, mihin liittyi vuonna 2009 lukuisia vakavia ihmisoikeusloukkauksia. Sekä Kamalian että ”Ashiyaneh”-kyberryhmä ovat jatkaneet toimintaansa ainakin joulukuuhun 2021 asti.

10.10.2011

47.

KHALILOLLAHI Moussa (alias KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil)

Syntymäpaikka: Tabriz (Iran)

Syntymäaika: 1963

Sukupuoli: mies

Itä-Azerbaidžanin maakunnan korkein oikeusviranomainen. Entinen Tabrizin syyttäjä vuosina 2010–2019. Hän oli osallisena Sakineh Mohammadi-Ashtianin tapauksessa ja on osallistunut oikeusturvan vakaviin loukkauksiin.

10.10.2011

53.

TALA Hossein (alias TALA Hosseyn)

Syntymäpaikka: Teheran (Iran)

Syntymäaika: 1969

Sukupuoli: mies

Eslamshahrin pormestari vuoteen 2020. Entinen Iranin parlamentin jäsen. Teheranin maakunnan entinen kenraalikuvernööri (”Farmandar”) syyskuuhun 2010 saakka; hän oli vastuussa poliisivoimien väliintulosta ja näin ollen myös mielenosoitusten tukahduttamisesta. Hänet palkittiin joulukuussa 2010 osallisuudestaan vaalien jälkeisiin tukahduttamistoimiin.

10.10.2011

55.

ZEBHI Hossein

Sukupuoli: mies

Oikeuslaitoksen ensimmäinen apulaisneuvonantaja ja korkeimman oikeuden tuomari (korkeimman oikeuden 41. jaoston päällikkö; kyseisessä jaostossa käsitellään erityisesti turvallisuuteen kohdistuneita rikoksia ja huumausainerikoksia). Iranin yleisen syyttäjän sijainen (2007–2015). Tässä tehtävässään hän oli vastuussa vuoden 2009 vaalien jälkeisten mielenosoitusten jälkeen ihmisoikeuksien vastaisesti käydyistä oikeuskäsittelyistä. Tässä tehtävässään hän on myös sallinut huumausainerikoksista tuomitut kohtuuttomat rangaistukset.

10.10.2011

56.

BAHRAMI Mohammad-Kazem

Sukupuoli: mies

Hallintotuomioistuimen päällikkö huhtikuuhun 2021. Hän osallistui vuonna 2009 rauhanomaisten mielenosoittajien vastaisiin tukahduttamistoimiin asevoimien oikeudellisen osaston johtajana.

10.10.2011

60.

HOSSEINI Dr Mohammad (alias HOSSEYNI Dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed ja Sayyid)

Syntymäpaikka: Rafsanjan, Kerman (Iran)

Syntymäaika: 23.7.1961

Sukupuoli: mies

Parlamentaaristen asioiden varapuheenjohtaja presidentti Raisin hallinnossa elokuusta 2021. Entinen presidentti Mahmoud Ahmadinejadin neuvonantaja ja kovan linjan poliittisen ryhmän YEKTAn tiedottaja. Kulttuuriministeri ja islamilaisen opastuksen ministeri (2009–2013). Entisenä IRGC:n jäsenenä hän osallistui toimittajiin kohdistuneisiin tukahduttamistoimiin.

10.10.2011

62.

ZARGHAMI Ezzatollah

Syntymäpaikka: Dezful (Iran)

Syntymäaika: 22.7.1959

Sukupuoli: mies

Kulttuuri-, käsiteollisuus- ja matkailuministeri 25. päivästä elokuuta 2021. Ylimmän kyberavaruusneuvoston ja kulttuurivallankumousneuvoston jäsen vuodesta 2014. Iranin islamilaisen tasavallan yleisradioyhtiön (IRIB) entinen johtaja marraskuuhun 2014. Toimiessaan IRIBin johtajana hän vastasi kaikista ohjelmapäätöksistä. IRIB on lähetyksissään esittänyt vangituilta pakottamalla saatuja tunnustuksia ja joukon ”näytösoikeudenkäyntejä” elokuussa 2009 ja joulukuussa 2011. Nämä ovat oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä ja oikeudenmukaista menettelyä koskevien kansainvälisten määräysten selvä loukkaus.

23.3.2012

64.

KAZEMI Toraj

Sukupuoli: mies

EU:n luetteloon merkitsemän kyberpoliisin Teheranin osaston päällikkö kesäkuuhun 2020. Tässä ominaisuudessa hän ilmoitti kampanjasta hakkerien rekrytoimiseksi hallituksen palvelukseen tarkoituksena internetissä olevien tietojen valvonnan tehostaminen ja ”haitallisten” sivustojen vahingoittaminen.

23.3.2012

65.

LARIJANI Sadeq

Syntymäpaikka: Najaf (Irak)

Syntymäaika: 1960 tai elokuu 1961

Sukupuoli: mies

Sovintoneuvoston johtaja 29. päivästä joulukuuta 2018. Valvontaneuvoston entinen jäsen (syyskuuhun 2021). Oikeuslaitoksen entinen johtaja (vuosina 2009–2019). Oikeuslaitoksen johtajan on annettava suostumuksensa ja hyväksyttävä allekirjoituksellaan jokainen rangaistus, jonka perusteena on qisas (hyvitys), hodoud (rikos Jumalaa vastaan) ja ta’zirat (rikos valtiota vastaan). Tämä sisältää kuolemanrangaistukseen, raipparangaistukseen ja amputoimiseen johtavat tuomiot. Tältä osin hän on henkilökohtaisesti hyväksynyt allekirjoituksellaan monia kuolemanrangaistuksia, jotka ovat kansainvälisten normien kanssa ristiriidassa, mukaan lukien kivitykset, hirttoteloitukset, alaikäisten teloitukset ja julkiset teloitukset esimerkiksi niin, että vankeja on hirtetty sillalta tuhansien katsojien edessä. Näin ollen hän on vaikuttanut teloitusten suureen määrään. Hän on myös sallinut ruumiillisen rangaistuksen käsittävät tuomiot kuten amputaatiot ja hapon tiputtamisen tuomitun silmiin. Sen jälkeen kun Sadeq Larijani aloitti tehtävässään, poliittisten vankien, ihmisoikeuksien puolustajien ja vähemmistöihin kuuluvien mielivaltaiset pidätykset ovat lisääntyneet selvästi. Sadeq Larijani on myös vastuussa siitä, että oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin laiminlyödään systemaattisesti Iranin oikeusprosessissa.

23.3.2012

69.

MORTAZAVI Seyyed Solat

Syntymäpaikka: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (etelä) – (Iran)

Syntymäaika: 1967

Sukupuoli: mies

Iranin hallintoasioiden varapuheenjohtaja ja presidentin kanslian päällikkö 5. päivästä syyskuuta 2021. Suoraan korkeimman johtajan Khamenein alaisuudessa olleen Mostazafan Foundationin kiinteistöosaston johtaja 16. päivästä syyskuuta 2019 syyskuuhun 2021. Marraskuuhun 2019 asti Astan Qods Razavi -säätiön Teheranin toimipisteen johtaja. Iranin toiseksi suurimman kaupungin Mashhadin entinen pormestari; kaupungissa pannaan täytäntöön säännöllisesti julkisia teloituksia. Entinen poliittisten asioiden apulaissisäministeri, nimitetty vuonna 2009. Tässä ominaisuudessa hän oli vastuussa laillisten oikeuksiensa, sananvapaus mukaan lukien, puolesta puhuneisiin henkilöihin kohdistettujen tukahduttamistoimien johtamisesta. Nimitettiin myöhemmin Iranin vuoden 2012 parlamenttivaalien ja vuoden 2013 presidentinvaalien vaalilautakunnan johtajaksi.

23.3.2012

74.

REZVANMA-NESH Ali

Sukupuoli: mies

Karajin maakunnan apulaissyyttäjä, Alborzin alue, vuosina 2010–2016. Vastuussa vakavista ihmisoikeusloukkauksista, mukaan lukien osallisuus alaikäisen teloitukseen.

23.3.2012

79.

RASHIDI AGHDAM Ali Ashraf

Sukupuoli: mies

Teheranin vankiloiden terveys-, rangaistus- ja koulutusasioiden apulaisjohtaja. Evinin vankilan entinen johtaja (2012–2015). Toimiessaan vankilan johtajana vankilaolot heikentyivät, ja raporteissa viitattiin vankien kaltoinkohtelun lisääntymiseen. Lokakuussa 2012 yhdeksän naispuolista vankia ryhtyi nälkälakkoon vastalauseena sille, että vanginvartijat rikkoivat heidän oikeuksiaan ja kohtelivat heitä väkivaltaisesti.

12.3.2013

80.

KIASATI Morteza

Sukupuoli: mies

Teheranin vallankumoustuomioistuimen 54. jaoston ja Ahwazin vallankumoustuomioistuimen 4. jaoston tuomari, langettanut kuolemantuomiot neljälle arabitaustaiselle poliittiselle vangille: Taha Heidarian, Abbas Heidarian, Abd al-Rahman Heidarian (kolme veljestä) ja Ali Sharifi. Heidät pidätettiin, heitä kidutettiin ja heidät hirtettiin ilman asianmukaista oikeudenkäyntiä. Näihin tapauksiin sekä oikeusturvan puuttumiseen viitattiin ihmisoikeuksia Iranissa seuraavan YK:n erityisraportoijan 13. syyskuuta 2012 päivätyssä raportissa ja 22. elokuuta 2012 päivätyssä YK:n pääsihteerin Iran-raportissa.

12.3.2013

83.

JAFARI Asadollah

Sukupuoli: mies

Nykyisin Isfahanin yleinen syyttäjä. Tuossa asemassa hän määräsi kohdistamaan väkivaltaisia vastatoimia veden puutteen takia mieltään kaduilla osoittaneisiin marraskuussa 2021. Joidenkin raporttien mukaan Jafari on ilmoittanut erityisviraston perustamisesta tutkimaan pidätettyjä mielenosoittajia.

Mazandaranin maakunnan entisenä syyttäjänä Jafari suositteli kuolemantuomion määräämistä tapauksissa, joissa hän toimi syyttäjänä; tämä johti useisiin, myös julkisiin, teloituksiin sekä olosuhteisiin, joissa kuolemantuomion langettaminen on kansainvälisten ihmisoikeuksien vastaista, myös siksi, että se on suhteeton ja liiallinen rangaistus. Jafari on ollut myös vastuussa laittomista pidätyksistä ja bahai-vankien oikeuksien loukkaamisesta alkaen pidättämisestä aina tiedustelupalvelun pidätyskeskuksen eristyssellissä pitämiseen.

12.3.2013

95.

VASEGHI Leyla (alias VASEQI Layla, VASEGHI Leila, VASEGHI Layla)

Syntymäpaikka: Sari, Mazandaranin provinssi (Iran)

Syntymäaika: 1352 (iranilainen Hijri-kalenteri), 1972 tai 1973 (gregoriaaninen kalenteri)

Sukupuoli: nainen

Asema: entinen Qodsin kaupungin kuvernööri ja kaupungin turvallisuusneuvoston johtaja

Leyla Vaseghi toimi Qodsin kuvernöörinä ja kaupungin turvallisuusneuvoston johtajana syyskuusta 2019 marraskuuhun 2021 ja antoi tässä asemassa polisiille ja muille aseistetuille joukoille määräyksen käyttää tappavia keinoja marraskuun 2019 mielenosoitusten tukahduttamiseksi, minkä seurauksena aseettomia mielenosoittajia ja muita siviilejä sai surmansa tai loukkaantui. Leyla Vaseghi on Qodsin kaupungin kuvernöörinä ja kaupungin turvallisuusneuvoston johtajana vastuussa vakavista ihmisoikeusloukkauksista Iranissa.

12.4.2021”

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/44 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/44

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/593,

annettu 1 päivänä maaliskuuta 2022,

Litsea cubeba -kasvin marjoista (litsea berry) saatavan eteerisen öljyn hyväksymisestä tiettyjen eläinlajien rehun lisäaineena

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa säädetään sellaisten lisäaineiden uudelleenarvioinnista, joille on annettu hyväksyntä neuvoston direktiivin 70/524/ETY (2) nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa säädetään sellaisten lisäaineiden uudelleenarvioinnista, joille on annettu hyväksyntä neuvoston direktiivin 70/524/ETY (2) nojalla.

| (2) | Litsea cubeba -kasvin marjoista (litsea berry) saatava eteerinen öljy hyväksyttiin ilman aikarajoitusta kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena direktiivin 70/524/ETY mukaisesti. Kyseinen lisäaine merkittiin sen jälkeen rehujen lisäaineita koskevaan rekisteriin olemassa olevana tuotteena asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Litsea cubeba -kasvin marjoista (litsea berry) saatava eteerinen öljy hyväksyttiin ilman aikarajoitusta kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena direktiivin 70/524/ETY mukaisesti. Kyseinen lisäaine merkittiin sen jälkeen rehujen lisäaineita koskevaan rekisteriin olemassa olevana tuotteena asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti, luettuna yhdessä sen 7 artiklan kanssa, toimitettiin hakemus, joka koskee Litsea cubeba -kasvin marjoista saatavan eteerisen öljyn uudelleenarviointia kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti, luettuna yhdessä sen 7 artiklan kanssa, toimitettiin hakemus, joka koskee Litsea cubeba -kasvin marjoista saatavan eteerisen öljyn uudelleenarviointia kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena.

| (4) | Hakija pyysi, että kyseinen lisäaine luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”sensoriset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”aromiaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(4)

Hakija pyysi, että kyseinen lisäaine luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”sensoriset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”aromiaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (5) | Hakija pyysi Litsea cubeba -kasvin marjoista saatavan eteerisen öljyn käytön sallimista myös juomavedessä. Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 ei kuitenkaan sallita aromiaineiden käyttöä juomavedessä. Sen vuoksi Litsea cubeba -kasvin marjoista saatavan eteerisen öljyn käyttöä juomavedessä ei pitäisi sallia. |
| --- | --- |

(5)

Hakija pyysi Litsea cubeba -kasvin marjoista saatavan eteerisen öljyn käytön sallimista myös juomavedessä. Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 ei kuitenkaan sallita aromiaineiden käyttöä juomavedessä. Sen vuoksi Litsea cubeba -kasvin marjoista saatavan eteerisen öljyn käyttöä juomavedessä ei pitäisi sallia.

| (6) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 5 päivänä toukokuuta 2021 antamassaan lausunnossa (3), että Litsea cubeba -kasvin marjoista saatavalla eteerisellä öljyllä ei ehdotettujen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, kuluttajien terveyteen eikä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että Litsea cubeba -kasvin marjoista saatavaa eteeristä öljyä olisi pidettävä ihoa ja silmiä ärsyttävänä aineena sekä ihoa ja hengitysteitä herkistävänä aineena. Sen vuoksi komissio katsoo, että ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 5 päivänä toukokuuta 2021 antamassaan lausunnossa (3), että Litsea cubeba -kasvin marjoista saatavalla eteerisellä öljyllä ei ehdotettujen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, kuluttajien terveyteen eikä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että Litsea cubeba -kasvin marjoista saatavaa eteeristä öljyä olisi pidettävä ihoa ja silmiä ärsyttävänä aineena sekä ihoa ja hengitysteitä herkistävänä aineena. Sen vuoksi komissio katsoo, että ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta.

| (7) | Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että Litsea cubeba -kasvin marjoista saatavaa eteeristä öljyä käytetään elintarvikkeissa aromiaineena ja sen funktio rehussa olisi olennaisilta osin sama kuin elintarvikkeissa. Näin ollen sen tehoa ei tarvitse osoittaa muulla tavoin. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmistä, joilla lisäaine määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(7)

Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että Litsea cubeba -kasvin marjoista saatavaa eteeristä öljyä käytetään elintarvikkeissa aromiaineena ja sen funktio rehussa olisi olennaisilta osin sama kuin elintarvikkeissa. Näin ollen sen tehoa ei tarvitse osoittaa muulla tavoin. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmistä, joilla lisäaine määritetään rehusta.

| (8) | Litsea cubeba -kasvin marjoista saatavan eteerisen öljyn arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen aineen käyttö tämän asetuksen liitteessä kuvatulla tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(8)

Litsea cubeba -kasvin marjoista saatavan eteerisen öljyn arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen aineen käyttö tämän asetuksen liitteessä kuvatulla tavalla olisi hyväksyttävä.

| (9) | Valvonnan tehostamiseksi olisi asetettava joitakin edellytyksiä. Etenkin suositeltu pitoisuus olisi ilmoitettava rehun lisäaineiden etiketissä. Jos kyseinen pitoisuus ylittyy, esiseosten etiketissä olisi ilmoitettava tietyt tiedot |
| --- | --- |

(9)

Valvonnan tehostamiseksi olisi asetettava joitakin edellytyksiä. Etenkin suositeltu pitoisuus olisi ilmoitettava rehun lisäaineiden etiketissä. Jos kyseinen pitoisuus ylittyy, esiseosten etiketissä olisi ilmoitettava tietyt tiedot

| (10) | Se, ettei Litsea cubeba -kasvin marjoista saatavan eteerisen öljyn käyttöä aromiaineena juomavedessä ole hyväksytty, ei estä sen käyttöä rehuseoksissa, jotka annostellaan veden mukana. |
| --- | --- |

(10)

Se, ettei Litsea cubeba -kasvin marjoista saatavan eteerisen öljyn käyttöä aromiaineena juomavedessä ole hyväksytty, ei estä sen käyttöä rehuseoksissa, jotka annostellaan veden mukana.

| (11) | Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä asianomaisen aineen hyväksynnän edellytyksiin tehtävien muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnästä aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen. |
| --- | --- |

(11)

Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä asianomaisen aineen hyväksynnän edellytyksiin tehtävien muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnästä aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen.

| (12) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksyntä

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”sensoriset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”aromiaineet” kuuluva, liitteessä täsmennetty aine eläinten ruokinnassa käytettävänä rehun lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Siirtymätoimenpiteet

1.   Sallitaan liitteessä eritellyn aineen ja sitä sisältävien esiseosten, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 2 päivää marraskuuta 2022 ennen 2 päivää toukokuuta 2022 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat.

2.   Sallitaan liitteessä eriteltyä ainetta sisältävien rehuseosten ja rehuaineiden, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 2 päivää toukokuuta 2023 ennen 2 päivää toukokuuta 2022 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat, jos ne on tarkoitettu elintarviketuotantoeläimille.

3.   Sallitaan liitteessä eriteltyä ainetta sisältävien rehuseosten ja rehuaineiden, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 2 päivää toukokuuta 2024 ennen 2 päivää toukokuuta 2022 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat, jos ne on tarkoitettu muille kuin elintarviketuotantoeläimille.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä maaliskuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Neuvoston direktiivi 70/524/ETY, annettu 23 päivänä marraskuuta 1970, rehujen lisäaineista (EYVL L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  EFSA Journal 2021;19(6):6623.

3

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg tehoainetta / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: Sensoriset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: Aromiaineet |
| 2b491-eo | - | Litsea cubeba -kasvin marjoista (litsea berry) saatava eteerinen öljy | Lisäaineen koostumus


  Litsea cubeba (Lour.) Pers. -kasvin marjoista saatava eteerinen öljy
  Nestemäinen muoto

  Tehoaineen kuvaus


  Litsea cubeba (Lour.) Pers. -kasvin marjoista höyrytislauksella saatava eteerinen öljy sellaisena kuin Euroopan neuvosto on sen määritellyt (1).
  Geraniaali: 36–45 %
  Neraali: 25–35 %
  Limoneeni:9–15 %
  Linaloli: 0,4–3 %
  Geranioli: 1–4 %
  CAS-numero: 68855-99-2
  Einecs-numero: 290-018-7
  FEMA-numero: 3846
  CoE-numero: 491

  Analyysimenetelmä
   (2)

  Fytokemiallisen merkkiaineen Neraali määrittäminen rehun lisäaineesta tai aromiaineiden seoksesta:






  — | Kaasukromatografia-massaspektrometria retentioajan lukituksella (RTL-GC-MS). |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

mg tehoainetta / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: Sensoriset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: Aromiaineet

2b491-eo

-

Litsea cubeba -kasvin marjoista (litsea berry) saatava eteerinen öljy

Lisäaineen koostumus

Litsea cubeba (Lour.) Pers. -kasvin marjoista saatava eteerinen öljy

Nestemäinen muoto

Tehoaineen kuvaus

Litsea cubeba (Lour.) Pers. -kasvin marjoista höyrytislauksella saatava eteerinen öljy sellaisena kuin Euroopan neuvosto on sen määritellyt (1).

Geraniaali: 36–45 %

Neraali: 25–35 %

Limoneeni:9–15 %

Linaloli: 0,4–3 %

Geranioli: 1–4 %

CAS-numero: 68855-99-2

Einecs-numero: 290-018-7

FEMA-numero: 3846

CoE-numero: 491

Analyysimenetelmä
   (2)

Fytokemiallisen merkkiaineen Neraali määrittäminen rehun lisäaineesta tai aromiaineiden seoksesta:

—

Kaasukromatografia-massaspektrometria retentioajan lukituksella (RTL-GC-MS).

Broilerit

Munivat kanat

Lihakalkkunat

Lihasiat

Porsaat

Imettävät emakot

Vasikat

Lypsylehmät

Lihanaudat

Lampaat/vuohet

Hevoset

Kaniinit

Lohikalat

Koirat

Kissat

Akvaariokalat

-

-

-

| 1. | Lisäaine on sekoitettava rehuun esiseoksena. |
| --- | --- |

1.

Lisäaine on sekoitettava rehuun esiseoksena.

| 2. | Lisäaineen ja esiseosten käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä. |
| --- | --- |

2.

Lisäaineen ja esiseosten käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä.

| 3. | Lisäaineen etiketissä on oltava seuraavat tiedot:
  ”Tehoaineen suositeltu enimmäispitoisuus kilossa täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %:






  — | Broilerit: 11 mg; |
| --- | --- | --- |

3.

Lisäaineen etiketissä on oltava seuraavat tiedot:

”Tehoaineen suositeltu enimmäispitoisuus kilossa täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %:

—

Broilerit: 11 mg;

| — | Munivat kanat: 16 mg; |
| --- | --- |

—

Munivat kanat: 16 mg;

| — | Lihakalkkunat: 14 mg; |
| --- | --- |

—

Lihakalkkunat: 14 mg;

| — | Lihasiat: 23 mg; |
| --- | --- |

—

Lihasiat: 23 mg;

| — | Porsaat: 19 mg; |
| --- | --- |

—

Porsaat: 19 mg;

| — | Imettävät emakot: 28 mg; |
| --- | --- |

—

Imettävät emakot: 28 mg;

| — | Vasikat (juottorehu): 48 mg; |
| --- | --- |

—

Vasikat (juottorehu): 48 mg;

| — | Lihanaudat, lampaat, vuohet ja hevoset: 43 mg; |
| --- | --- |

—

Lihanaudat, lampaat, vuohet ja hevoset: 43 mg;

| — | Lypsylehmät: 28 mg; |
| --- | --- |

—

Lypsylehmät: 28 mg;

| — | Kaniinit: 17 mg; |
| --- | --- |

—

Kaniinit: 17 mg;

| — | Lohikalat: 47 mg; |
| --- | --- |

—

Lohikalat: 47 mg;

| — | Koirat: 50 mg; |
| --- | --- |

—

Koirat: 50 mg;

| — | Kissat: 8,5 mg; |
| --- | --- |

—

Kissat: 8,5 mg;

| — | Akvaariokalat: 125 mg”. |
| --- | --- |

—

Akvaariokalat: 125 mg”.

| 4. | Esiseoksen etiketissä on ilmoitettava tehoaineen funktionaalinen ryhmä, tunnistenumero, nimi ja lisätty määrä, jos esiseoksen etiketissä ilmoitettu käyttötaso johtaisi 3 kohdassa tarkoitetun tason ylittymiseen. |
| --- | --- |

4.

Esiseoksen etiketissä on ilmoitettava tehoaineen funktionaalinen ryhmä, tunnistenumero, nimi ja lisätty määrä, jos esiseoksen etiketissä ilmoitettu käyttötaso johtaisi 3 kohdassa tarkoitetun tason ylittymiseen.

| 5. | Rehualan toimijoiden on lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten vahvistettava toimintamenettelyt ja järjestelyt hengitysteitse, ihokosketuksesta tai silmäkosketuksesta aiheutuvasta altistuksesta johtuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käsiteltäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, iho-, silmä- ja hengityssuojat mukaan lukien. |
| --- | --- |

5.

Rehualan toimijoiden on lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten vahvistettava toimintamenettelyt ja järjestelyt hengitysteitse, ihokosketuksesta tai silmäkosketuksesta aiheutuvasta altistuksesta johtuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käsiteltäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, iho-, silmä- ja hengityssuojat mukaan lukien.

2. toukokuuta 2032

---

(1)  Natural sources of flavourings – Report No. 2 (2007).

(2)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/49 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/49

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/594,

annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022,

asetuksen (EY) N:o 474/2006 muuttamisesta unionissa toimintakieltoon asetettujen tai toimintarajoitusten kohteena olevien lentoliikenteen harjoittajien luettelon osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisössä toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskevan yhteisön luettelon laatimisesta ja lennon suorittavan lentoliikenteen harjoittajan ilmoittamisesta lentomatkustajille sekä direktiivin 2004/36/EY 9 artiklan kumoamisesta 14 päivänä joulukuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2111/2005 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 474/2006 (2) vahvistetaan luettelo lentoliikenteen harjoittajista, jotka on asetettu unionissa toimintakieltoon. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 474/2006 (2) vahvistetaan luettelo lentoliikenteen harjoittajista, jotka on asetettu unionissa toimintakieltoon.

| (2) | Venäjän federaation lentoliikennevirastolta, jäljempänä ’FATA’, lentotoimintaluvan saaneet lentoliikenteen harjoittajat eivät sisälly asetuksen (EY) N:o 474/2006 liitteeseen A tai B lukuun ottamatta lentoliikenteen harjoittajaa SKOL Airline LLC, joka lisättiin liitteeseen A komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2070 (3). |
| --- | --- |

(2)

Venäjän federaation lentoliikennevirastolta, jäljempänä ’FATA’, lentotoimintaluvan saaneet lentoliikenteen harjoittajat eivät sisälly asetuksen (EY) N:o 474/2006 liitteeseen A tai B lukuun ottamatta lentoliikenteen harjoittajaa SKOL Airline LLC, joka lisättiin liitteeseen A komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/2070 (3).

| (3) | Eräät Euroopan unionin, jäljempänä ’EU’, jäsenvaltiot sekä Euroopan unionin lentoturvallisuusvirasto, jäljempänä ’virasto’, ovat toimittaneet komissiolle asetuksen (EY) N:o 2111/2005 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti tietoja, joilla voi olla merkitystä luettelon päivittämisen kannalta. Olennaisia tietoja on saatu myös kolmansilta mailta ja kansainvälisiltä organisaatioilta. Komissio on ottanut toimitetut tiedot asianmukaisesti huomioon päättäessään, onko luetteloa aiheellista päivittää. |
| --- | --- |

(3)

Eräät Euroopan unionin, jäljempänä ’EU’, jäsenvaltiot sekä Euroopan unionin lentoturvallisuusvirasto, jäljempänä ’virasto’, ovat toimittaneet komissiolle asetuksen (EY) N:o 2111/2005 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti tietoja, joilla voi olla merkitystä luettelon päivittämisen kannalta. Olennaisia tietoja on saatu myös kolmansilta mailta ja kansainvälisiltä organisaatioilta. Komissio on ottanut toimitetut tiedot asianmukaisesti huomioon päättäessään, onko luetteloa aiheellista päivittää.

| (4) | Chicagossa 7 päivänä joulukuuta 1944 allekirjoitetun kansainvälistä siviili-ilmailua koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’Chicagon yleissopimus’, 83 a artiklan täytäntöönpanosta Bermudan ja Venäjän välillä vuonna 1999 tehdyn, Chicagon yleissopimuksen liitteisiin 1, 2 ja 6 sisältyvien viranomaisvalvontatehtävien ja -velvollisuuksien siirtämistä koskevan sopimuksen nojalla Bermudan siviili-ilmailuviranomainen, jäljempänä ’BCAA’, ilmoitti 14 päivänä maaliskuuta 2022 yleistiedotteella GEN-01-2022 FATAlle niiden Bermudan rekisterissä olevien ilma-alusten osalta, joita käyttävät FATAlta lentotoimintaluvan saaneet lentoliikenteen harjoittajat, että kaikkien Bermudassa rekisteröityjen ja FATAlta lentotoimintaluvan saaneiden lentoliikenteen harjoittajien vuokraamien ilma-alusten lentokelpoisuustodistusten voimassaolo keskeytetään 12 päivästä maaliskuuta 2022 klo 23.59 (UTC) sen päätelmän perusteella, ettei näiden ilma-alusten lentokelpoisuudesta ole enää varmuutta. |
| --- | --- |

(4)

Chicagossa 7 päivänä joulukuuta 1944 allekirjoitetun kansainvälistä siviili-ilmailua koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’Chicagon yleissopimus’, 83 a artiklan täytäntöönpanosta Bermudan ja Venäjän välillä vuonna 1999 tehdyn, Chicagon yleissopimuksen liitteisiin 1, 2 ja 6 sisältyvien viranomaisvalvontatehtävien ja -velvollisuuksien siirtämistä koskevan sopimuksen nojalla Bermudan siviili-ilmailuviranomainen, jäljempänä ’BCAA’, ilmoitti 14 päivänä maaliskuuta 2022 yleistiedotteella GEN-01-2022 FATAlle niiden Bermudan rekisterissä olevien ilma-alusten osalta, joita käyttävät FATAlta lentotoimintaluvan saaneet lentoliikenteen harjoittajat, että kaikkien Bermudassa rekisteröityjen ja FATAlta lentotoimintaluvan saaneiden lentoliikenteen harjoittajien vuokraamien ilma-alusten lentokelpoisuustodistusten voimassaolo keskeytetään 12 päivästä maaliskuuta 2022 klo 23.59 (UTC) sen päätelmän perusteella, ettei näiden ilma-alusten lentokelpoisuudesta ole enää varmuutta.

| (5) | Irlannin ja Venäjän välillä Chicagon yleissopimuksen 83 a artiklan täytäntöönpanosta vuonna 2002 tehdyn, Chicagon yleissopimuksen liitteisiin 1, 2 ja 6 sisältyvien viranomaisvalvontatehtävien ja -velvollisuuksien siirtämistä koskevan sopimuksen nojalla Irlannin ilmailuviranomainen, jäljempänä ’IAA’, antoi niiden Irlannin rekisterissä olevien ilma-alusten osalta, joita käyttävät FATAlta lentotoimintaluvan saaneet lentoliikenteen harjoittajat, 15 päivänä maaliskuuta 2022 ilmailua koskevan tiedotteen A.114, jossa se ilmoitti kaikkien FATAlta lentotoimintaluvan saaneiden lentoliikenteen harjoittajien käyttämien ilma-alusten lentokelpoisuustodistusten voimassaolon päättyneeksi mainitun tiedotteen antamispäivästä alkaen sen päätelmän perusteella, ettei näiden ilma-alusten lentokelpoisuudesta ole enää varmuutta. |
| --- | --- |

(5)

Irlannin ja Venäjän välillä Chicagon yleissopimuksen 83 a artiklan täytäntöönpanosta vuonna 2002 tehdyn, Chicagon yleissopimuksen liitteisiin 1, 2 ja 6 sisältyvien viranomaisvalvontatehtävien ja -velvollisuuksien siirtämistä koskevan sopimuksen nojalla Irlannin ilmailuviranomainen, jäljempänä ’IAA’, antoi niiden Irlannin rekisterissä olevien ilma-alusten osalta, joita käyttävät FATAlta lentotoimintaluvan saaneet lentoliikenteen harjoittajat, 15 päivänä maaliskuuta 2022 ilmailua koskevan tiedotteen A.114, jossa se ilmoitti kaikkien FATAlta lentotoimintaluvan saaneiden lentoliikenteen harjoittajien käyttämien ilma-alusten lentokelpoisuustodistusten voimassaolon päättyneeksi mainitun tiedotteen antamispäivästä alkaen sen päätelmän perusteella, ettei näiden ilma-alusten lentokelpoisuudesta ole enää varmuutta.

| (6) | Näistä rekisteröintivaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ominaisuudessa toimivien BCAA:n ja IAA:n päätöksistä huolimatta FATAlta lentotoimintaluvan saaneet lentoliikenteen harjoittajat käyttävät edelleen näitä ilma-aluksia niin Venäjällä kuin liikennöintiin tiettyihin muihin kolmansiin maihin. Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö, jäljempänä ’ICAO’, muistutti 11 päivänä maaliskuuta 2022 antamassaan sähköisessä tiedotteessa 2022/12, että tällainen toimi rikkoo suoraan Chicagon yleissopimuksen 29 ja 31 artiklaa. Mainitun sähköisen tiedotteen mukaan sinä viranomaisena, joka vastaa siitä, että Venäjällä lentotoimintaluvan saaneet lentoliikenteen harjoittajat noudattavat asiaankuuluvia kansainvälisiä turvallisuusstandardeja, FATA ei olisi saanut sallia tällaista lentotoimintaa. FATAlta lentotoimintaluvan saaneet lentoliikenteen harjoittajat, jotka suorittavat tällaisia lentoja johdanto-osan 4 ja 5 kappaleessa tarkoitetuilla ilma-aluksilla, ovat lisäksi tehneet niin tietoisesti ja rikkoneet asiaa koskevia kansainvälisiä turvallisuusstandardeja ja erityisesti ICAOn liitteessä 6 olevan I osan 5 luvun standardia 5.2.3, jonka mukaan ”lentokonetta on käytettävä sen lentokelpoisuustodistuksen ehtojen ja lentokäsikirjan hyväksyttyjen toimintarajoitusten mukaisesti”, tietäen, että lentokelpoisuustodistuksen antaa rekisteröintivaltio. |
| --- | --- |

(6)

Näistä rekisteröintivaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ominaisuudessa toimivien BCAA:n ja IAA:n päätöksistä huolimatta FATAlta lentotoimintaluvan saaneet lentoliikenteen harjoittajat käyttävät edelleen näitä ilma-aluksia niin Venäjällä kuin liikennöintiin tiettyihin muihin kolmansiin maihin. Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö, jäljempänä ’ICAO’, muistutti 11 päivänä maaliskuuta 2022 antamassaan sähköisessä tiedotteessa 2022/12, että tällainen toimi rikkoo suoraan Chicagon yleissopimuksen 29 ja 31 artiklaa. Mainitun sähköisen tiedotteen mukaan sinä viranomaisena, joka vastaa siitä, että Venäjällä lentotoimintaluvan saaneet lentoliikenteen harjoittajat noudattavat asiaankuuluvia kansainvälisiä turvallisuusstandardeja, FATA ei olisi saanut sallia tällaista lentotoimintaa. FATAlta lentotoimintaluvan saaneet lentoliikenteen harjoittajat, jotka suorittavat tällaisia lentoja johdanto-osan 4 ja 5 kappaleessa tarkoitetuilla ilma-aluksilla, ovat lisäksi tehneet niin tietoisesti ja rikkoneet asiaa koskevia kansainvälisiä turvallisuusstandardeja ja erityisesti ICAOn liitteessä 6 olevan I osan 5 luvun standardia 5.2.3, jonka mukaan ”lentokonetta on käytettävä sen lentokelpoisuustodistuksen ehtojen ja lentokäsikirjan hyväksyttyjen toimintarajoitusten mukaisesti”, tietäen, että lentokelpoisuustodistuksen antaa rekisteröintivaltio.

| (7) | Suuri osa näistä ilma-aluksista on myöskin merkitty Venäjän ilma-alusrekisteriin ilman omistajien suostumusta ja sen jälkeistä turvallisuusalan yhteistoimintaa BCAA:n tai IAA:n kanssa. Tällainen toiminta rikkoo Chicagon yleissopimuksen 17 ja 18 artiklaa, kuten myös johdanto-osan 6 kappaleessa mainitussa ICAOn sähköisessä tiedotteessa todetaan. |
| --- | --- |

(7)

Suuri osa näistä ilma-aluksista on myöskin merkitty Venäjän ilma-alusrekisteriin ilman omistajien suostumusta ja sen jälkeistä turvallisuusalan yhteistoimintaa BCAA:n tai IAA:n kanssa. Tällainen toiminta rikkoo Chicagon yleissopimuksen 17 ja 18 artiklaa, kuten myös johdanto-osan 6 kappaleessa mainitussa ICAOn sähköisessä tiedotteessa todetaan.

| (8) | ICAO julkaisi 18 päivänä maaliskuuta 2022 valtioille osoitetun kirjeen AN 3/1.1–22/41, jossa se muistuttaa kaikkia Chicagon yleissopimuksen sopimusvaltioita yleissopimuksesta ja sen liitteistä johtuvista valvontatehtävistä ja -velvoitteista turvallisuusvalvonnan asianmukaisen suorittamisen osalta. |
| --- | --- |

(8)

ICAO julkaisi 18 päivänä maaliskuuta 2022 valtioille osoitetun kirjeen AN 3/1.1–22/41, jossa se muistuttaa kaikkia Chicagon yleissopimuksen sopimusvaltioita yleissopimuksesta ja sen liitteistä johtuvista valvontatehtävistä ja -velvoitteista turvallisuusvalvonnan asianmukaisen suorittamisen osalta.

| (9) | Venäjä ilmoitti 18 päivänä maaliskuuta 2022 Bermudalle, että se keskeyttää johdanto-osan 4 kappaleessa tarkoitetun sopimuksen 83 a artiklan soveltamisen välittömästi. Tämän seurauksena kaikki mainitun sopimuksen nojalla Venäjälle aiemmin siirretyt viranomaisvalvontatehtävät palautuivat kansainvälisen siviili-ilmailun turvallisuusstandardien mukaisesti Bermudalle, joka on rekisteröintivaltio. |
| --- | --- |

(9)

Venäjä ilmoitti 18 päivänä maaliskuuta 2022 Bermudalle, että se keskeyttää johdanto-osan 4 kappaleessa tarkoitetun sopimuksen 83 a artiklan soveltamisen välittömästi. Tämän seurauksena kaikki mainitun sopimuksen nojalla Venäjälle aiemmin siirretyt viranomaisvalvontatehtävät palautuivat kansainvälisen siviili-ilmailun turvallisuusstandardien mukaisesti Bermudalle, joka on rekisteröintivaltio.

| (10) | FATA on sovellettavien kansainvälisen siviili-ilmailun turvallisuusstandardien vastaisesti pitänyt itsellään johdanto-osan 4 ja 5 kappaleessa tarkoitetut siirretyt viranomaisvalvontatehtävät ja ottanut hoitaakseen Chicagon yleissopimuksen liitteeseen 8 sisältyvät viranomaistehtävät ja -velvollisuudet koordinoimatta toimintaansa rekisterivaltioiden Bermudan ja Irlannin kanssa. Ei ole todennettavissa olevaa näyttöä, jonka perusteella voitaisiin päätellä, että FATA olisi näin lyhyessä ajassa kehittänyt tarvittavat turvallisuusvalvontavalmiudet hoitaakseen asianmukaisesti näin laajan valvontatehtävän näin suuren ilma-alusmäärän osalta. |
| --- | --- |

(10)

FATA on sovellettavien kansainvälisen siviili-ilmailun turvallisuusstandardien vastaisesti pitänyt itsellään johdanto-osan 4 ja 5 kappaleessa tarkoitetut siirretyt viranomaisvalvontatehtävät ja ottanut hoitaakseen Chicagon yleissopimuksen liitteeseen 8 sisältyvät viranomaistehtävät ja -velvollisuudet koordinoimatta toimintaansa rekisterivaltioiden Bermudan ja Irlannin kanssa. Ei ole todennettavissa olevaa näyttöä, jonka perusteella voitaisiin päätellä, että FATA olisi näin lyhyessä ajassa kehittänyt tarvittavat turvallisuusvalvontavalmiudet hoitaakseen asianmukaisesti näin laajan valvontatehtävän näin suuren ilma-alusmäärän osalta.

| (11) | Asetuksen (EY) N:o 473/2006 (4) 3 artiklan 2 kohdan nojalla komissio ilmoitti FATAlle 21 päivänä maaliskuuta 2022 vakavasta huolestaan ilmailun turvallisuusvalvontatilanteesta Venäjällä sekä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella voitaisiin tehdä päätös asettaa FATAlta lentotoimintaluvan saaneille lentoliikenteen harjoittajille toimintakielto unionissa. |
| --- | --- |

(11)

Asetuksen (EY) N:o 473/2006 (4) 3 artiklan 2 kohdan nojalla komissio ilmoitti FATAlle 21 päivänä maaliskuuta 2022 vakavasta huolestaan ilmailun turvallisuusvalvontatilanteesta Venäjällä sekä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella voitaisiin tehdä päätös asettaa FATAlta lentotoimintaluvan saaneille lentoliikenteen harjoittajille toimintakielto unionissa.

| (12) | Komissio antoi FATAlle tilaisuuden toimittaa kirjallisia huomautuksia ja esittää kantansa 5 päivänä huhtikuuta 2022 suullisesti komissiolle ja EU:n lentoturvallisuuskomitealle. FATAa pyydettiin ilmoittamaan 1 päivään huhtikuuta 2022 mennessä, aikooko se käyttää puolustautumisoikeuttaan ja haluaako se saapua EU:n lentoturvallisuuskomitean kuultavaksi. |
| --- | --- |

(12)

Komissio antoi FATAlle tilaisuuden toimittaa kirjallisia huomautuksia ja esittää kantansa 5 päivänä huhtikuuta 2022 suullisesti komissiolle ja EU:n lentoturvallisuuskomitealle. FATAa pyydettiin ilmoittamaan 1 päivään huhtikuuta 2022 mennessä, aikooko se käyttää puolustautumisoikeuttaan ja haluaako se saapua EU:n lentoturvallisuuskomitean kuultavaksi.

| (13) | Komissio ilmoitti 21 päivänä maaliskuuta 2022 EU:n lentoturvallisuuskomitealle FATAn kanssa asetuksen (EY) N:o 2111/2005 ja komission asetuksen (EY) N:o 473/2006 puitteissa käynnissä olevista yhteisistä kuulemisista. |
| --- | --- |

(13)

Komissio ilmoitti 21 päivänä maaliskuuta 2022 EU:n lentoturvallisuuskomitealle FATAn kanssa asetuksen (EY) N:o 2111/2005 ja komission asetuksen (EY) N:o 473/2006 puitteissa käynnissä olevista yhteisistä kuulemisista.

| (14) | FATA ilmoitti 31 päivänä maaliskuuta 2022 komissiolle osoitetulla kirjeellä, ettei se hyväksy FATAlta lentotoimintaluvan saaneiden lentoliikenteen harjoittajien turvallisuustasosta esitettyjä väitteitä ja että se hoitaa täysimääräisesti ICAOn sopimusvaltioille asetetut tehtävät. FATA ei kuitenkaan toimittanut mitään todisteita tai tietoja lausuntojensa tueksi eikä osoittanut, miten se hoitaa Chicagon yleissopimuksen liitteeseen 8 sisältyvät viranomaistehtävät ja -velvollisuudet, erityisesti johdanto-osan 4 ja 5 kappaleessa tarkoitettuja ilma-aluksia käyttävien lentoliikenteen harjoittajien osalta. |
| --- | --- |

(14)

FATA ilmoitti 31 päivänä maaliskuuta 2022 komissiolle osoitetulla kirjeellä, ettei se hyväksy FATAlta lentotoimintaluvan saaneiden lentoliikenteen harjoittajien turvallisuustasosta esitettyjä väitteitä ja että se hoitaa täysimääräisesti ICAOn sopimusvaltioille asetetut tehtävät. FATA ei kuitenkaan toimittanut mitään todisteita tai tietoja lausuntojensa tueksi eikä osoittanut, miten se hoitaa Chicagon yleissopimuksen liitteeseen 8 sisältyvät viranomaistehtävät ja -velvollisuudet, erityisesti johdanto-osan 4 ja 5 kappaleessa tarkoitettuja ilma-aluksia käyttävien lentoliikenteen harjoittajien osalta.

| (15) | Komissio totesi 1 päivänä huhtikuuta 2022, ettei FATA ollut ilmoittanut aikomuksestaan käyttää asetuksessa (EY) N:o 2111/2005 säädettyä puolustautumisoikeuttaan, kuten FATAlle 21 päivänä maaliskuuta 2022 toimitetussa komission kirjeessä pyydettiin. |
| --- | --- |

(15)

Komissio totesi 1 päivänä huhtikuuta 2022, ettei FATA ollut ilmoittanut aikomuksestaan käyttää asetuksessa (EY) N:o 2111/2005 säädettyä puolustautumisoikeuttaan, kuten FATAlle 21 päivänä maaliskuuta 2022 toimitetussa komission kirjeessä pyydettiin.

| (16) | EU:n lentoturvallisuuskomitea kokoontui 5 päivänä huhtikuuta 2022 keskustelemaan FATAlta lentotoimintaluvan saaneiden lentoliikenteen harjoittajien turvallisuustasosta sekä FATAn valmiudesta noudattaa kansainvälisen ilmailun turvallisuusstandardeja. EU:n lentoturvallisuuskomitea pani merkille johdanto-osan 6 ja 7 kappaleessa tarkoitetut Chicagon yleissopimuksen rikkomiset sekä johdanto-osan 10 kappaleessa tarkoitettujen sovellettavien kansainvälisen siviili-ilmailun turvallisuusstandardien rikkomisen. Se pani myös merkille haluttomuuden käsitellä yhdessä komission ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa kysymystä FATAn ja siltä lentotoimintaluvan saaneiden lentoliikenteen harjoittajien valmiudesta varmistaa lentoliikenteen harjoittajien kaluston jatkuva lentokelpoisuus ja operatiivinen turvallisuus, johdanto-osan 4 ja 5 kappaleessa tarkoitetut ilma-alukset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

(16)

EU:n lentoturvallisuuskomitea kokoontui 5 päivänä huhtikuuta 2022 keskustelemaan FATAlta lentotoimintaluvan saaneiden lentoliikenteen harjoittajien turvallisuustasosta sekä FATAn valmiudesta noudattaa kansainvälisen ilmailun turvallisuusstandardeja. EU:n lentoturvallisuuskomitea pani merkille johdanto-osan 6 ja 7 kappaleessa tarkoitetut Chicagon yleissopimuksen rikkomiset sekä johdanto-osan 10 kappaleessa tarkoitettujen sovellettavien kansainvälisen siviili-ilmailun turvallisuusstandardien rikkomisen. Se pani myös merkille haluttomuuden käsitellä yhdessä komission ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa kysymystä FATAn ja siltä lentotoimintaluvan saaneiden lentoliikenteen harjoittajien valmiudesta varmistaa lentoliikenteen harjoittajien kaluston jatkuva lentokelpoisuus ja operatiivinen turvallisuus, johdanto-osan 4 ja 5 kappaleessa tarkoitetut ilma-alukset mukaan luettuina.

| (17) | Lisäksi tarkasteltiin asetuksen (EU) N:o 833/2014 muuttamisesta annetusta neuvoston asetuksesta (EU) 2022/328 (5) johtuvien rajoittavien toimenpiteiden vaikutuksia ja erityisesti lyhyen aikavälin operatiivista vaikutusta sikäli, että pääsy navigointitietokantojen päivityksiin ja maan läheisyydestä varoittavien järjestelmien tietokantoihin on hyvin rajoitettu, mikä haittaa suuresti turvallista suunnistamista FATAlta lentotoimintaluvan saaneiden lentoliikenteen harjoittajien käyttämillä ilma-aluksilla. |
| --- | --- |

(17)

Lisäksi tarkasteltiin asetuksen (EU) N:o 833/2014 muuttamisesta annetusta neuvoston asetuksesta (EU) 2022/328 (5) johtuvien rajoittavien toimenpiteiden vaikutuksia ja erityisesti lyhyen aikavälin operatiivista vaikutusta sikäli, että pääsy navigointitietokantojen päivityksiin ja maan läheisyydestä varoittavien järjestelmien tietokantoihin on hyvin rajoitettu, mikä haittaa suuresti turvallista suunnistamista FATAlta lentotoimintaluvan saaneiden lentoliikenteen harjoittajien käyttämillä ilma-aluksilla.

| (18) | Se, että FATAlta lentotoimintaluvan saaneille lentoliikenteen harjoittajille annettava tekninen tuki on sovellettavien rajoittavien toimenpiteiden seurauksena vähentynyt, pantiin merkille. Tämä teknisen tuen puute sekä valvontatoimien lisääntyminen, kun Venäjän rekisteriin on lisätty merkittävä määrä uusia ilma-aluksia, lisäävät FATAn työmäärää ja tarvetta asiantuntemukseen, eikä näihin todennäköisesti pystytä välittömästi vastaamaan, kun otetaan toisaalta huomioon sopimuksen 83 a artiklan ehdot, joiden mukaisesti toiminta on tähän asti hoidettu Venäjällä, ja toisaalta sovellettavien rajoittavien toimenpiteiden seuraukset. |
| --- | --- |

(18)

Se, että FATAlta lentotoimintaluvan saaneille lentoliikenteen harjoittajille annettava tekninen tuki on sovellettavien rajoittavien toimenpiteiden seurauksena vähentynyt, pantiin merkille. Tämä teknisen tuen puute sekä valvontatoimien lisääntyminen, kun Venäjän rekisteriin on lisätty merkittävä määrä uusia ilma-aluksia, lisäävät FATAn työmäärää ja tarvetta asiantuntemukseen, eikä näihin todennäköisesti pystytä välittömästi vastaamaan, kun otetaan toisaalta huomioon sopimuksen 83 a artiklan ehdot, joiden mukaisesti toiminta on tähän asti hoidettu Venäjällä, ja toisaalta sovellettavien rajoittavien toimenpiteiden seuraukset.

| (19) | Ottaen huomioon edellä mainitut rikkomukset ja haluttomuus tehdä yhteistyötä komission ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa komission 21 päivänä maaliskuuta 2022 päivätyssä kirjeessä esiin tuomien erityisten seikkojen ja huolenaiheiden suhteen komissio ja EU:n lentoturvallisuuskomitea totesivat asetuksen (EY) N:o 2111/2005 liitteessä vahvistettujen yhteisten perusteiden ja niistä erityisesti kolmannen perusteen mukaisesti, ettei ole näyttöä siitä, että FATA pystyisi hoitamaan Chicagon yleissopimuksen ja sen liitteissä olevien standardien mukaiset tehtävänsä niiden FATAlta lentotoimintaluvan saaneiden lentoliikenteen harjoittajien osalta, jotka käyttävät johdanto-osan 4 ja 5 kappaleessa tarkoitettuja ilma-aluksia. |
| --- | --- |

(19)

Ottaen huomioon edellä mainitut rikkomukset ja haluttomuus tehdä yhteistyötä komission ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa komission 21 päivänä maaliskuuta 2022 päivätyssä kirjeessä esiin tuomien erityisten seikkojen ja huolenaiheiden suhteen komissio ja EU:n lentoturvallisuuskomitea totesivat asetuksen (EY) N:o 2111/2005 liitteessä vahvistettujen yhteisten perusteiden ja niistä erityisesti kolmannen perusteen mukaisesti, ettei ole näyttöä siitä, että FATA pystyisi hoitamaan Chicagon yleissopimuksen ja sen liitteissä olevien standardien mukaiset tehtävänsä niiden FATAlta lentotoimintaluvan saaneiden lentoliikenteen harjoittajien osalta, jotka käyttävät johdanto-osan 4 ja 5 kappaleessa tarkoitettuja ilma-aluksia.

| (20) | Asetuksen (EY) N:o 2111/2005 liitteessä vahvistettujen yhteisten perusteiden ja niistä erityisesti ensimmäisen perusteen mukaisesti FATAlta lentotoimintaluvan saaneet lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat käyttäneet yhtä tai useampaa johdanto-osan 4 ja 5 kappaleessa tarkoitettua ilma-alusta, ovat näin tehdessään osoittaneet vakavia turvallisuuspuutteita sallimalla lentotoiminnan, joka rikkoo kaupalliseen ilmakuljetukseen sovellettavia asiaankuuluvia kansainvälisiä turvallisuusstandardeja. |
| --- | --- |

(20)

Asetuksen (EY) N:o 2111/2005 liitteessä vahvistettujen yhteisten perusteiden ja niistä erityisesti ensimmäisen perusteen mukaisesti FATAlta lentotoimintaluvan saaneet lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat käyttäneet yhtä tai useampaa johdanto-osan 4 ja 5 kappaleessa tarkoitettua ilma-alusta, ovat näin tehdessään osoittaneet vakavia turvallisuuspuutteita sallimalla lentotoiminnan, joka rikkoo kaupalliseen ilmakuljetukseen sovellettavia asiaankuuluvia kansainvälisiä turvallisuusstandardeja.

| (21) | Komissio katsoo asetuksen (EY) N:o 2111/2005 liitteessä vahvistettujen yhteisten perusteiden mukaisesti, että asetuksen (EY) N:o 474/2006 liitteessä A olevaa luetteloa lentoliikenteen harjoittajista, jotka on asetettu unionissa toimintakieltoon, olisi muutettava lisäämällä siihen kaikki Venäjällä lentotoimintaluvan saaneet lentoliikenteen harjoittajat, jotka käyttävät johdanto-osan 4 ja 5 kappaleessa tarkoitettuja ilma-aluksia. |
| --- | --- |

(21)

Komissio katsoo asetuksen (EY) N:o 2111/2005 liitteessä vahvistettujen yhteisten perusteiden mukaisesti, että asetuksen (EY) N:o 474/2006 liitteessä A olevaa luetteloa lentoliikenteen harjoittajista, jotka on asetettu unionissa toimintakieltoon, olisi muutettava lisäämällä siihen kaikki Venäjällä lentotoimintaluvan saaneet lentoliikenteen harjoittajat, jotka käyttävät johdanto-osan 4 ja 5 kappaleessa tarkoitettuja ilma-aluksia.

| (22) | Jäsenvaltioiden olisi jatkossakin tarkastettava, että FATAlta lentotoimintaluvan saaneet lentoliikenteen harjoittajat tosiasiallisesti noudattavat asianmukaisia kansainvälisiä turvallisuusstandardeja, ja siksi näihin lentoliikenteen harjoittajiin olisi komission asetuksen (EU) N:o 965/2012 (6) nojalla kohdennettava ensisijaisia asematasotarkastuksia. |
| --- | --- |

(22)

Jäsenvaltioiden olisi jatkossakin tarkastettava, että FATAlta lentotoimintaluvan saaneet lentoliikenteen harjoittajat tosiasiallisesti noudattavat asianmukaisia kansainvälisiä turvallisuusstandardeja, ja siksi näihin lentoliikenteen harjoittajiin olisi komission asetuksen (EU) N:o 965/2012 (6) nojalla kohdennettava ensisijaisia asematasotarkastuksia.

| (23) | FATAn kykyä ja valmiuksia hoitaa roolinsa ja tehtävänsä Venäjän ilmailualan valvonnan sekä kaikkien Venäjällä lentotoimintaluvan saaneiden lentoliikenteen harjoittajien ja erityisesti johdanto-osan 4 ja 5 kappaleessa tarkoitettuja ilma-aluksia käyttävien lentoliikenteen harjoittajien osalta seurataan tiiviisti, ja komissio tarkastelee tilannetta tarkemmin viraston avustamana EU:n lentoturvallisuuskomitean seuraavissa kokouksissa. |
| --- | --- |

(23)

FATAn kykyä ja valmiuksia hoitaa roolinsa ja tehtävänsä Venäjän ilmailualan valvonnan sekä kaikkien Venäjällä lentotoimintaluvan saaneiden lentoliikenteen harjoittajien ja erityisesti johdanto-osan 4 ja 5 kappaleessa tarkoitettuja ilma-aluksia käyttävien lentoliikenteen harjoittajien osalta seurataan tiiviisti, ja komissio tarkastelee tilannetta tarkemmin viraston avustamana EU:n lentoturvallisuuskomitean seuraavissa kokouksissa.

| (24) | Tämän vuoksi asetusta (EY) N:o 474/2006 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(24)

Tämän vuoksi asetusta (EY) N:o 474/2006 olisi muutettava.

| (25) | Asetuksen (EY) N:o 2111/2005 5 ja 6 artiklassa todetaan, että päätöksiä on tarpeen tehdä nopeasti ja tarvittaessa kiireellisesti ottaen huomioon turvallisuusvaikutukset. Sen vuoksi on arkaluonteisten tietojen ja matkustajien suojaamiseksi olennaisen tärkeää, että päätökset, joilla päivitetään luetteloa lentoliikenteen harjoittajista, jotka on asetettu unionissa toimintakieltoon tai joiden toimintaa on rajoitettu, julkaistaan ja että ne tulevat voimaan heti niiden hyväksymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(25)

Asetuksen (EY) N:o 2111/2005 5 ja 6 artiklassa todetaan, että päätöksiä on tarpeen tehdä nopeasti ja tarvittaessa kiireellisesti ottaen huomioon turvallisuusvaikutukset. Sen vuoksi on arkaluonteisten tietojen ja matkustajien suojaamiseksi olennaisen tärkeää, että päätökset, joilla päivitetään luetteloa lentoliikenteen harjoittajista, jotka on asetettu unionissa toimintakieltoon tai joiden toimintaa on rajoitettu, julkaistaan ja että ne tulevat voimaan heti niiden hyväksymisen jälkeen.

| (26) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2111/2005 15 artiklalla perustetun EU:n lentoturvallisuuskomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(26)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2111/2005 15 artiklalla perustetun EU:n lentoturvallisuuskomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 474/2006 seuraavasti:

| 1) | Korvataan liite A tämän asetuksen liitteessä I olevalla tekstillä; |
| --- | --- |

1)

Korvataan liite A tämän asetuksen liitteessä I olevalla tekstillä;

| 2) | Korvataan liite B tämän asetuksen liitteessä II olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liite B tämän asetuksen liitteessä II olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Adina VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 344, 27.12.2005, s. 15.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 474/2006, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2006, yhteisössä toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskevasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2111/2005 luvussa II tarkoitetusta yhteisön luettelosta (EUVL L 84, 23.3.2006, s. 14).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2070, annettu 25 päivänä marraskuuta 2021, asetuksen (EY) N:o 474/2006 muuttamisesta unionissa toimintakieltoon asetettujen tai toimintarajoitusten kohteena olevien lentoliikenteen harjoittajien luettelon osalta (EUVL L 421, 26.11.2021, s. 31).

3

(4)  Komission asetus (EY) N:o 473/2006, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2006, yhteisössä toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2111/2005 II luvussa tarkoitetun yhteisön luettelon laatimissäännöistä (EUVL L 84, 23.3.2006, s. 8).

4

(5)  Neuvoston asetus (EU) 2022/328, annettu 25 päivänä helmikuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun asetuksen (EU) N:o 833/2014 muuttamisesta (EUVL L 49, 25.2.2022, s. 1).

5

(6)  Komission asetus (EU) N:o 965/2012, annettu 5 päivänä lokakuuta 2012, lentotoimintaan liittyvistä teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 296, 25.10.2012, s. 1).

6

---

LIITE I

”LIITE A

LUETTELO UNIONISSA TOIMINTAKIELLOSSA OLEVISTA LENTOLIIKENTEEN HARJOITTAJISTA, TIETYIN POIKKEUKSIN
   (1)

| Lentoliikenteen harjoittajan virallinen nimi sellaisena kuin se ilmoitetaan lentotoimintaluvassa (ja toiminimi, jos se on muu kuin virallinen nimi) | Lentotoimintaluvan (AOC) tai liikenneluvan numero | Kolmikirjaiminen ICAO-tunnus | Ilma-aluksen käyttäjän kotivaltio |
| --- | --- | --- | --- |
| AVIOR AIRLINES | ROI-RNR-011 | ROI | Venezuela |
| BLUE WING AIRLINES | SRBWA-01/2002 | BWI | Surinam |
| IRAN ASEMAN AIRLINES | FS-102 | IRC | Iran |
| IRAQI AIRWAYS | 001 | IAW | Irak |
| MED-VIEW AIRLINE | MVA/AOC/10-12/05 | MEV | Nigeria |
| AIR ZIMBABWE (PVT) | 177/04 | AZW | Zimbabwe |
| Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Afganistanin viranomaisilta, mukaan lukien: | | | Afganistan |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Afganistan |
| KAM AIR | AOC 001 | KMF | Afganistan |
| Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Angolan viranomaisilta, lukuun ottamatta lentoliikenteen harjoittajia TAAG Angola Airlines ja Heli Malongo, mukaan lukien: | | | Angola |
| AEROJET | AO-008/11-07/17 TEJ | TEJ | Angola |
| GUICANGO | AO-009/11–06/17 YYY | Tuntematon | Angola |
| AIR JET | AO-006/11–08/18 MBC | MBC | Angola |
| BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT | AO-015/15-06/17YYY | Tuntematon | Angola |
| HELIANG | AO 007/11–08/18 YYY | Tuntematon | Angola |
| SJL | AO-014/13-08/18YYY | Tuntematon | Angola |
| SONAIR | AO-002/11–08/17 SOR | SOR | Angola |
| Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Armenian viranomaisilta, mukaan lukien: | | | Armenia |
| AIRCOMPANY ARMENIA | AM AOC 065 | NGT | Armenia |
| ARMENIA AIRWAYS | AM AOC 063 | AMW | Armenia |
| ARMENIAN HELICOPTERS | AM AOC 067 | KAV | Armenia |
| FLYONE ARMENIA | AM AOC 074 | | Armenia |
| NOVAIR | AM AOC 071 | NAI | Armenia |
| SHIRAK AVIA | AM AOC 072 | SHS | Armenia |
| SKYBALL | AM AOC 073 | Ei sovelleta | Armenia |
| Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Kongon tasavallan viranomaisilta, mukaan lukien: | | | Kongo (Brazzaville) |
| CANADIAN AIRWAYS CONGO | CG-CTA 006 | TWC | Kongo (Brazzaville) |
| EQUAFLIGHT SERVICES | CG-CTA 002 | EKA | Kongo (Brazzaville) |
| EQUAJET | RAC06-007 | EKJ | Kongo (Brazzaville) |
| TRANS AIR CONGO | CG-CTA 001 | TSG | Kongo (Brazzaville) |
| SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO | CG-CTA 004 | Tuntematon | Kongo (Brazzaville) |
| Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintalupansa niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Kongon demokraattisen tasavallan viranomaisilta, mukaan lukien: | | | Kongon demokraattinen tasavalta |
| AIR FAST CONGO | AAC/DG/OPS-09/03 | Tuntematon | Kongon demokraattinen tasavalta |
| AIR KATANGA | AAC/DG/OPS-09/08 | Tuntematon | Kongon demokraattinen tasavalta |
| BUSY BEE CONGO | AAC/DG/OPS-09/04 | Tuntematon | Kongon demokraattinen tasavalta |
| COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA) | AAC/DG/OPS-09/02 | Tuntematon | Kongon demokraattinen tasavalta |
| CONGO AIRWAYS | AAC/DG/OPS-09/01 | Tuntematon | Kongon demokraattinen tasavalta |
| KIN AVIA | AAC/DG/OPS-09/10 | Tuntematon | Kongon demokraattinen tasavalta |
| MALU AVIATION | AAC/DG/OPS-09/05 | Tuntematon | Kongon demokraattinen tasavalta |
| SERVE AIR CARGO | AAC/DG/OPS-09/07 | Tuntematon | Kongon demokraattinen tasavalta |
| SWALA AVIATION | AAC/DG/OPS-09/06 | Tuntematon | Kongon demokraattinen tasavalta |
| MWANT JET | AAC/DG/OPS-09/09 | Tuntematon | Kongon demokraattinen tasavalta |
| Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Djiboutin viranomaisilta, mukaan lukien: | | | Djibouti |
| DAALLO AIRLINES | Tuntematon | DAO | Djibouti |
| Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Päiväntasaajan Guinean viranomaisilta, mukaan lukien: | | | Päiväntasaajan Guinea |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | 2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS | CEL | Päiväntasaajan Guinea |
| CRONOS AIRLINES | 2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS | Tuntematon | Päiväntasaajan Guinea |
| Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Eritrean viranomaisilta, mukaan lukien: | | | Eritrea |
| ERITREAN AIRLINES | AOC No 004 | ERT | Eritrea |
| NASAIR ERITREA | AOC No 005 | NAS | Eritrea |
| Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Kirgisian viranomaisilta, mukaan lukien: | | | Kirgisia |
| AEROSTAN | 08 | BSC | Kirgisia |
| AIR COMPANY AIR KG | 50 | Tuntematon | Kirgisia |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kirgisia |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kirgisia |
| FLYSKY AIRLINES | 53 | FSQ | Kirgisia |
| HELI SKY | 47 | HAC | Kirgisia |
| KAP.KG AIRCOMPANY | 52 | KGS | Kirgisia |
| SKY KG AIRLINES | 41 | KGK | Kirgisia |
| TEZ JET | 46 | TEZ | Kirgisia |
| VALOR AIR | 07 | VAC | Kirgisia |
| Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Liberian viranomaisilta. | | | Liberia |
| Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Libyan viranomaisilta, mukaan lukien: | | | Libya |
| AFRIQIYAH AIRWAYS | 007/01 | AAW | Libya |
| AIR LIBYA | 004/01 | TLR | Libya |
| AL MAHA AVIATION | 030/18 | Tuntematon | Libya |
| BERNIQ AIRWAYS | 032/21 | BNL | Libya |
| BURAQ AIR | 002/01 | BRQ | Libya |
| GLOBAL AIR TRANSPORT | 008/05 | GAK | Libya |
| HALA AIRLINES | 033/21 | HTP | Libya |
| LIBYAN AIRLINES | 001/01 | LAA | Libya |
| LIBYAN WINGS AIRLINES | 029/15 | LWA | Libya |
| PETRO AIR | 025/08 | PEO | Libya |
| Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Nepalin viranomaisilta, mukaan lukien: | | | Nepal |
| AIR DYNASTY HELI. S. | 035/2001 | Tuntematon | Nepal |
| ALTITUDE AIR | 085/2016 | Tuntematon | Nepal |
| BUDDHA AIR | 014/1996 | BHA | Nepal |
| FISHTAIL AIR | 017/2001 | Tuntematon | Nepal |
| SUMMIT AIR | 064/2010 | Tuntematon | Nepal |
| HELI EVEREST | 086/2016 | Tuntematon | Nepal |
| HIMALAYA AIRLINES | 084/2015 | HIM | Nepal |
| KAILASH HELICOPTER SERVICES | 087/2018 | Tuntematon | Nepal |
| MAKALU AIR | 057A/2009 | Tuntematon | Nepal |
| MANANG AIR PVT | 082/2014 | Tuntematon | Nepal |
| MOUNTAIN HELICOPTERS | 055/2009 | Tuntematon | Nepal |
| PRABHU HELICOPTERS | 081/2013 | Tuntematon | Nepal |
| NEPAL AIRLINES CORPORATION | 003/2000 | RNA | Nepal |
| SAURYA AIRLINES | 083/2014 | Tuntematon | Nepal |
| SHREE AIRLINES | 030/2002 | SHA | Nepal |
| SIMRIK AIR | 034/2000 | Tuntematon | Nepal |
| SIMRIK AIRLINES | 052/2009 | RMK | Nepal |
| SITA AIR | 033/2000 | Tuntematon | Nepal |
| TARA AIR | 053/2009 | Tuntematon | Nepal |
| YETI AIRLINES | 037/2004 | NYT | Nepal |
| Seuraavat lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Venäjän viranomaisilta: | | | Venäjä |
| AURORA AIRLINES | 486 | SHU | Venäjä |
| AVIACOMPANY ”AVIASTAR-TU” CO. LTD | 458 | TUP | Venäjä |
| IZHAVIA | 479 | IZA | Venäjä |
| JOINT STOCK COMPANY ”AIR COMPANY YAKUTIA” | 464 | SYL | Venäjä |
| JOINT STOCK COMPANY ”RUSJET” | 498 | RSJ | Venäjä |
| JOINT STOCK COMPANY ”UVT AERO” | 567 | UVT | Venäjä |
| JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES | 31 | SBI | Venäjä |
| JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES | 466 | AUL | Venäjä |
| JOINT-STOCK COMPANY ”IRAERO” AIRLINES | 480 | IAE | Venäjä |
| JOINT-STOCK COMPANY ”URAL AIRLINES” | 18 | SVR | Venäjä |
| JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY | 230 | DRU | Venäjä |
| JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES | 452 | TYA | Venäjä |
| JS AVIATION COMPANY ”RUSLINE” | 225 | RLU | Venäjä |
| JSC YAMAL AIRLINES | 142 | LLM | Venäjä |
| LLC ”NORD WIND” | 516 | NWS | Venäjä |
| LLC ”AIRCOMPANY IKAR” | 36 | KAR | Venäjä |
| POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY | 562 | PBD | Venäjä |
| PUBLIC JOINT STOCK COMPANY ”AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES” | 1 | AFL | Venäjä |
| ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY | 2 | SMD | Venäjä |
| SKOL AIRLINES LLC | 228 | CDV | Venäjä |
| UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY | 6 | UTA | Venäjä |
| Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta São Tomén ja Príncipen viranomaisilta, mukaan lukien: | | | São Tomé ja Príncipe |
| AFRICA'S CONNECTION | 10/AOC/2008 | ACH | São Tomé ja Príncipe |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | São Tomé ja Príncipe |
| Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Sierra Leonen viranomaisilta | | | Sierra Leone |
| Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Sudanin viranomaisilta, mukaan lukien: | | | Sudan |
| ALFA AIRLINES SD | 54 | AAJ | Sudan |
| BADR AIRLINES | 35 | BDR | Sudan |
| BLUE BIRD AVIATION | 11 | BLB | Sudan |
| ELDINDER AVIATION | 8 | DND | Sudan |
| GREEN FLAG AVIATION | 17 | GNF | Sudan |
| HELEJETIC AIR | 57 | HJT | Sudan |
| KATA AIR TRANSPORT | 9 | KTV | Sudan |
| KUSH AVIATION CO. | 60 | KUH | Sudan |
| NOVA AIRWAYS | 46 | NOV | Sudan |
| SUDAN AIRWAYS CO. | 1 | SUD | Sudan |
| SUN AIR | 51 | SNR | Sudan |
| TARCO AIR | 56 | TRQ | Sudan |

Lentoliikenteen harjoittajan virallinen nimi sellaisena kuin se ilmoitetaan lentotoimintaluvassa (ja toiminimi, jos se on muu kuin virallinen nimi)

Lentotoimintaluvan (AOC) tai liikenneluvan numero

Kolmikirjaiminen ICAO-tunnus

Ilma-aluksen käyttäjän kotivaltio

AVIOR AIRLINES

ROI-RNR-011

ROI

Venezuela

BLUE WING AIRLINES

SRBWA-01/2002

BWI

Surinam

IRAN ASEMAN AIRLINES

FS-102

IRC

Iran

IRAQI AIRWAYS

001

IAW

Irak

MED-VIEW AIRLINE

MVA/AOC/10-12/05

MEV

Nigeria

AIR ZIMBABWE (PVT)

177/04

AZW

Zimbabwe

Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Afganistanin viranomaisilta, mukaan lukien:

Afganistan

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Afganistan

KAM AIR

AOC 001

KMF

Afganistan

Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Angolan viranomaisilta, lukuun ottamatta lentoliikenteen harjoittajia TAAG Angola Airlines ja Heli Malongo, mukaan lukien:

Angola

AEROJET

AO-008/11-07/17 TEJ

TEJ

Angola

GUICANGO

AO-009/11–06/17 YYY

Tuntematon

Angola

AIR JET

AO-006/11–08/18 MBC

MBC

Angola

BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT

AO-015/15-06/17YYY

Tuntematon

Angola

HELIANG

AO 007/11–08/18 YYY

Tuntematon

Angola

SJL

AO-014/13-08/18YYY

Tuntematon

Angola

SONAIR

AO-002/11–08/17 SOR

SOR

Angola

Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Armenian viranomaisilta, mukaan lukien:

Armenia

AIRCOMPANY ARMENIA

AM AOC 065

NGT

Armenia

ARMENIA AIRWAYS

AM AOC 063

AMW

Armenia

ARMENIAN HELICOPTERS

AM AOC 067

KAV

Armenia

FLYONE ARMENIA

AM AOC 074

Armenia

NOVAIR

AM AOC 071

NAI

Armenia

SHIRAK AVIA

AM AOC 072

SHS

Armenia

SKYBALL

AM AOC 073

Ei sovelleta

Armenia

Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Kongon tasavallan viranomaisilta, mukaan lukien:

Kongo (Brazzaville)

CANADIAN AIRWAYS CONGO

CG-CTA 006

TWC

Kongo (Brazzaville)

EQUAFLIGHT SERVICES

CG-CTA 002

EKA

Kongo (Brazzaville)

EQUAJET

RAC06-007

EKJ

Kongo (Brazzaville)

TRANS AIR CONGO

CG-CTA 001

TSG

Kongo (Brazzaville)

SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO

CG-CTA 004

Tuntematon

Kongo (Brazzaville)

Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintalupansa niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Kongon demokraattisen tasavallan viranomaisilta, mukaan lukien:

Kongon demokraattinen tasavalta

AIR FAST CONGO

AAC/DG/OPS-09/03

Tuntematon

Kongon demokraattinen tasavalta

AIR KATANGA

AAC/DG/OPS-09/08

Tuntematon

Kongon demokraattinen tasavalta

BUSY BEE CONGO

AAC/DG/OPS-09/04

Tuntematon

Kongon demokraattinen tasavalta

COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA)

AAC/DG/OPS-09/02

Tuntematon

Kongon demokraattinen tasavalta

CONGO AIRWAYS

AAC/DG/OPS-09/01

Tuntematon

Kongon demokraattinen tasavalta

KIN AVIA

AAC/DG/OPS-09/10

Tuntematon

Kongon demokraattinen tasavalta

MALU AVIATION

AAC/DG/OPS-09/05

Tuntematon

Kongon demokraattinen tasavalta

SERVE AIR CARGO

AAC/DG/OPS-09/07

Tuntematon

Kongon demokraattinen tasavalta

SWALA AVIATION

AAC/DG/OPS-09/06

Tuntematon

Kongon demokraattinen tasavalta

MWANT JET

AAC/DG/OPS-09/09

Tuntematon

Kongon demokraattinen tasavalta

Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Djiboutin viranomaisilta, mukaan lukien:

Djibouti

DAALLO AIRLINES

Tuntematon

DAO

Djibouti

Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Päiväntasaajan Guinean viranomaisilta, mukaan lukien:

Päiväntasaajan Guinea

CEIBA INTERCONTINENTAL

2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS

CEL

Päiväntasaajan Guinea

CRONOS AIRLINES

2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS

Tuntematon

Päiväntasaajan Guinea

Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Eritrean viranomaisilta, mukaan lukien:

Eritrea

ERITREAN AIRLINES

AOC No 004

ERT

Eritrea

NASAIR ERITREA

AOC No 005

NAS

Eritrea

Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Kirgisian viranomaisilta, mukaan lukien:

Kirgisia

AEROSTAN

08

BSC

Kirgisia

AIR COMPANY AIR KG

50

Tuntematon

Kirgisia

AIR MANAS

17

MBB

Kirgisia

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kirgisia

FLYSKY AIRLINES

53

FSQ

Kirgisia

HELI SKY

47

HAC

Kirgisia

KAP.KG AIRCOMPANY

52

KGS

Kirgisia

SKY KG AIRLINES

41

KGK

Kirgisia

TEZ JET

46

TEZ

Kirgisia

VALOR AIR

07

VAC

Kirgisia

Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Liberian viranomaisilta.

Liberia

Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Libyan viranomaisilta, mukaan lukien:

Libya

AFRIQIYAH AIRWAYS

007/01

AAW

Libya

AIR LIBYA

004/01

TLR

Libya

AL MAHA AVIATION

030/18

Tuntematon

Libya

BERNIQ AIRWAYS

032/21

BNL

Libya

BURAQ AIR

002/01

BRQ

Libya

GLOBAL AIR TRANSPORT

008/05

GAK

Libya

HALA AIRLINES

033/21

HTP

Libya

LIBYAN AIRLINES

001/01

LAA

Libya

LIBYAN WINGS AIRLINES

029/15

LWA

Libya

PETRO AIR

025/08

PEO

Libya

Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Nepalin viranomaisilta, mukaan lukien:

Nepal

AIR DYNASTY HELI. S.

035/2001

Tuntematon

Nepal

ALTITUDE AIR

085/2016

Tuntematon

Nepal

BUDDHA AIR

014/1996

BHA

Nepal

FISHTAIL AIR

017/2001

Tuntematon

Nepal

SUMMIT AIR

064/2010

Tuntematon

Nepal

HELI EVEREST

086/2016

Tuntematon

Nepal

HIMALAYA AIRLINES

084/2015

HIM

Nepal

KAILASH HELICOPTER SERVICES

087/2018

Tuntematon

Nepal

MAKALU AIR

057A/2009

Tuntematon

Nepal

MANANG AIR PVT

082/2014

Tuntematon

Nepal

MOUNTAIN HELICOPTERS

055/2009

Tuntematon

Nepal

PRABHU HELICOPTERS

081/2013

Tuntematon

Nepal

NEPAL AIRLINES CORPORATION

003/2000

RNA

Nepal

SAURYA AIRLINES

083/2014

Tuntematon

Nepal

SHREE AIRLINES

030/2002

SHA

Nepal

SIMRIK AIR

034/2000

Tuntematon

Nepal

SIMRIK AIRLINES

052/2009

RMK

Nepal

SITA AIR

033/2000

Tuntematon

Nepal

TARA AIR

053/2009

Tuntematon

Nepal

YETI AIRLINES

037/2004

NYT

Nepal

Seuraavat lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Venäjän viranomaisilta:

Venäjä

AURORA AIRLINES

486

SHU

Venäjä

AVIACOMPANY ”AVIASTAR-TU” CO. LTD

458

TUP

Venäjä

IZHAVIA

479

IZA

Venäjä

JOINT STOCK COMPANY ”AIR COMPANY YAKUTIA”

464

SYL

Venäjä

JOINT STOCK COMPANY ”RUSJET”

498

RSJ

Venäjä

JOINT STOCK COMPANY ”UVT AERO”

567

UVT

Venäjä

JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES

31

SBI

Venäjä

JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES

466

AUL

Venäjä

JOINT-STOCK COMPANY ”IRAERO” AIRLINES

480

IAE

Venäjä

JOINT-STOCK COMPANY ”URAL AIRLINES”

18

SVR

Venäjä

JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY

230

DRU

Venäjä

JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES

452

TYA

Venäjä

JS AVIATION COMPANY ”RUSLINE”

225

RLU

Venäjä

JSC YAMAL AIRLINES

142

LLM

Venäjä

LLC ”NORD WIND”

516

NWS

Venäjä

LLC ”AIRCOMPANY IKAR”

36

KAR

Venäjä

POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY

562

PBD

Venäjä

PUBLIC JOINT STOCK COMPANY ”AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES”

1

AFL

Venäjä

ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY

2

SMD

Venäjä

SKOL AIRLINES LLC

228

CDV

Venäjä

UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY

6

UTA

Venäjä

Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta São Tomén ja Príncipen viranomaisilta, mukaan lukien:

São Tomé ja Príncipe

AFRICA'S CONNECTION

10/AOC/2008

ACH

São Tomé ja Príncipe

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

São Tomé ja Príncipe

Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Sierra Leonen viranomaisilta

Sierra Leone

Kaikki lentoliikenteen harjoittajat, jotka ovat saaneet lentotoimintaluvan niiden toiminnan valvonnasta vastaavilta Sudanin viranomaisilta, mukaan lukien:

Sudan

ALFA AIRLINES SD

54

AAJ

Sudan

BADR AIRLINES

35

BDR

Sudan

BLUE BIRD AVIATION

11

BLB

Sudan

ELDINDER AVIATION

8

DND

Sudan

GREEN FLAG AVIATION

17

GNF

Sudan

HELEJETIC AIR

57

HJT

Sudan

KATA AIR TRANSPORT

9

KTV

Sudan

KUSH AVIATION CO.

60

KUH

Sudan

NOVA AIRWAYS

46

NOV

Sudan

SUDAN AIRWAYS CO.

1

SUD

Sudan

SUN AIR

51

SNR

Sudan

TARCO AIR

56

TRQ

Sudan

---

(1)  Liitteessä A mainituille lentoliikenteen harjoittajille voidaan sallia liikennöintioikeuksien käyttäminen, jos ne käyttävät sellaiselta lentoliikenteen harjoittajalta miehistöineen vuokrattua konetta, jota ei ole asetettu toimintakieltoon, edellyttäen että asiaankuuluvia turvallisuusstandardeja noudatetaan.

1

---

LIITE II

”LIITE B

LUETTELO LENTOLIIKENTEEN HARJOITTAJISTA, JOIDEN TOIMINTAA UNIONISSA RAJOITETAAN
   (1)

| Lentoliikenteen harjoittajan virallinen nimi sellaisena kuin se ilmoitetaan lentotoimintaluvassa (ja toiminimi, jos se on muu kuin virallinen nimi) | Lentotoimintaluvan (AOC) numero | Kolmikirjaiminen ICAO-tunnus | Ilma-aluksen käyttäjän kotivaltio | Ilma-alustyyppi, johon sovelletaan rajoituksia | Ilma-aluksen rekisteritunnus/-tunnukset ja, jos saatavilla, sarjanumero/-numerot | Rekisterijäsenvaltio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IRAN AIR | FS100 | IRA | Iran | Kaikki Fokker F100- ja Boeing B747-tyypin ilma-alukset | Lentotoimintaluvassa mainitut Fokker F100 -tyypin ilma-alukset; lentotoimintaluvassa mainitut Boeing B747 -tyypin ilma-alukset | Iran |
| AIR KORYO | GAC-AOC/KOR-01 | KOR | Pohjois-Korea | Koko kalusto, paitsi: 2 TU 204 -tyypin ilma-alusta. | Koko kalusto, paitsi: P-632, P-633. | Pohjois-Korea |

Lentoliikenteen harjoittajan virallinen nimi sellaisena kuin se ilmoitetaan lentotoimintaluvassa (ja toiminimi, jos se on muu kuin virallinen nimi)

Lentotoimintaluvan (AOC) numero

Kolmikirjaiminen ICAO-tunnus

Ilma-aluksen käyttäjän kotivaltio

Ilma-alustyyppi, johon sovelletaan rajoituksia

Ilma-aluksen rekisteritunnus/-tunnukset ja, jos saatavilla, sarjanumero/-numerot

Rekisterijäsenvaltio

IRAN AIR

FS100

IRA

Iran

Kaikki Fokker F100- ja Boeing B747-tyypin ilma-alukset

Lentotoimintaluvassa mainitut Fokker F100 -tyypin ilma-alukset; lentotoimintaluvassa mainitut Boeing B747 -tyypin ilma-alukset

Iran

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

KOR

Pohjois-Korea

Koko kalusto, paitsi: 2 TU 204 -tyypin ilma-alusta.

Koko kalusto, paitsi: P-632, P-633.

Pohjois-Korea

---

(1)  Liitteessä B mainituille lentoliikenteen harjoittajille voidaan sallia liikennöintioikeuksien käyttäminen, jos ne käyttävät sellaiselta lentoliikenteen harjoittajalta miehistöineen vuokrattua konetta, jota ei ole asetettu toimintakieltoon, edellyttäen että asiaankuuluvia turvallisuusstandardeja noudatetaan.

1

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/60 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/60

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/595,

annettu 11 päivänä huhtikuuta 2022,

eräiden rajoittavista toimenpiteistä annettujen asetusten muuttamisesta sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten yhteystiedot ja Euroopan komissiolle ilmoittamista varten tarkoitetun osoitteen sisältävien kyseisten asetusten liitteiden korvaamisesta yhdellä ainoalla luettelolla

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 215 artiklan,

ottaa huomioon tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi 27 päivänä joulukuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2580/2001 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan, tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä 27 päivänä toukokuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan, tietyistä rajoittavista toimenpiteistä Somalian osalta 27 päivänä tammikuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 147/2003 (3) ja erityisesti sen 6 a artiklan, tietyistä Euroopan yhteisön ja Irakin talous- ja rahoitussuhteita koskevista erityisrajoituksista ja asetuksen (EY) N:o 2465/1996 kumoamisesta 7 päivänä heinäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1210/2003 (4) ja erityisesti sen 11 artiklan c alakohdan, Zimbabwen tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 19 päivänä helmikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 314/2004 (5) ja erityisesti sen 11 artiklan a alakohdan, Kongon demokraattisen tasavallan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 18 päivänä heinäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1183/2005 (6) ja erityisesti sen 9 artiklan 6 kohdan, osallisuudesta Libanonin entisen pääministerin Rafiq Haririn murhaan epäiltyihin tiettyihin henkilöihin kohdistuvien erityisten rajoittavien toimenpiteiden käyttöönotosta 21 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 305/2006 (7) ja erityisesti sen 8 artiklan 1 kohdan b alakohdan, Valko-Venäjän tilanteen johdosta ja sen johdosta, että Valko-Venäjä on osallisena Venäjän Ukrainaa vastaan kohdistamassa hyökkäyksessä, määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 18 päivänä toukokuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2006 (8) ja erityisesti sen 8 artiklan, tietyistä Libanonia koskevista rajoittavista toimenpiteistä 25 päivänä syyskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1412/2006 (9) ja erityisesti sen 5 artiklan, Guinean tasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä 22 päivänä joulukuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1284/2009 (10) ja erityisesti sen 15 artiklan, tiettyihin luonnollisiin henkilöihin tai oikeushenkilöihin, yhteisöihin tai elimiin kohdistuvien rajoittavien erityistoimenpiteiden käyttöönotosta Somalian tilanteen vuoksi 26 päivänä huhtikuuta 2010 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 356/2010 (11) ja erityisesti sen 11 artiklan, Tunisian tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä 4 päivänä helmikuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 101/2011 (12) ja erityisesti sen 11 artiklan, Iranin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä 12 päivänä huhtikuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 359/2011 (13) ja erityisesti sen 11 artiklan, Afganistanin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, ryhmiin, yrityksiin ja yhteisöihin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä 1 päivänä elokuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 753/2011 (14) ja erityisesti sen 10 artiklan, Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä ja asetuksen (EU) N:o 442/2011 kumoamisesta 18 päivänä tammikuuta 2012 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 36/2012 (15) ja erityisesti sen 31 artiklan, Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä ja asetuksen (EU) N:o 961/2010 kumoamisesta 23 päivänä maaliskuuta 2012 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 267/2012 (16) ja erityisesti sen 45 artiklan, tiettyihin Guinea-Bissaun tasavallan rauhaa, turvallisuutta tai vakautta uhkaaviin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä 3 päivänä toukokuuta 2012 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 377/2012 (17) ja erityisesti sen 10 artiklan, Myanmarin/Burman tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä ja asetuksen (EY) N:o 194/2008 kumoamisesta annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 401/2013 (18) ja erityisesti sen 7 artiklan, Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä 5 päivänä maaliskuuta 2014 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 208/2014 (19) ja erityisesti sen 13 artiklan, rajoittavista toimenpiteistä Keski-Afrikan tasavallan tilanteen huomioon ottamiseksi 10 päivänä maaliskuuta 2014 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 224/2014 (20) ja erityisesti sen 16 artiklan, Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 17 päivänä maaliskuuta 2014 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 269/2014 (21) ja erityisesti sen 13 artiklan, Sudanin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä sekä asetusten (EY) N:o 131/2004 ja (EY) N:o 1184/2005 kumoamisesta 10 päivänä heinäkuuta 2014 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 747/2014 (22) ja erityisesti sen 14 artiklan, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta 31 päivänä heinäkuuta 2014 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 833/2014 (23) ja erityisesti sen 7 artiklan, Jemenin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 18 päivänä joulukuuta 2014 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1352/2014 (24) ja erityisesti sen 14 artiklan, Etelä-Sudanin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä ja asetuksen (EU) N:o 748/2014 kumoamisesta 7 päivänä toukokuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/735 (25) ja erityisesti sen 19 artiklan, Burundin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 1 päivänä lokakuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1755 (26) ja erityisesti sen 12 artiklan, Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä ja asetuksen (EU) N:o 204/2011 kumoamisesta 18 päivänä tammikuuta 2016 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2016/44 (27) ja erityisesti sen 20 artiklan a alakohdan, ISILiin (Daesh) ja al-Qaidaan sekä niitä lähellä oleviin luonnollisiin henkilöihin, oikeushenkilöihin, yhteisöihin tai elimiin kohdistuvista rajoittavista lisätoimenpiteistä 20 päivänä syyskuuta 2016 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2016/1686 (28) ja erityisesti sen 17 artiklan, Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä ja asetuksen (EY) N:o 329/2007 kumoamisesta 30 päivänä elokuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1509 (29) ja erityisesti sen 46 artiklan a alakohdan, Malin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 28 päivänä syyskuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1770 (30) ja erityisesti sen 12 artiklan 7 kohdan, Venezuelan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 13 päivänä marraskuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/2063 (31) ja erityisesti sen 17 artiklan 5 kohdan, rajoittavista toimenpiteistä kemiallisten aseiden leviämisen ja käytön torjumiseksi 15 päivänä lokakuuta 2018 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2018/1542 (32) ja erityisesti sen 12 artiklan 5 kohdan, unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaisista rajoittavista toimenpiteistä 17 päivänä toukokuuta 2019 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2019/796 (33) ja erityisesti sen 13 artiklan 5 kohdan, Turkin itäisellä Välimerellä ilman lupaa harjoittaman poraustoiminnan johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 11 päivänä marraskuuta 2019 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2019/1890 (34) ja erityisesti sen 12 artiklan 5 kohdan, rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi 7 päivänä joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2020/1998 (35) ja erityisesti sen 14 artiklan 5 kohdan, Libanonin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 30 päivänä heinäkuuta 2021 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2021/1275 (36) ja erityisesti sen 13 artiklan 5 kohdan sekä rajoittavista toimenpiteistä muiden kuin Ukrainan hallituksen hallinnassa olevien Donetskin ja Luhanskin alueiden tunnustamisen ja Venäjän asevoimien siirtymistä kyseisille alueille koskevan määräyksen johdosta 23 päivänä helmikuuta 2022 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2022/263 (37) ja erityisesti sen 12 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eräisiin rajoittavista toimenpiteistä annettuihin asetuksiin sisältyvien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten yhteystietojen yhdenmukaistamiseksi ja päivittämiseksi tässä asetuksessa esitetään yksi ainoa luettelo jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten yhteystiedoista sekä osoite komissiolle ilmoittamista varten. |
| --- | --- |

(1)

Eräisiin rajoittavista toimenpiteistä annettuihin asetuksiin sisältyvien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten yhteystietojen yhdenmukaistamiseksi ja päivittämiseksi tässä asetuksessa esitetään yksi ainoa luettelo jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten yhteystiedoista sekä osoite komissiolle ilmoittamista varten.

| (2) | Tässä asetuksessa esitetty luettelo jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten yhteystiedoista sekä osoite komissiolle ilmoittamista varten korvaavat luettelot, jotka sisältyvät neuvoston asetukseen (EY) N:o 2580/2001, neuvoston asetukseen (EY) N:o 881/2002, neuvoston asetukseen (EY) N:o 147/2003, neuvoston asetukseen (EY) N:o 1210/2003, neuvoston asetukseen (EY) N:o 314/2004, neuvoston asetukseen (EY) N:o 1183/2005, neuvoston asetukseen (EY) N:o 305/2006, neuvoston asetukseen (EY) N:o 765/2006, neuvoston asetukseen (EY) N:o 1412/2006, neuvoston asetukseen (EU) N:o 1284/2009, neuvoston asetukseen (EU) N:o 356/2010, neuvoston asetukseen (EU) N:o 101/2011, neuvoston asetukseen (EU) N:o 359/2011, neuvoston asetukseen (EU) N:o 753/2011, neuvoston asetukseen (EU) N:o 36/2012, neuvoston asetukseen (EU) N:o 267/2012, neuvoston asetukseen (EU) N:o 377/2012, neuvoston asetukseen (EU) N:o 401/2013, neuvoston asetukseen (EU) N:o 208/2014, neuvoston asetukseen (EU) N:o 224/2014, neuvoston asetukseen (EU) N:o 269/2014, neuvoston asetukseen (EU) N:o 747/2014, neuvoston asetukseen (EU) N:o 833/2014, neuvoston asetukseen (EU) N:o 1352/2014, neuvoston asetukseen (EU) 2015/735, neuvoston asetukseen (EU) 2015/1755, neuvoston asetukseen (EU) 2016/44, neuvoston asetukseen (EU) 2016/1686, neuvoston asetukseen (EU) 2017/1509, neuvoston asetukseen (EU) 2017/1770, neuvoston asetukseen (EU) 2017/2063, neuvoston asetukseen (EU) 2018/1542, neuvoston asetukseen (EU) 2019/796, neuvoston asetukseen (EU) 2019/1890, neuvoston asetukseen (EU) 2020/1998, neuvoston asetukseen (EU) 2021/1275 ja neuvoston asetukseen (EU) 2022/263, ja kyseisiä asetuksia olisi sen vuoksi muutettava,, |
| --- | --- |

(2)

Tässä asetuksessa esitetty luettelo jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten yhteystiedoista sekä osoite komissiolle ilmoittamista varten korvaavat luettelot, jotka sisältyvät neuvoston asetukseen (EY) N:o 2580/2001, neuvoston asetukseen (EY) N:o 881/2002, neuvoston asetukseen (EY) N:o 147/2003, neuvoston asetukseen (EY) N:o 1210/2003, neuvoston asetukseen (EY) N:o 314/2004, neuvoston asetukseen (EY) N:o 1183/2005, neuvoston asetukseen (EY) N:o 305/2006, neuvoston asetukseen (EY) N:o 765/2006, neuvoston asetukseen (EY) N:o 1412/2006, neuvoston asetukseen (EU) N:o 1284/2009, neuvoston asetukseen (EU) N:o 356/2010, neuvoston asetukseen (EU) N:o 101/2011, neuvoston asetukseen (EU) N:o 359/2011, neuvoston asetukseen (EU) N:o 753/2011, neuvoston asetukseen (EU) N:o 36/2012, neuvoston asetukseen (EU) N:o 267/2012, neuvoston asetukseen (EU) N:o 377/2012, neuvoston asetukseen (EU) N:o 401/2013, neuvoston asetukseen (EU) N:o 208/2014, neuvoston asetukseen (EU) N:o 224/2014, neuvoston asetukseen (EU) N:o 269/2014, neuvoston asetukseen (EU) N:o 747/2014, neuvoston asetukseen (EU) N:o 833/2014, neuvoston asetukseen (EU) N:o 1352/2014, neuvoston asetukseen (EU) 2015/735, neuvoston asetukseen (EU) 2015/1755, neuvoston asetukseen (EU) 2016/44, neuvoston asetukseen (EU) 2016/1686, neuvoston asetukseen (EU) 2017/1509, neuvoston asetukseen (EU) 2017/1770, neuvoston asetukseen (EU) 2017/2063, neuvoston asetukseen (EU) 2018/1542, neuvoston asetukseen (EU) 2019/796, neuvoston asetukseen (EU) 2019/1890, neuvoston asetukseen (EU) 2020/1998, neuvoston asetukseen (EU) 2021/1275 ja neuvoston asetukseen (EU) 2022/263, ja kyseisiä asetuksia olisi sen vuoksi muutettava,,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EY) N:o 2580/2001 liite tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

2 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

3 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EY) N:o 147/2003 liite I tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

4 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1210/2003 liite V tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

5 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EY) N:o 314/2004 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

6 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1183/2005 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

7 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EY) N:o 305/2006 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

8 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2006 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

9 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1412/2006 liite tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

10 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) N:o 1284/2009 liite III tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

11 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) N:o 356/2010 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

12 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) N:o 101/2011 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

13 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) N:o 359/2011 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

14 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) N:o 753/2011 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

15 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) N:o 36/2012 liite III tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

16 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) N:o 267/2012 liite X tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

17 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) N:o 377/2012 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

18 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) N:o 401/2013 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

19 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) N:o 208/2014 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

20 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) N:o 224/2014 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

21 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) N:o 269/2014 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

22 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) N:o 747/2014 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

23 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) N:o 833/2014 liite I tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

24 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) N:o 1352/2014 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

25 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) 2015/735 liite III tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

26 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) 2015/1755 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

27 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) 2016/44 liite IV tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

28 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) 2016/1686 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

29 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) 2017/1509 liite I tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

30 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) 2017/1770 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

31 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) 2017/2063 liite III tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

32 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) 2018/1542 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

33 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) 2019/796 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

34 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) 2019/1890 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

35 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) 2020/1998 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

36 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) 2021/1275 liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

37 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EU) 2022/263 liite I tämän asetuksen liitteessä olevalla luettelolla.

38 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

puheenjohtajan nimissä

Pääjohtaja

Rahoitusvakauden, rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinaunionin pääosasto

---

(1)  
  EYVL L 344, 28.12.2001, s. 70.

1

(2)  
  EYVL L 139, 29.5.2002, s. 9.

2

(3)  
  EYVL L 24, 29.1.2003, s. 2.

3

(4)  
  EUVL L 169, 8.7.2003, s. 6.

4

(5)  
  EUVL L 55, 24.2.2004, s. 1.

5

(6)  
  EUVL L 193, 23.7.2005, s. 1.

6

(7)  
  EUVL L 51, 22.2.2006, s. 1.

7

(8)  
  EUVL L 134, 20.5.2006, s. 1.

8

(9)  
  EUVL L 267, 27.9.2006, s. 2.

9

(10)  
  EUVL L 346, 23.12.2009, s. 26.

10

(11)  
  EUVL L 105, 27.4.2010, s. 1.

11

(12)  
  EUVL L 31, 5.2.2011, s. 1.

12

(13)  
  EUVL L 100, 14.4.2011, s. 1.

13

(14)  
  EUVL L 199, 2.8.2011, s. 1.

14

(15)  
  EUVL L 16, 19.1.2012, s. 1.

15

(16)  
  EUVL L 88, 24.3.2012, s. 1.

16

(17)  
  EUVL L 119, 4.5.2012, s. 1.

17

(18)  
  EUVL L 121, 3.5.2013, s. 1

18

(19)  
  EUVL L 66, 6.3.2014, s. 1.

19

(20)  
  EUVL L 70, 11.3.2014, s. 1.

20

(21)  
  EUVL L 78, 17.3.2014, s. 6.

21

(22)  
  EUVL L 203, 11.7.2014, s. 1.

22

(23)  
  EUVL L 229, 31.7.2014, s. 1.

23

(24)  
  EUVL L 365, 19.12.2014, s. 60.

24

(25)  
  EUVL L 117, 8.5.2015, s. 13.

25

(26)  
  EUVL L 257, 2.10.2015, s. 1.

26

(27)  
  EUVL L 12, 19.1.2016, s. 1.

27

(28)  
  EUVL L 255, 21.9.2016, s. 1.

28

(29)  
  EUVL L 224, 31.8.2017, s. 1.

29

(30)  
  EUVL L 251, 29.9.2017, s. 1.

30

(31)  
  EUVL L 295, 14.11.2017, s. 21.

31

(32)  
  EUVL L 259, 16.10.2018, s. 12.

32

(33)  
  EUVL L 129I, 17.5.2019, s. 1.

33

(34)  
  EUVL L 291, 12.11.2019, s. 3.

34

(35)  
  EUVL L 410I, 7.12.2020, s. 1.

35

(36)  
  EUVL L 277I, 2.8.2021, s. 1.

36

(37)  
  EUVL L 42I, 23.2.2022, s. 77.

37

---

LIITE

”BELGIA

https://diplomatie.belgium.be/en/policy/policy_areas/peace_and_security/sanctions

BULGARIA

https://www.mfa.bg/en/EU-sanctions

TŠEKKI

www.financnianalytickyurad.cz/mezinarodni-sankce.html

TANSKA

http://um.dk/da/Udenrigspolitik/folkeretten/sanktioner/

SAKSA

https://www.bmwi.de/Redaktion/DE/Artikel/Aussenwirtschaft/embargos-aussenwirtschaftsrecht.html

VIRO

https://vm.ee/et/rahvusvahelised-sanktsioonid

IRLANTI

https://www.dfa.ie/our-role-policies/ireland-in-the-eu/eu-restrictive-measures/

KREIKKA

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

ESPANJA

https://www.exteriores.gob.es/es/PoliticaExterior/Paginas/SancionesInternacionales.aspx

RANSKA

http://www.diplomatie.gouv.fr/fr/autorites-sanctions/

KROATIA

https://mvep.gov.hr/vanjska-politika/medjunarodne-mjere-ogranicavanja/22955

ITALIA

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/

KYPROS

https://mfa.gov.cy/themes/

LATVIA

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LIETTUA

http://www.urm.lt/sanctions

LUXEMBURG

https://maee.gouvernement.lu/fr/directions-du-ministere/affaires-europeennes/organisations-economiques-int/mesures-restrictives.html

UNKARI

https://kormany.hu/kulgazdasagi-es-kulugyminiszterium/ensz-eu-szankcios-tajekoztato

ΜΑLTA

https://foreignandeu.gov.mt/en/Government/SMB/Pages/SMB-Home.aspx

ALANKOMAAT

https://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-sancties

ITÄVALTA

https://www.bmeia.gv.at/themen/aussenpolitik/europa/eu-sanktionen-nationale-behoerden/

PUOLA

https://www.gov.pl/web/dyplomacja/sankcje-miedzynarodowe

https://www.gov.pl/web/diplomacy/international-sanctions

PORTUGALI

https://www.portaldiplomatico.mne.gov.pt/politica-externa/medidas-restritivas

ROMANIA

http://www.mae.ro/node/1548

SLOVENIA

http://www.mzz.gov.si/si/omejevalni_ukrepi

SLOVAKIA

https://www.mzv.sk/europske_zalezitosti/europske_politiky-sankcie_eu

SUOMI

https://um.fi/pakotteet

RUOTSI

https://www.regeringen.se/sanktioner

Osoite Euroopan komissiolle tehtäviä ilmoituksia varten:

Euroopan komissio

Rahoitusvakauden, rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinaunionin pääosasto (FISMA)

Rue de Spa 2

B-1049 Bryssel, Belgia

Sähköposti: relex-sanctions@ec.europa.eu”

---

PÄÄTÖKSET

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/68 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/68

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2022/596,

annettu 11 päivänä huhtikuuta 2022,

Iranin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/235/YUTP muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 12 päivänä huhtikuuta 2011 päätöksen 2011/235/YUTP (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 12 päivänä huhtikuuta 2011 päätöksen 2011/235/YUTP (1).

| (2) | Päätöksen 2011/235/YUTP uudelleentarkastelun perusteella neuvosto katsoo, että kyseisessä päätöksessä vahvistettuja rajoittavia toimenpiteitä olisi jatkettava 13 päivään huhtikuuta 2023. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksen 2011/235/YUTP uudelleentarkastelun perusteella neuvosto katsoo, että kyseisessä päätöksessä vahvistettuja rajoittavia toimenpiteitä olisi jatkettava 13 päivään huhtikuuta 2023.

| (3) | Kolme päätöksen 2011/235/YUTP liitteessä nimettyä henkilöä on kuollut, ja heitä koskevat merkinnät olisi poistettava kyseisestä liitteestä. Neuvosto on myös todennut, että päätöksen 2011/235/YUTP liitteeseen sisältyvät 25:tä henkilöä koskevat merkinnät olisi saatettava ajan tasalle. |
| --- | --- |

(3)

Kolme päätöksen 2011/235/YUTP liitteessä nimettyä henkilöä on kuollut, ja heitä koskevat merkinnät olisi poistettava kyseisestä liitteestä. Neuvosto on myös todennut, että päätöksen 2011/235/YUTP liitteeseen sisältyvät 25:tä henkilöä koskevat merkinnät olisi saatettava ajan tasalle.

| (4) | Päätös 2011/235/YUTP olisi näin ollen muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(4)

Päätös 2011/235/YUTP olisi näin ollen muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2011/235/YUTP seuraavasti:

| 1) | Korvataan 6 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Tätä päätöstä sovelletaan 13 päivään huhtikuuta 2023. Sitä tarkastellaan jatkuvasti uudelleen. Sen voimassaoloa jatketaan tai sitä muutetaan tarvittaessa, jos neuvosto katsoo, että sen tavoitteita ei ole saavutettu.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 6 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Tätä päätöstä sovelletaan 13 päivään huhtikuuta 2023. Sitä tarkastellaan jatkuvasti uudelleen. Sen voimassaoloa jatketaan tai sitä muutetaan tarvittaessa, jos neuvosto katsoo, että sen tavoitteita ei ole saavutettu.”

| 2) | Muutetaan liite tämän päätöksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Muutetaan liite tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 11 päivänä huhtikuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Neuvoston päätös 2011/235/YUTP, annettu 12 päivänä huhtikuuta 2011, Iranin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä (EUVL L 100, 14.4.2011, s. 51).

1

---

LIITE

Muutetaan päätöksen 2011/235/YUTP liite (”Luettelo 1 ja 2 artiklassa tarkoitetuista henkilöistä ja yhteisöistä”) seuraavasti:

| 1) | Poistetaan ”Henkilöt”-kohdan luettelosta merkinnät 27 (ZARGAR Ahmad), 38 (FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan) ja 41 (HEJAZI Mohammad). |
| --- | --- |

1)

Poistetaan ”Henkilöt”-kohdan luettelosta merkinnät 27 (ZARGAR Ahmad), 38 (FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan) ja 41 (HEJAZI Mohammad).

| 2) | Korvataan seuraavia 25:tä henkilöä koskevat merkinnät seuraavasti: |
| --- | --- |

2)

Korvataan seuraavia 25:tä henkilöä koskevat merkinnät seuraavasti:

Henkilöt

| | Nimi | Tunnistustiedot | Perusteet | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”1. | AHMADI-MOQADDAM Esmail | Syntymäpaikka: Teheran (Iran)
  Syntymäaika: 1961
  Sukupuoli: mies | Yliopiston ja kansallisen puolustuksen korkea-asteen tutkimusinstituutin johtaja 20. päivästä syyskuuta 2021. Entinen asevoimien yleisesikunnan päällikön vanhempi turvallisuusasioiden neuvonantaja. Iranin kansallisen poliisin päällikkö vuodesta 2005 alkuvuoteen 2015. Myös Iranin kyberpoliisin (merkitty EU:n luetteloon) päällikkö tammikuusta 2011 alkuvuoteen 2015. Joukot hänen alaisuudessaan tekivät raakoja iskuja rauhanomaisia mielenosoituksia vastaan ja hyökkäsivät 15. kesäkuuta 2009 yöllä väkivaltaisesti Teheranin yliopiston asuntoloihin. Entinen Jemenin kansaa tukevan Iranin sotilasesikunnan johtaja. | 12.4.2011 |
| 20. | MOGHISSEH Mohammad (alias NASSERIAN) | Sukupuoli: mies | Korkeimman oikeuden tuomari marraskuusta 2020. Entinen Teheranin vallankumoustuomioistuimen presidentti, 28. jaosto. Katsotaan olevan myös vastuussa bahai-yhteisön jäsenten tuomitsemisista. Hän on käsitellyt vaalien jälkeisiä oikeustapauksia. Hän määräsi pitkiä vankeusrangaistuksia yhteiskunnallisten ja poliittisten aktivistien ja toimittajien epäoikeudenmukaisissa oikeudenkäynneissä sekä useita kuolemantuomioita mielenosoittajille sekä yhteiskunnallisille ja poliittisille aktivisteille. | 12.4.2011 |
| 21. | MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein | Syntymäpaikka: Ejiyeh (Iran)
  Syntymäaika: noin 1956
  Sukupuoli: mies | Korkein oikeusviranomainen heinäkuusta 2021. Sovitteluneuvoston jäsen. Iranin valtakunnansyyttäjä syyskuusta 2009 vuoteen 2014. Entinen oikeuslaitoksen apulaisjohtaja (vuodesta 2014 heinäkuuhun 2021) ja oikeuslaitoksen tiedottaja (vuosina 2010–2019). Tiedusteluministeri vuodesta 2005 vuoteen 2009. Hänen toimiessaan tiedusteluministerinä vuoden 2009 vaalien aikana hänen alaisuudessaan olleet tiedusteluvirkamiehet vastasivat satojen aktivistien, toimittajien, toisinajattelijoiden ja reformistipoliitikkojen pidätyksistä, kidutuksista ja väärien tunnustusten hankkimisesta painostuksen avulla. Lisäksi poliittisia vaikuttajia pakotettiin antamaan vääriä tunnustuksia sietämättömissä kuulusteluissa, joihin sisältyi kidutusta, pahoinpitelyä, kiristystä ja perheenjäsenten uhkailua. | 12.4.2011 |
| 22. | MORTAZAVI Said (alias MORTAZAVI Saeed) | Syntymäpaikka: Meybod, Yazd (Iran)
  Syntymäaika: 1967
  Sukupuoli: mies | Sosiaalihuoltojärjestelmän johtaja vuosina 2011–2013. Teheranin yleinen syyttäjä elokuuhun 2009. Teheranin yleisenä syyttäjänä antoi yleismääräyksen satojen aktivistien, toimittajien ja opiskelijoiden pidättämiseksi. Tammikuussa 2010 hänen katsottiin parlamentaarisessa tutkinnassa olleen suoraan vastuussa kolmen henkilön pidätyksestä, jotka sittemmin kuolivat ollessaan pidätettyinä. Hänet pidätettiin virasta elokuussa 2010 Iranin oikeuslaitoksen tutkittua hänen osuuttaan hänen määräyksestään vaalien jälkeen pidätettyjen kolmen miehen kuolemaan.
  Marraskuussa 2014 Iranin viranomaiset tunnustivat virallisesti hänen osallisuutensa pidätettyjen kuolemiin. Iranilainen tuomioistuin vapautti hänet 19. elokuuta 2015 syytteistä, jotka liittyivät kolmen nuoren miehen kidutukseen ja kuolemaan Kahrizakin pidätyskeskuksessa vuonna 2009. Tuomittiin vankeuteen vuonna 2017 ja vapautettiin syyskuussa 2019. Iranin korkein oikeus antoi elokuussa 2021 tuomion, jossa puollettiin täysin Said Mortazavia ja kumottiin tämän aiemmin saama kahden vuoden vankeusrangaistus. | 12.4.2011 |
| 25. | SALAVATI Abdolghassem | Sukupuoli: mies | Talousrikosten erityistuomioistuimen 4. jaoston tuomari vuodesta 2019. Entinen Teheranin vallankumoustuomioistuimen presidentti, 15. jaosto. Teheranin tuomioistuimen tuomari. Oli vastuussa vaalien jälkeisistä oikeustapauksista ja johti kesällä 2009 käytyjä ”näytösoikeudenkäyntejä”, joissa hän tuomitsi kuolemaan kaksi monarkistia. Hän on määrännyt pitkiä vankeusrangaistuksia yli sadalle poliittiselle vangille, ihmisoikeusaktivistille ja mielenosoittajalle.
  Vuoden 2018 raporteista käy ilmi, että hän jatkoi samanlaisten tuomioiden määräämistä noudattamatta asianmukaisesti oikeudenmukaisia kuulemismenettelyjä. | 12.4.2011 |
| 28. | YASAGHI Ali-Akbar | Sukupuoli: mies | Korkeimman oikeuden tuomari, 13. jaoston päällikkö. Setad-e Dieh -säätiön varatoimitusjohtaja. Ylituomari, Mashhadin vallankumoustuomioistuin (2001–2011). Oikeudenkäynnit on hänen alaisuudessaan käyty summittaisesti ja suljettuina istuntoina, eikä niissä ole kunnioitettu syytetyn perusoikeuksia. Koska teloituspäätöksiä annettiin joukko-oikeudenkäynneissä (jopa 550 kesän 2009 ja kesän 2011 välillä), kuolemantuomioita määrättiin noudattamatta asianmukaisesti oikeudenmukaisia kuulemismenettelyjä. | 12.4.2011 |
| 30. | ESMAILI Gholam-Hossein (alias ESMAILI Gholam Hossein) | Sukupuoli: mies | Iranin presidentin Raisin henkilöstöpäällikkö elokuusta 2021. Oikeuslaitoksen tiedottaja huhtikuusta 2019 heinäkuuhun 2021. Teheranin tuomioistuimen entinen presidentti. Iranin vankilaorganisaation entinen päällikkö. Hän osallistui tässä ominaisuudessa poliittisten mielenosoittajien joukkopidätyksiin ja vankilajärjestelmän puitteissa tapahtuneiden pahoinpitelyjen peittelyyn. | 12.4.2011 |
| 33. | ABBASZADEH- MESHKINI Mahmoud | Sukupuoli: mies | Parlamentin jäsen (helmikuusta 2020 alkaen) ja kansallisen turvallisuuden ja ulkopolitiikan parlamentaarisen valiokunnan tiedottaja. Entinen Iranin korkeimman ihmisoikeusneuvoston neuvonantaja (vuoteen 2019 asti). Entinen korkeimman ihmisoikeusneuvoston sihteeri. Entinen Ilamin maakunnan kuvernööri. Entinen sisäministeriön poliittinen johtaja. Hän vastasi poliittisia puolueita ja ryhmiä koskevan lain 10 artiklan mukaisen komitean päällikkönä mielenosoitusten ja muiden julkisten tapahtumien sallimisesta ja poliittisten puolueiden rekisteröinnistä.
  Hän keskeytti vuonna 2010 kahden Mousaviin liittyvän reformistisen poliittisen puolueen – Islamic Iran Participation Front ja Islamic Revolution Mujahedeen Organization – toiminnan. On kieltänyt vuodesta 2009 johdonmukaisesti ja jatkuvasti kaikki hallituksen vastaiset kokoontumiset ja näin evännyt perustuslaillisen oikeuden osoittaa mieltä, mikä on johtanut siihen, että rauhanomaisia mielenosoittajia on pidätetty kokoontumisoikeuden vastaisesti.
  Hän myös kielsi vuonna 2009 oppositiolta luvan järjestää tilaisuuden niiden henkilöiden muistoksi, jotka saivat surmansa presidentinvaaleihin liittyvissä mielenosoituksissa. | 10.10.2011 |
| 35. | AKHARIAN Hassan | Sukupuoli: mies | EU:n luetteloon merkityn Rajaee Shahrin vankilan osaston 5 johtaja vuodesta 2015 ja vastuussa vankilan erityissellien käytöstä. Karadjissa sijaitsevan Rajaee Shahrin vankilan osasto 1:n entinen vartija heinäkuuhun 2010. Useat entiset vangit ovat kertoneet hänen syyllistyneen kidutukseen ja estäneen antamillaan määräyksillä vankeja saamasta hoitoa. Yksi Rajaee Shahrin vankilan vangeista on kertonut kaikkien vartijoiden pahoinpidelleen häntä vakavasti ja Akharianin olleen asiasta täysin tietoinen. Lisäksi tiedetään ainakin yhden vangin, Mohsen Beikvandin, kärsineen kaltoinkohtelusta ja kuolleen Akharianin ollessa vartijana. Beikvand kuoli syyskuussa 2010. Toiset vangit väittävät uskottavasti, että hänet surmattiin Hassan Akharianin määräyksestä. | 10.10.2011 |
| 36. | AVAEE Seyyed Ali-Reza (alias AVAEE Seyyed Alireza, AVAIE Alireza) | Syntymäpaikka: Dezful (Iran)
  Syntymäaika: 20.5.1956
  Sukupuoli: mies | Oikeusministeri 25. päivään elokuuta 2021. Entinen erityistutkintaviraston johtaja. Apulaissisäministeri ja julkisen rekisterin päällikkö heinäkuuhun 2016. Tuomareiden kurinpitotuomioistuimen neuvonantaja huhtikuussa 2014. Teheranin tuomioistuimen entinen presidentti. Teheranin tuomioistuimen presidenttinä hän on ollut vastuussa ihmisoikeusloukkauksista, mielivaltaisista pidätyksistä, vankien oikeuksien epäämisestä ja suuresta määrästä teloituksia. | 10.10.2011 |
| 46. | KAMALIAN Behrouz (alias Hackers Brain, Behrooz_Ice) | Syntymäpaikka: Teheran (Iran)
  Syntymäaika: 1983
  Sukupuoli: mies | Iranin hallintoon sidoksissa olevan ”Ashiyaneh”-kyberryhmän johtaja. Behrouz Kamalianin perustama ”Ashiyaneh” Digital Security on vastuussa sekä kotimaisiin hallituksen vastustajiin ja uudistusmielisiin että ulkomaisiin instituutioihin kohdistetuista laajamittaisista tietoverkkohyökkäyksistä. Kamalianin ”Ashiyaneh”-organisaation työ on auttanut hallintoa tukahduttamaan oppositiota, mihin liittyi vuonna 2009 lukuisia vakavia ihmisoikeusloukkauksia. Sekä Kamalian että ”Ashiyaneh”-kyberryhmä ovat jatkaneet toimintaansa ainakin joulukuuhun 2021 asti. | 10.10.2011 |
| 47. | KHALILOLLAHI Moussa (alias KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil) | Syntymäpaikka: Tabriz (Iran)
  Syntymäaika: 1963
  Sukupuoli: mies | Itä-Azerbaidžanin maakunnan korkein oikeusviranomainen. Entinen Tabrizin syyttäjä vuosina 2010–2019. Hän oli osallisena Sakineh Mohammadi-Ashtianin tapauksessa ja on osallistunut oikeusturvan vakaviin loukkauksiin. | 10.10.2011 |
| 53. | TALA Hossein (alias TALA Hosseyn) | Syntymäpaikka: Teheran (Iran)
  Syntymäaika: 1969
  Sukupuoli: mies | Eslamshahrin pormestari vuoteen 2020. Entinen Iranin parlamentin jäsen. Teheranin maakunnan entinen kenraalikuvernööri (”Farmandar”) syyskuuhun 2010 saakka; hän oli vastuussa poliisivoimien väliintulosta ja näin ollen myös mielenosoitusten tukahduttamisesta. Hänet palkittiin joulukuussa 2010 osallisuudestaan vaalien jälkeisiin tukahduttamistoimiin. | 10.10.2011 |
| 55. | ZEBHI Hossein | Sukupuoli: mies | Oikeuslaitoksen ensimmäinen apulaisneuvonantaja ja korkeimman oikeuden tuomari (korkeimman oikeuden 41. jaoston päällikkö; kyseisessä jaostossa käsitellään erityisesti turvallisuuteen kohdistuneita rikoksia ja huumausainerikoksia). Iranin yleisen syyttäjän sijainen (2007–2015). Tässä tehtävässään hän oli vastuussa vuoden 2009 vaalien jälkeisten mielenosoitusten jälkeen ihmisoikeuksien vastaisesti käydyistä oikeuskäsittelyistä. Tässä tehtävässään hän on myös sallinut huumausainerikoksista tuomitut kohtuuttomat rangaistukset. | 10.10.2011 |
| 56. | BAHRAMI Mohammad-Kazem | Sukupuoli: mies | Hallintotuomioistuimen päällikkö huhtikuuhun 2021. Hän osallistui vuonna 2009 rauhanomaisten mielenosoittajien vastaisiin tukahduttamistoimiin asevoimien oikeudellisen osaston johtajana. | 10.10.2011 |
| 60. | HOSSEINI Dr Mohammad (alias HOSSEYNI Dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed ja Sayyid) | Syntymäpaikka: Rafsanjan, Kerman (Iran)
  Syntymäaika: 23.7.1961
  Sukupuoli: mies | Parlamentaaristen asioiden varapuheenjohtaja presidentti Raisin hallinnossa elokuusta 2021. Entinen presidentti Mahmoud Ahmadinejadin neuvonantaja ja kovan linjan poliittisen ryhmän YEKTAn tiedottaja. Kulttuuriministeri ja islamilaisen opastuksen ministeri (2009–2013). Entisenä IRGC:n jäsenenä hän osallistui toimittajiin kohdistuneisiin tukahduttamistoimiin. | 10.10.2011 |
| 62. | ZARGHAMI Ezzatollah | Syntymäpaikka: Dezful (Iran)
  Syntymäaika: 22.7.1959
  Sukupuoli: mies | Kulttuuri-, käsiteollisuus- ja matkailuministeri 25. päivästä elokuuta 2021. Ylimmän kyberavaruusneuvoston ja kulttuurivallankumousneuvoston jäsen vuodesta 2014. Iranin islamilaisen tasavallan yleisradioyhtiön (IRIB) entinen johtaja marraskuuhun 2014. Toimiessaan IRIBin johtajana hän vastasi kaikista ohjelmapäätöksistä. IRIB on lähetyksissään esittänyt vangituilta pakottamalla saatuja tunnustuksia ja joukon ”näytösoikeudenkäyntejä” elokuussa 2009 ja joulukuussa 2011. Nämä ovat oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä ja oikeudenmukaista menettelyä koskevien kansainvälisten määräysten selvä loukkaus. | 23.3.2012 |
| 64. | KAZEMI Toraj | Sukupuoli: mies | EU:n luetteloon merkitsemän kyberpoliisin Teheranin osaston päällikkö kesäkuuhun 2020. Tässä ominaisuudessa hän ilmoitti kampanjasta hakkerien rekrytoimiseksi hallituksen palvelukseen tarkoituksena internetissä olevien tietojen valvonnan tehostaminen ja ”haitallisten” sivustojen vahingoittaminen. | 23.3.2012 |
| 65. | LARIJANI Sadeq | Syntymäpaikka: Najaf (Irak)
  Syntymäaika: 1960 tai elokuu 1961
  Sukupuoli: mies | Sovintoneuvoston johtaja 29. päivästä joulukuuta 2018. Valvontaneuvoston entinen jäsen (syyskuuhun 2021). Oikeuslaitoksen entinen johtaja (vuosina 2009–2019). Oikeuslaitoksen johtajan on annettava suostumuksensa ja hyväksyttävä allekirjoituksellaan jokainen rangaistus, jonka perusteena on qisas (hyvitys), hodoud (rikos Jumalaa vastaan) ja ta’zirat (rikos valtiota vastaan). Tämä sisältää kuolemanrangaistukseen, raipparangaistukseen ja amputoimiseen johtavat tuomiot. Tältä osin hän on henkilökohtaisesti hyväksynyt allekirjoituksellaan monia kuolemanrangaistuksia, jotka ovat kansainvälisten normien kanssa ristiriidassa, mukaan lukien kivitykset, hirttoteloitukset, alaikäisten teloitukset ja julkiset teloitukset esimerkiksi niin, että vankeja on hirtetty sillalta tuhansien katsojien edessä. Näin ollen hän on vaikuttanut teloitusten suureen määrään. Hän on myös sallinut ruumiillisen rangaistuksen käsittävät tuomiot kuten amputaatiot ja hapon tiputtamisen tuomitun silmiin. Sen jälkeen kun Sadeq Larijani aloitti tehtävässään, poliittisten vankien, ihmisoikeuksien puolustajien ja vähemmistöihin kuuluvien mielivaltaiset pidätykset ovat lisääntyneet selvästi. Sadeq Larijani on myös vastuussa siitä, että oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin laiminlyödään systemaattisesti Iranin oikeusprosessissa. | 23.3.2012 |
| 69. | MORTAZAVI Seyyed Solat | Syntymäpaikka: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (etelä) – (Iran)
  Syntymäaika: 1967
  Sukupuoli: mies | Iranin hallintoasioiden varapuheenjohtaja ja presidentin kanslian päällikkö 5. päivästä syyskuuta 2021. Suoraan korkeimman johtajan Khamenein alaisuudessa olleen Mostazafan Foundationin kiinteistöosaston johtaja 16. päivästä syyskuuta 2019 syyskuuhun 2021. Marraskuuhun 2019 asti Astan Qods Razavi -säätiön Teheranin toimipisteen johtaja. Iranin toiseksi suurimman kaupungin Mashhadin entinen pormestari; kaupungissa pannaan täytäntöön säännöllisesti julkisia teloituksia. Entinen poliittisten asioiden apulaissisäministeri, nimitetty vuonna 2009. Tässä ominaisuudessa hän oli vastuussa laillisten oikeuksiensa, sananvapaus mukaan lukien, puolesta puhuneisiin henkilöihin kohdistettujen tukahduttamistoimien johtamisesta. Nimitettiin myöhemmin Iranin vuoden 2012 parlamenttivaalien ja vuoden 2013 presidentinvaalien vaalilautakunnan johtajaksi. | 23.3.2012 |
| 74. | REZVANMA-NESH Ali | Sukupuoli: mies | Karajin maakunnan apulaissyyttäjä, Alborzin alue, vuosina 2010–2016. Vastuussa vakavista ihmisoikeusloukkauksista, mukaan lukien osallisuus alaikäisen teloitukseen. | 23.3.2012 |
| 79. | RASHIDI AGHDAM Ali Ashraf | Sukupuoli: mies | Teheranin vankiloiden terveys-, rangaistus- ja koulutusasioiden apulaisjohtaja. Evinin vankilan entinen johtaja (2012–2015). Toimiessaan vankilan johtajana vankilaolot heikentyivät, ja raporteissa viitattiin vankien kaltoinkohtelun lisääntymiseen. Lokakuussa 2012 yhdeksän naispuolista vankia ryhtyi nälkälakkoon vastalauseena sille, että vanginvartijat rikkoivat heidän oikeuksiaan ja kohtelivat heitä väkivaltaisesti. | 12.3.2013 |
| 80. | KIASATI Morteza | Sukupuoli: mies | Teheranin vallankumoustuomioistuimen 54. jaoston ja Ahwazin vallankumoustuomioistuimen 4. jaoston tuomari, langettanut kuolemantuomiot neljälle arabitaustaiselle poliittiselle vangille: Taha Heidarian, Abbas Heidarian, Abd al-Rahman Heidarian (kolme veljestä) ja Ali Sharifi. Heidät pidätettiin, heitä kidutettiin ja heidät hirtettiin ilman asianmukaista oikeudenkäyntiä. Näihin tapauksiin sekä oikeusturvan puuttumiseen viitattiin ihmisoikeuksia Iranissa seuraavan YK:n erityisraportoijan 13. syyskuuta 2012 päivätyssä raportissa ja 22. elokuuta 2012 päivätyssä YK:n pääsihteerin Iran-raportissa. | 12.3.2013 |
| 83. | JAFARI Asadollah | Sukupuoli: mies | Nykyisin Isfahanin yleinen syyttäjä. Tuossa asemassa hän määräsi kohdistamaan väkivaltaisia vastatoimia veden puutteen takia mieltään kaduilla osoittaneisiin marraskuussa 2021. Joidenkin raporttien mukaan Jafari on ilmoittanut erityisviraston perustamisesta tutkimaan pidätettyjä mielenosoittajia.
  Mazandaranin maakunnan entisenä syyttäjänä Jafari suositteli kuolemantuomion määräämistä tapauksissa, joissa hän toimi syyttäjänä; tämä johti useisiin, myös julkisiin, teloituksiin sekä olosuhteisiin, joissa kuolemantuomion langettaminen on kansainvälisten ihmisoikeuksien vastaista, myös siksi, että se on suhteeton ja liiallinen rangaistus. Jafari on ollut myös vastuussa laittomista pidätyksistä ja bahai-vankien oikeuksien loukkaamisesta alkaen pidättämisestä aina tiedustelupalvelun pidätyskeskuksen eristyssellissä pitämiseen. | 12.3.2013 |
| 95. | VASEGHI Leyla (alias VASEQI Layla, VASEGHI Leila, VASEGHI Layla) | Syntymäpaikka: Sari, Mazandaranin provinssi (Iran)
  Syntymäaika: 1352 (iranilainen Hijri-kalenteri), 1972 tai 1973 (gregoriaaninen kalenteri)
  Sukupuoli: nainen
  Asema: entinen Qodsin kaupungin kuvernööri ja kaupungin turvallisuusneuvoston johtaja | Leyla Vaseghi toimi Qodsin kuvernöörinä ja kaupungin turvallisuusneuvoston johtajana syyskuusta 2019 marraskuuhun 2021 ja antoi tässä asemassa polisiille ja muille aseistetuille joukoille määräyksen käyttää tappavia keinoja marraskuun 2019 mielenosoitusten tukahduttamiseksi, minkä seurauksena aseettomia mielenosoittajia ja muita siviilejä sai surmansa tai loukkaantui. Leyla Vaseghi on Qodsin kaupungin kuvernöörinä ja kaupungin turvallisuusneuvoston johtajana vastuussa vakavista ihmisoikeusloukkauksista Iranissa. | 12.4.2021” |

Nimi

Tunnistustiedot

Perusteet

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

”1.

AHMADI-MOQADDAM Esmail

Syntymäpaikka: Teheran (Iran)

Syntymäaika: 1961

Sukupuoli: mies

Yliopiston ja kansallisen puolustuksen korkea-asteen tutkimusinstituutin johtaja 20. päivästä syyskuuta 2021. Entinen asevoimien yleisesikunnan päällikön vanhempi turvallisuusasioiden neuvonantaja. Iranin kansallisen poliisin päällikkö vuodesta 2005 alkuvuoteen 2015. Myös Iranin kyberpoliisin (merkitty EU:n luetteloon) päällikkö tammikuusta 2011 alkuvuoteen 2015. Joukot hänen alaisuudessaan tekivät raakoja iskuja rauhanomaisia mielenosoituksia vastaan ja hyökkäsivät 15. kesäkuuta 2009 yöllä väkivaltaisesti Teheranin yliopiston asuntoloihin. Entinen Jemenin kansaa tukevan Iranin sotilasesikunnan johtaja.

12.4.2011

20.

MOGHISSEH Mohammad (alias NASSERIAN)

Sukupuoli: mies

Korkeimman oikeuden tuomari marraskuusta 2020. Entinen Teheranin vallankumoustuomioistuimen presidentti, 28. jaosto. Katsotaan olevan myös vastuussa bahai-yhteisön jäsenten tuomitsemisista. Hän on käsitellyt vaalien jälkeisiä oikeustapauksia. Hän määräsi pitkiä vankeusrangaistuksia yhteiskunnallisten ja poliittisten aktivistien ja toimittajien epäoikeudenmukaisissa oikeudenkäynneissä sekä useita kuolemantuomioita mielenosoittajille sekä yhteiskunnallisille ja poliittisille aktivisteille.

12.4.2011

21.

MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein

Syntymäpaikka: Ejiyeh (Iran)

Syntymäaika: noin 1956

Sukupuoli: mies

Korkein oikeusviranomainen heinäkuusta 2021. Sovitteluneuvoston jäsen. Iranin valtakunnansyyttäjä syyskuusta 2009 vuoteen 2014. Entinen oikeuslaitoksen apulaisjohtaja (vuodesta 2014 heinäkuuhun 2021) ja oikeuslaitoksen tiedottaja (vuosina 2010–2019). Tiedusteluministeri vuodesta 2005 vuoteen 2009. Hänen toimiessaan tiedusteluministerinä vuoden 2009 vaalien aikana hänen alaisuudessaan olleet tiedusteluvirkamiehet vastasivat satojen aktivistien, toimittajien, toisinajattelijoiden ja reformistipoliitikkojen pidätyksistä, kidutuksista ja väärien tunnustusten hankkimisesta painostuksen avulla. Lisäksi poliittisia vaikuttajia pakotettiin antamaan vääriä tunnustuksia sietämättömissä kuulusteluissa, joihin sisältyi kidutusta, pahoinpitelyä, kiristystä ja perheenjäsenten uhkailua.

12.4.2011

22.

MORTAZAVI Said (alias MORTAZAVI Saeed)

Syntymäpaikka: Meybod, Yazd (Iran)

Syntymäaika: 1967

Sukupuoli: mies

Sosiaalihuoltojärjestelmän johtaja vuosina 2011–2013. Teheranin yleinen syyttäjä elokuuhun 2009. Teheranin yleisenä syyttäjänä antoi yleismääräyksen satojen aktivistien, toimittajien ja opiskelijoiden pidättämiseksi. Tammikuussa 2010 hänen katsottiin parlamentaarisessa tutkinnassa olleen suoraan vastuussa kolmen henkilön pidätyksestä, jotka sittemmin kuolivat ollessaan pidätettyinä. Hänet pidätettiin virasta elokuussa 2010 Iranin oikeuslaitoksen tutkittua hänen osuuttaan hänen määräyksestään vaalien jälkeen pidätettyjen kolmen miehen kuolemaan.

Marraskuussa 2014 Iranin viranomaiset tunnustivat virallisesti hänen osallisuutensa pidätettyjen kuolemiin. Iranilainen tuomioistuin vapautti hänet 19. elokuuta 2015 syytteistä, jotka liittyivät kolmen nuoren miehen kidutukseen ja kuolemaan Kahrizakin pidätyskeskuksessa vuonna 2009. Tuomittiin vankeuteen vuonna 2017 ja vapautettiin syyskuussa 2019. Iranin korkein oikeus antoi elokuussa 2021 tuomion, jossa puollettiin täysin Said Mortazavia ja kumottiin tämän aiemmin saama kahden vuoden vankeusrangaistus.

12.4.2011

25.

SALAVATI Abdolghassem

Sukupuoli: mies

Talousrikosten erityistuomioistuimen 4. jaoston tuomari vuodesta 2019. Entinen Teheranin vallankumoustuomioistuimen presidentti, 15. jaosto. Teheranin tuomioistuimen tuomari. Oli vastuussa vaalien jälkeisistä oikeustapauksista ja johti kesällä 2009 käytyjä ”näytösoikeudenkäyntejä”, joissa hän tuomitsi kuolemaan kaksi monarkistia. Hän on määrännyt pitkiä vankeusrangaistuksia yli sadalle poliittiselle vangille, ihmisoikeusaktivistille ja mielenosoittajalle.

Vuoden 2018 raporteista käy ilmi, että hän jatkoi samanlaisten tuomioiden määräämistä noudattamatta asianmukaisesti oikeudenmukaisia kuulemismenettelyjä.

12.4.2011

28.

YASAGHI Ali-Akbar

Sukupuoli: mies

Korkeimman oikeuden tuomari, 13. jaoston päällikkö. Setad-e Dieh -säätiön varatoimitusjohtaja. Ylituomari, Mashhadin vallankumoustuomioistuin (2001–2011). Oikeudenkäynnit on hänen alaisuudessaan käyty summittaisesti ja suljettuina istuntoina, eikä niissä ole kunnioitettu syytetyn perusoikeuksia. Koska teloituspäätöksiä annettiin joukko-oikeudenkäynneissä (jopa 550 kesän 2009 ja kesän 2011 välillä), kuolemantuomioita määrättiin noudattamatta asianmukaisesti oikeudenmukaisia kuulemismenettelyjä.

12.4.2011

30.

ESMAILI Gholam-Hossein (alias ESMAILI Gholam Hossein)

Sukupuoli: mies

Iranin presidentin Raisin henkilöstöpäällikkö elokuusta 2021. Oikeuslaitoksen tiedottaja huhtikuusta 2019 heinäkuuhun 2021. Teheranin tuomioistuimen entinen presidentti. Iranin vankilaorganisaation entinen päällikkö. Hän osallistui tässä ominaisuudessa poliittisten mielenosoittajien joukkopidätyksiin ja vankilajärjestelmän puitteissa tapahtuneiden pahoinpitelyjen peittelyyn.

12.4.2011

33.

ABBASZADEH- MESHKINI Mahmoud

Sukupuoli: mies

Parlamentin jäsen (helmikuusta 2020 alkaen) ja kansallisen turvallisuuden ja ulkopolitiikan parlamentaarisen valiokunnan tiedottaja. Entinen Iranin korkeimman ihmisoikeusneuvoston neuvonantaja (vuoteen 2019 asti). Entinen korkeimman ihmisoikeusneuvoston sihteeri. Entinen Ilamin maakunnan kuvernööri. Entinen sisäministeriön poliittinen johtaja. Hän vastasi poliittisia puolueita ja ryhmiä koskevan lain 10 artiklan mukaisen komitean päällikkönä mielenosoitusten ja muiden julkisten tapahtumien sallimisesta ja poliittisten puolueiden rekisteröinnistä.

Hän keskeytti vuonna 2010 kahden Mousaviin liittyvän reformistisen poliittisen puolueen – Islamic Iran Participation Front ja Islamic Revolution Mujahedeen Organization – toiminnan. On kieltänyt vuodesta 2009 johdonmukaisesti ja jatkuvasti kaikki hallituksen vastaiset kokoontumiset ja näin evännyt perustuslaillisen oikeuden osoittaa mieltä, mikä on johtanut siihen, että rauhanomaisia mielenosoittajia on pidätetty kokoontumisoikeuden vastaisesti.

Hän myös kielsi vuonna 2009 oppositiolta luvan järjestää tilaisuuden niiden henkilöiden muistoksi, jotka saivat surmansa presidentinvaaleihin liittyvissä mielenosoituksissa.

10.10.2011

35.

AKHARIAN Hassan

Sukupuoli: mies

EU:n luetteloon merkityn Rajaee Shahrin vankilan osaston 5 johtaja vuodesta 2015 ja vastuussa vankilan erityissellien käytöstä. Karadjissa sijaitsevan Rajaee Shahrin vankilan osasto 1:n entinen vartija heinäkuuhun 2010. Useat entiset vangit ovat kertoneet hänen syyllistyneen kidutukseen ja estäneen antamillaan määräyksillä vankeja saamasta hoitoa. Yksi Rajaee Shahrin vankilan vangeista on kertonut kaikkien vartijoiden pahoinpidelleen häntä vakavasti ja Akharianin olleen asiasta täysin tietoinen. Lisäksi tiedetään ainakin yhden vangin, Mohsen Beikvandin, kärsineen kaltoinkohtelusta ja kuolleen Akharianin ollessa vartijana. Beikvand kuoli syyskuussa 2010. Toiset vangit väittävät uskottavasti, että hänet surmattiin Hassan Akharianin määräyksestä.

10.10.2011

36.

AVAEE Seyyed Ali-Reza (alias AVAEE Seyyed Alireza, AVAIE Alireza)

Syntymäpaikka: Dezful (Iran)

Syntymäaika: 20.5.1956

Sukupuoli: mies

Oikeusministeri 25. päivään elokuuta 2021. Entinen erityistutkintaviraston johtaja. Apulaissisäministeri ja julkisen rekisterin päällikkö heinäkuuhun 2016. Tuomareiden kurinpitotuomioistuimen neuvonantaja huhtikuussa 2014. Teheranin tuomioistuimen entinen presidentti. Teheranin tuomioistuimen presidenttinä hän on ollut vastuussa ihmisoikeusloukkauksista, mielivaltaisista pidätyksistä, vankien oikeuksien epäämisestä ja suuresta määrästä teloituksia.

10.10.2011

46.

KAMALIAN Behrouz (alias Hackers Brain, Behrooz_Ice)

Syntymäpaikka: Teheran (Iran)

Syntymäaika: 1983

Sukupuoli: mies

Iranin hallintoon sidoksissa olevan ”Ashiyaneh”-kyberryhmän johtaja. Behrouz Kamalianin perustama ”Ashiyaneh” Digital Security on vastuussa sekä kotimaisiin hallituksen vastustajiin ja uudistusmielisiin että ulkomaisiin instituutioihin kohdistetuista laajamittaisista tietoverkkohyökkäyksistä. Kamalianin ”Ashiyaneh”-organisaation työ on auttanut hallintoa tukahduttamaan oppositiota, mihin liittyi vuonna 2009 lukuisia vakavia ihmisoikeusloukkauksia. Sekä Kamalian että ”Ashiyaneh”-kyberryhmä ovat jatkaneet toimintaansa ainakin joulukuuhun 2021 asti.

10.10.2011

47.

KHALILOLLAHI Moussa (alias KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil)

Syntymäpaikka: Tabriz (Iran)

Syntymäaika: 1963

Sukupuoli: mies

Itä-Azerbaidžanin maakunnan korkein oikeusviranomainen. Entinen Tabrizin syyttäjä vuosina 2010–2019. Hän oli osallisena Sakineh Mohammadi-Ashtianin tapauksessa ja on osallistunut oikeusturvan vakaviin loukkauksiin.

10.10.2011

53.

TALA Hossein (alias TALA Hosseyn)

Syntymäpaikka: Teheran (Iran)

Syntymäaika: 1969

Sukupuoli: mies

Eslamshahrin pormestari vuoteen 2020. Entinen Iranin parlamentin jäsen. Teheranin maakunnan entinen kenraalikuvernööri (”Farmandar”) syyskuuhun 2010 saakka; hän oli vastuussa poliisivoimien väliintulosta ja näin ollen myös mielenosoitusten tukahduttamisesta. Hänet palkittiin joulukuussa 2010 osallisuudestaan vaalien jälkeisiin tukahduttamistoimiin.

10.10.2011

55.

ZEBHI Hossein

Sukupuoli: mies

Oikeuslaitoksen ensimmäinen apulaisneuvonantaja ja korkeimman oikeuden tuomari (korkeimman oikeuden 41. jaoston päällikkö; kyseisessä jaostossa käsitellään erityisesti turvallisuuteen kohdistuneita rikoksia ja huumausainerikoksia). Iranin yleisen syyttäjän sijainen (2007–2015). Tässä tehtävässään hän oli vastuussa vuoden 2009 vaalien jälkeisten mielenosoitusten jälkeen ihmisoikeuksien vastaisesti käydyistä oikeuskäsittelyistä. Tässä tehtävässään hän on myös sallinut huumausainerikoksista tuomitut kohtuuttomat rangaistukset.

10.10.2011

56.

BAHRAMI Mohammad-Kazem

Sukupuoli: mies

Hallintotuomioistuimen päällikkö huhtikuuhun 2021. Hän osallistui vuonna 2009 rauhanomaisten mielenosoittajien vastaisiin tukahduttamistoimiin asevoimien oikeudellisen osaston johtajana.

10.10.2011

60.

HOSSEINI Dr Mohammad (alias HOSSEYNI Dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed ja Sayyid)

Syntymäpaikka: Rafsanjan, Kerman (Iran)

Syntymäaika: 23.7.1961

Sukupuoli: mies

Parlamentaaristen asioiden varapuheenjohtaja presidentti Raisin hallinnossa elokuusta 2021. Entinen presidentti Mahmoud Ahmadinejadin neuvonantaja ja kovan linjan poliittisen ryhmän YEKTAn tiedottaja. Kulttuuriministeri ja islamilaisen opastuksen ministeri (2009–2013). Entisenä IRGC:n jäsenenä hän osallistui toimittajiin kohdistuneisiin tukahduttamistoimiin.

10.10.2011

62.

ZARGHAMI Ezzatollah

Syntymäpaikka: Dezful (Iran)

Syntymäaika: 22.7.1959

Sukupuoli: mies

Kulttuuri-, käsiteollisuus- ja matkailuministeri 25. päivästä elokuuta 2021. Ylimmän kyberavaruusneuvoston ja kulttuurivallankumousneuvoston jäsen vuodesta 2014. Iranin islamilaisen tasavallan yleisradioyhtiön (IRIB) entinen johtaja marraskuuhun 2014. Toimiessaan IRIBin johtajana hän vastasi kaikista ohjelmapäätöksistä. IRIB on lähetyksissään esittänyt vangituilta pakottamalla saatuja tunnustuksia ja joukon ”näytösoikeudenkäyntejä” elokuussa 2009 ja joulukuussa 2011. Nämä ovat oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä ja oikeudenmukaista menettelyä koskevien kansainvälisten määräysten selvä loukkaus.

23.3.2012

64.

KAZEMI Toraj

Sukupuoli: mies

EU:n luetteloon merkitsemän kyberpoliisin Teheranin osaston päällikkö kesäkuuhun 2020. Tässä ominaisuudessa hän ilmoitti kampanjasta hakkerien rekrytoimiseksi hallituksen palvelukseen tarkoituksena internetissä olevien tietojen valvonnan tehostaminen ja ”haitallisten” sivustojen vahingoittaminen.

23.3.2012

65.

LARIJANI Sadeq

Syntymäpaikka: Najaf (Irak)

Syntymäaika: 1960 tai elokuu 1961

Sukupuoli: mies

Sovintoneuvoston johtaja 29. päivästä joulukuuta 2018. Valvontaneuvoston entinen jäsen (syyskuuhun 2021). Oikeuslaitoksen entinen johtaja (vuosina 2009–2019). Oikeuslaitoksen johtajan on annettava suostumuksensa ja hyväksyttävä allekirjoituksellaan jokainen rangaistus, jonka perusteena on qisas (hyvitys), hodoud (rikos Jumalaa vastaan) ja ta’zirat (rikos valtiota vastaan). Tämä sisältää kuolemanrangaistukseen, raipparangaistukseen ja amputoimiseen johtavat tuomiot. Tältä osin hän on henkilökohtaisesti hyväksynyt allekirjoituksellaan monia kuolemanrangaistuksia, jotka ovat kansainvälisten normien kanssa ristiriidassa, mukaan lukien kivitykset, hirttoteloitukset, alaikäisten teloitukset ja julkiset teloitukset esimerkiksi niin, että vankeja on hirtetty sillalta tuhansien katsojien edessä. Näin ollen hän on vaikuttanut teloitusten suureen määrään. Hän on myös sallinut ruumiillisen rangaistuksen käsittävät tuomiot kuten amputaatiot ja hapon tiputtamisen tuomitun silmiin. Sen jälkeen kun Sadeq Larijani aloitti tehtävässään, poliittisten vankien, ihmisoikeuksien puolustajien ja vähemmistöihin kuuluvien mielivaltaiset pidätykset ovat lisääntyneet selvästi. Sadeq Larijani on myös vastuussa siitä, että oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin laiminlyödään systemaattisesti Iranin oikeusprosessissa.

23.3.2012

69.

MORTAZAVI Seyyed Solat

Syntymäpaikka: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (etelä) – (Iran)

Syntymäaika: 1967

Sukupuoli: mies

Iranin hallintoasioiden varapuheenjohtaja ja presidentin kanslian päällikkö 5. päivästä syyskuuta 2021. Suoraan korkeimman johtajan Khamenein alaisuudessa olleen Mostazafan Foundationin kiinteistöosaston johtaja 16. päivästä syyskuuta 2019 syyskuuhun 2021. Marraskuuhun 2019 asti Astan Qods Razavi -säätiön Teheranin toimipisteen johtaja. Iranin toiseksi suurimman kaupungin Mashhadin entinen pormestari; kaupungissa pannaan täytäntöön säännöllisesti julkisia teloituksia. Entinen poliittisten asioiden apulaissisäministeri, nimitetty vuonna 2009. Tässä ominaisuudessa hän oli vastuussa laillisten oikeuksiensa, sananvapaus mukaan lukien, puolesta puhuneisiin henkilöihin kohdistettujen tukahduttamistoimien johtamisesta. Nimitettiin myöhemmin Iranin vuoden 2012 parlamenttivaalien ja vuoden 2013 presidentinvaalien vaalilautakunnan johtajaksi.

23.3.2012

74.

REZVANMA-NESH Ali

Sukupuoli: mies

Karajin maakunnan apulaissyyttäjä, Alborzin alue, vuosina 2010–2016. Vastuussa vakavista ihmisoikeusloukkauksista, mukaan lukien osallisuus alaikäisen teloitukseen.

23.3.2012

79.

RASHIDI AGHDAM Ali Ashraf

Sukupuoli: mies

Teheranin vankiloiden terveys-, rangaistus- ja koulutusasioiden apulaisjohtaja. Evinin vankilan entinen johtaja (2012–2015). Toimiessaan vankilan johtajana vankilaolot heikentyivät, ja raporteissa viitattiin vankien kaltoinkohtelun lisääntymiseen. Lokakuussa 2012 yhdeksän naispuolista vankia ryhtyi nälkälakkoon vastalauseena sille, että vanginvartijat rikkoivat heidän oikeuksiaan ja kohtelivat heitä väkivaltaisesti.

12.3.2013

80.

KIASATI Morteza

Sukupuoli: mies

Teheranin vallankumoustuomioistuimen 54. jaoston ja Ahwazin vallankumoustuomioistuimen 4. jaoston tuomari, langettanut kuolemantuomiot neljälle arabitaustaiselle poliittiselle vangille: Taha Heidarian, Abbas Heidarian, Abd al-Rahman Heidarian (kolme veljestä) ja Ali Sharifi. Heidät pidätettiin, heitä kidutettiin ja heidät hirtettiin ilman asianmukaista oikeudenkäyntiä. Näihin tapauksiin sekä oikeusturvan puuttumiseen viitattiin ihmisoikeuksia Iranissa seuraavan YK:n erityisraportoijan 13. syyskuuta 2012 päivätyssä raportissa ja 22. elokuuta 2012 päivätyssä YK:n pääsihteerin Iran-raportissa.

12.3.2013

83.

JAFARI Asadollah

Sukupuoli: mies

Nykyisin Isfahanin yleinen syyttäjä. Tuossa asemassa hän määräsi kohdistamaan väkivaltaisia vastatoimia veden puutteen takia mieltään kaduilla osoittaneisiin marraskuussa 2021. Joidenkin raporttien mukaan Jafari on ilmoittanut erityisviraston perustamisesta tutkimaan pidätettyjä mielenosoittajia.

Mazandaranin maakunnan entisenä syyttäjänä Jafari suositteli kuolemantuomion määräämistä tapauksissa, joissa hän toimi syyttäjänä; tämä johti useisiin, myös julkisiin, teloituksiin sekä olosuhteisiin, joissa kuolemantuomion langettaminen on kansainvälisten ihmisoikeuksien vastaista, myös siksi, että se on suhteeton ja liiallinen rangaistus. Jafari on ollut myös vastuussa laittomista pidätyksistä ja bahai-vankien oikeuksien loukkaamisesta alkaen pidättämisestä aina tiedustelupalvelun pidätyskeskuksen eristyssellissä pitämiseen.

12.3.2013

95.

VASEGHI Leyla (alias VASEQI Layla, VASEGHI Leila, VASEGHI Layla)

Syntymäpaikka: Sari, Mazandaranin provinssi (Iran)

Syntymäaika: 1352 (iranilainen Hijri-kalenteri), 1972 tai 1973 (gregoriaaninen kalenteri)

Sukupuoli: nainen

Asema: entinen Qodsin kaupungin kuvernööri ja kaupungin turvallisuusneuvoston johtaja

Leyla Vaseghi toimi Qodsin kuvernöörinä ja kaupungin turvallisuusneuvoston johtajana syyskuusta 2019 marraskuuhun 2021 ja antoi tässä asemassa polisiille ja muille aseistetuille joukoille määräyksen käyttää tappavia keinoja marraskuun 2019 mielenosoitusten tukahduttamiseksi, minkä seurauksena aseettomia mielenosoittajia ja muita siviilejä sai surmansa tai loukkaantui. Leyla Vaseghi on Qodsin kaupungin kuvernöörinä ja kaupungin turvallisuusneuvoston johtajana vastuussa vakavista ihmisoikeusloukkauksista Iranissa.

12.4.2021”

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/75 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/75

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2022/597,

annettu 11 päivänä huhtikuuta 2022,

asesulun ja aseriisunnan alan riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalaisen verkoston edistämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan ja 31 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian, jäljempänä ’EU:n joukkotuhoasestrategia’, jonka III luvussa on lueteltu sekä unionissa että kolmansissa maissa toteutettavia toimenpiteitä joukkotuhoaseiden leviämisen torjumiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian, jäljempänä ’EU:n joukkotuhoasestrategia’, jonka III luvussa on lueteltu sekä unionissa että kolmansissa maissa toteutettavia toimenpiteitä joukkotuhoaseiden leviämisen torjumiseksi.

| (2) | Unioni panee aktiivisesti täytäntöön EU:n joukkotuhoasestrategiaa ja on toteuttamassa sen III luvussa lueteltuja toimenpiteitä, muun muassa tarvittavien rakenteiden luomista unioniin. |
| --- | --- |

(2)

Unioni panee aktiivisesti täytäntöön EU:n joukkotuhoasestrategiaa ja on toteuttamassa sen III luvussa lueteltuja toimenpiteitä, muun muassa tarvittavien rakenteiden luomista unioniin.

| (3) | Neuvosto hyväksyi 8 päivänä joulukuuta 2008 päätelmänsä ja asiakirjan nimeltä ”Euroopan unionin uudet toimintalinjat joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen torjumiseksi”, jäljempänä ’uudet toimintalinjat’, jossa todetaan, että joukkotuhoaseiden leviäminen on edelleen suurimpia turvallisuushaasteita ja että asesulkupolitiikka on olennainen osa yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa (YUTP). |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto hyväksyi 8 päivänä joulukuuta 2008 päätelmänsä ja asiakirjan nimeltä ”Euroopan unionin uudet toimintalinjat joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen torjumiseksi”, jäljempänä ’uudet toimintalinjat’, jossa todetaan, että joukkotuhoaseiden leviäminen on edelleen suurimpia turvallisuushaasteita ja että asesulkupolitiikka on olennainen osa yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa (YUTP).

| (4) | Neuvosto pyytää uusissa toimintalinjoissa toimivaltaisia neuvoston kokoonpanoja ja elimiä, komissiota, muita toimielimiä ja jäsenvaltioita toteuttamaan kyseisen asiakirjan mukaisia konkreettisia jatkotoimia. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto pyytää uusissa toimintalinjoissa toimivaltaisia neuvoston kokoonpanoja ja elimiä, komissiota, muita toimielimiä ja jäsenvaltioita toteuttamaan kyseisen asiakirjan mukaisia konkreettisia jatkotoimia.

| (5) | Neuvosto korostaa uusissa toimintalinjoissa, että unionin toimissa aseiden leviämisen estämiseksi voitaisiin hyödyntää valtioista riippumattoman aseiden leviämisen estämisen verkoston tukea, joka kokoaisi yhteen unionin strategisiin alueisiin erikoistuneita ulkopoliittisia instituutteja ja tutkimuskeskuksia ja tukeutuisi jo olemassa oleviin hyödyllisiin verkostoihin. Tällaista verkostoa voitaisiin laajentaa kolmansissa maissa oleviin instituutioihin. |
| --- | --- |

(5)

Neuvosto korostaa uusissa toimintalinjoissa, että unionin toimissa aseiden leviämisen estämiseksi voitaisiin hyödyntää valtioista riippumattoman aseiden leviämisen estämisen verkoston tukea, joka kokoaisi yhteen unionin strategisiin alueisiin erikoistuneita ulkopoliittisia instituutteja ja tutkimuskeskuksia ja tukeutuisi jo olemassa oleviin hyödyllisiin verkostoihin. Tällaista verkostoa voitaisiin laajentaa kolmansissa maissa oleviin instituutioihin.

| (6) | Neuvosto hyväksyi 19 päivänä marraskuuta 2018 laittomien ampuma-aseiden, pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niiden ampumatarvikkeiden vastaisen EU:n strategian nimeltä ”Aseiden turvaaminen, kansalaisten suojeleminen”, jäljempänä ’EU:n pienasestrategia’. EU:n pienasestrategia korvasi pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman keskittymisen ja kaupan torjumista koskevan EU:n strategian, joka hyväksyttiin vuonna 2005. Laittomat ampuma-aseet, pienaseet ja kevyet aseet aiheuttavat edelleen epävakautta ja väkivaltaa unionissa, sen välittömässä läheisyydessä ja muualla maailmassa. Laittomat pienaseet lietsovat aseellista väkivaltaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta sekä maailmanlaajuista terrorismia ja konflikteja ja haittaavat kestävää kehitystä ja kriisinhallintapyrkimyksiä. Ne aiheuttavat epävakautta kokonaisilla alueilla sekä valtioissa ja niiden yhteiskunnissa ja vahvistavat terrori-iskujen vaikutusta. Tämän vuoksi neuvosto on sitoutunut estämään ja torjumaan pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laitonta kauppaa; neuvosto myös edistää vastuuvelvollisuutta ja vastuunkantoa niiden laillisessa kaupassa. EU:n pienasestrategiassa on otettu huomioon muuttunut turvallisuustilanne, mukaan lukien terrorismin uhka unionissa, sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden suunnittelun ja teknologian kehitys, mikä kaikki vaikuttaa hallitusten kykyyn puuttua uhkaan. Siinä otetaan myös huomioon vuonna 2016 hyväksytyn EU:n globaalistrategian periaatteet. |
| --- | --- |

(6)

Neuvosto hyväksyi 19 päivänä marraskuuta 2018 laittomien ampuma-aseiden, pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niiden ampumatarvikkeiden vastaisen EU:n strategian nimeltä ”Aseiden turvaaminen, kansalaisten suojeleminen”, jäljempänä ’EU:n pienasestrategia’. EU:n pienasestrategia korvasi pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman keskittymisen ja kaupan torjumista koskevan EU:n strategian, joka hyväksyttiin vuonna 2005. Laittomat ampuma-aseet, pienaseet ja kevyet aseet aiheuttavat edelleen epävakautta ja väkivaltaa unionissa, sen välittömässä läheisyydessä ja muualla maailmassa. Laittomat pienaseet lietsovat aseellista väkivaltaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta sekä maailmanlaajuista terrorismia ja konflikteja ja haittaavat kestävää kehitystä ja kriisinhallintapyrkimyksiä. Ne aiheuttavat epävakautta kokonaisilla alueilla sekä valtioissa ja niiden yhteiskunnissa ja vahvistavat terrori-iskujen vaikutusta. Tämän vuoksi neuvosto on sitoutunut estämään ja torjumaan pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laitonta kauppaa; neuvosto myös edistää vastuuvelvollisuutta ja vastuunkantoa niiden laillisessa kaupassa. EU:n pienasestrategiassa on otettu huomioon muuttunut turvallisuustilanne, mukaan lukien terrorismin uhka unionissa, sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden suunnittelun ja teknologian kehitys, mikä kaikki vaikuttaa hallitusten kykyyn puuttua uhkaan. Siinä otetaan myös huomioon vuonna 2016 hyväksytyn EU:n globaalistrategian periaatteet.

| (7) | Neuvosto hyväksyi 26 päivänä heinäkuuta 2010 päätöksen 2010/430/YUTP (1), jolla perustettiin aseiden leviämistä vastustavien riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalainen verkosto ja säädettiin, että päätöksen teknisestä täytäntöönpanosta huolehtii EU:n asesulkukonsortio, jäljempänä ’konsortio’. |
| --- | --- |

(7)

Neuvosto hyväksyi 26 päivänä heinäkuuta 2010 päätöksen 2010/430/YUTP (1), jolla perustettiin aseiden leviämistä vastustavien riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalainen verkosto ja säädettiin, että päätöksen teknisestä täytäntöönpanosta huolehtii EU:n asesulkukonsortio, jäljempänä ’konsortio’.

| (8) | Konsortion valinta ainoaksi rahoituksen saajaksi on tässä tapauksessa perusteltua, koska unioni haluaa jäsenvaltioiden tukemana jatkaa tuloksekasta yhteistyötä asesulun alan riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalaisen verkoston kanssa; tämä verkosto tukee yhteisen eurooppalaisen asesulun ja aseriisunnan kulttuurin luomista ja auttaa unionia kehittämään ja muokkaamaan politiikkaansa kyseisillä aloilla sekä lisäämään unionin näkyvyyttä. Konsortio on unionin perustama ja täysin riippuvainen sen tuesta, joten se tarvitsee täyden rahoituksen. Konsortiolla ei ole riippumattomia varoja eikä oikeudellista toimivaltaa hankkia muuta rahoitusta. Lisäksi konsortio on perustanut kuuden ajatushautomon hallinnoiman verkoston, joka kokoaa yhteen yli 100 ajatushautomoa, tutkimuskeskusta ja yliopiston laitosta ja yhdistää näin lähes koko valtioista riippumattoman asesulun ja aseriisunnan alan asiantuntemuksen unionissa, mukaan lukien yhteisöt kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(8)

Konsortion valinta ainoaksi rahoituksen saajaksi on tässä tapauksessa perusteltua, koska unioni haluaa jäsenvaltioiden tukemana jatkaa tuloksekasta yhteistyötä asesulun alan riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalaisen verkoston kanssa; tämä verkosto tukee yhteisen eurooppalaisen asesulun ja aseriisunnan kulttuurin luomista ja auttaa unionia kehittämään ja muokkaamaan politiikkaansa kyseisillä aloilla sekä lisäämään unionin näkyvyyttä. Konsortio on unionin perustama ja täysin riippuvainen sen tuesta, joten se tarvitsee täyden rahoituksen. Konsortiolla ei ole riippumattomia varoja eikä oikeudellista toimivaltaa hankkia muuta rahoitusta. Lisäksi konsortio on perustanut kuuden ajatushautomon hallinnoiman verkoston, joka kokoaa yhteen yli 100 ajatushautomoa, tutkimuskeskusta ja yliopiston laitosta ja yhdistää näin lähes koko valtioista riippumattoman asesulun ja aseriisunnan alan asiantuntemuksen unionissa, mukaan lukien yhteisöt kaikissa jäsenvaltioissa.

| (9) | Neuvosto hyväksyi 10 päivänä maaliskuuta 2014 päätöksen 2014/129/YUTP (2), jolla unionin toteuttamaa verkoston toiminnan edistämistä ja taloudellista tukemista jatkettiin kolmella vuodella ja jolla kyseisen päätöksen tekninen täytäntöönpano annettiin konsortion tehtäväksi. |
| --- | --- |

(9)

Neuvosto hyväksyi 10 päivänä maaliskuuta 2014 päätöksen 2014/129/YUTP (2), jolla unionin toteuttamaa verkoston toiminnan edistämistä ja taloudellista tukemista jatkettiin kolmella vuodella ja jolla kyseisen päätöksen tekninen täytäntöönpano annettiin konsortion tehtäväksi.

| (10) | Neuvosto hyväksyi 3 päivänä huhtikuuta 2017 päätöksen (YUTP) 2017/632 (3), jossa säädetään päätöksen 2014/129/YUTP voimassaolon jatkamisesta, jotta toimien toteuttamista voitaisiin jatkaa 2 päivään heinäkuuta 2017 saakka. |
| --- | --- |

(10)

Neuvosto hyväksyi 3 päivänä huhtikuuta 2017 päätöksen (YUTP) 2017/632 (3), jossa säädetään päätöksen 2014/129/YUTP voimassaolon jatkamisesta, jotta toimien toteuttamista voitaisiin jatkaa 2 päivään heinäkuuta 2017 saakka.

| (11) | Neuvosto hyväksyi 4 päivänä heinäkuuta 2017 päätöksen (YUTP) 2017/1195 (4), jolla pidennettiin päätöksen 2014/129/YUTP täytäntöönpanolle asetettua määräaikaa 3 päivästä heinäkuuta31 päivään joulukuuta 2017, jotta voitaisiin järjestää aseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa käsittelevä laaja vuosittainen konferenssi vuonna 2017 sekä jatkaa konsortion internetsivuston ylläpitoa ja päivitystä. |
| --- | --- |

(11)

Neuvosto hyväksyi 4 päivänä heinäkuuta 2017 päätöksen (YUTP) 2017/1195 (4), jolla pidennettiin päätöksen 2014/129/YUTP täytäntöönpanolle asetettua määräaikaa 3 päivästä heinäkuuta31 päivään joulukuuta 2017, jotta voitaisiin järjestää aseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa käsittelevä laaja vuosittainen konferenssi vuonna 2017 sekä jatkaa konsortion internetsivuston ylläpitoa ja päivitystä.

| (12) | Neuvosto hyväksyi 26 päivänä helmikuuta 2018 päätöksen (YUTP) 2018/299 (5), jolla unionin toteuttamaa, asesulun ja aseriisunnan alan riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalaisen verkoston toiminnan edistämistä ja taloudellista tukemista jatkettiin kolmella vuodella ja jolla kyseisen päätöksen tekninen täytäntöönpano annettiin konsortion tehtäväksi. |
| --- | --- |

(12)

Neuvosto hyväksyi 26 päivänä helmikuuta 2018 päätöksen (YUTP) 2018/299 (5), jolla unionin toteuttamaa, asesulun ja aseriisunnan alan riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalaisen verkoston toiminnan edistämistä ja taloudellista tukemista jatkettiin kolmella vuodella ja jolla kyseisen päätöksen tekninen täytäntöönpano annettiin konsortion tehtäväksi.

| (13) | Neuvosto hyväksyi 16 päivänä huhtikuuta 2021 päätöksen (YUTP) 2021/648 (6), jolla päätöksen (YUTP) 2018/299 täytäntöönpanokautta jatkettiin 17 päivään toukokuuta 2022 covid-19-pandemian jatkumisesta aiheutuvien täytäntöönpanohaasteiden vuoksi, |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto hyväksyi 16 päivänä huhtikuuta 2021 päätöksen (YUTP) 2021/648 (6), jolla päätöksen (YUTP) 2018/299 täytäntöönpanokautta jatkettiin 17 päivään toukokuuta 2022 covid-19-pandemian jatkumisesta aiheutuvien täytäntöönpanohaasteiden vuoksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Asesulun ja aseriisunnan alan riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalaisen verkoston toiminnan edistämistä ja tukemista jatketaan tehokkaan monenvälisyyden, ennaltaehkäisyn ja kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön periaatteisiin perustuvien EU:n joukkotuhoasestrategian ja EU:n pienasestrategian täytäntöönpanon tehostamiseksi ja seuraavien tavoitteiden edistämiseksi:

| a) | kannustetaan kansalaisyhteiskuntien ja erityisesti asiantuntijoiden, tutkijoiden ja akateemisen yhteisön poliittista ja turvallisuutta koskevaa vuoropuhelua sekä pitkän aikavälin keskustelua toimenpiteistä joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen torjumiseksi; |
| --- | --- |

a)

kannustetaan kansalaisyhteiskuntien ja erityisesti asiantuntijoiden, tutkijoiden ja akateemisen yhteisön poliittista ja turvallisuutta koskevaa vuoropuhelua sekä pitkän aikavälin keskustelua toimenpiteistä joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen torjumiseksi;

| b) | annetaan asiaankuuluviin neuvoston työryhmiin osallistuville tilaisuus kuulla verkostoa aseiden leviämisen estämistä, aseriisuntaa ja asevientivalvontaa koskevissa kysymyksissä ja tarjotaan jäsenvaltioiden edustajille mahdollisuus osallistua konsortion kokouksiin; |
| --- | --- |

b)

annetaan asiaankuuluviin neuvoston työryhmiin osallistuville tilaisuus kuulla verkostoa aseiden leviämisen estämistä, aseriisuntaa ja asevientivalvontaa koskevissa kysymyksissä ja tarjotaan jäsenvaltioiden edustajille mahdollisuus osallistua konsortion kokouksiin;

| c) | muodostetaan hyödyllinen ensivaihe unionin ja kansainvälisen yhteisön toimille aseiden leviämisen estämisen ja aseriisunnan alalla etenkin antamalla selvityksiä ja/tai suosituksia unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, edustajille; |
| --- | --- |

c)

muodostetaan hyödyllinen ensivaihe unionin ja kansainvälisen yhteisön toimille aseiden leviämisen estämisen ja aseriisunnan alalla etenkin antamalla selvityksiä ja/tai suosituksia unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, edustajille;

| d) | lisätään kolmansien maiden tietoisuutta aseiden leviämiseen ja aseriisuntaan liittyvistä haasteista ja tarpeesta tehdä yhteistyötä unionin kanssa ja monenvälisillä foorumeilla, erityisesti Yhdistyneissä kansakunnissa, aseiden leviämistä koskevien maailmanlaajuista huolta aiheuttavien ohjelmien ennaltaehkäisemiseksi, hillitsemiseksi, pysäyttämiseksi ja mahdollisuuksien mukaan lopettamiseksi; |
| --- | --- |

d)

lisätään kolmansien maiden tietoisuutta aseiden leviämiseen ja aseriisuntaan liittyvistä haasteista ja tarpeesta tehdä yhteistyötä unionin kanssa ja monenvälisillä foorumeilla, erityisesti Yhdistyneissä kansakunnissa, aseiden leviämistä koskevien maailmanlaajuista huolta aiheuttavien ohjelmien ennaltaehkäisemiseksi, hillitsemiseksi, pysäyttämiseksi ja mahdollisuuksien mukaan lopettamiseksi;

| e) | kehitetään asiantuntemusta ja institutionaalisia valmiuksia aseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa koskevissa kysymyksissä unionin ja kolmansien maiden ajatushautomoissa ja hallituksissa, muun muassa vahvistamalla aseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa koskevaa koulutusta, lisäämällä nuorempien sukupolvien tietoisuutta kyseisistä kysymyksistä ja kannustamalla seuraavan sukupolven tutkijoita ja toimijoita, erityisesti naisia, tälle alalle ja luonnontieteelliseen ja tekniseen koulutukseen. |
| --- | --- |

e)

kehitetään asiantuntemusta ja institutionaalisia valmiuksia aseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa koskevissa kysymyksissä unionin ja kolmansien maiden ajatushautomoissa ja hallituksissa, muun muassa vahvistamalla aseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa koskevaa koulutusta, lisäämällä nuorempien sukupolvien tietoisuutta kyseisistä kysymyksistä ja kannustamalla seuraavan sukupolven tutkijoita ja toimijoita, erityisesti naisia, tälle alalle ja luonnontieteelliseen ja tekniseen koulutukseen.

2.   Unionin tukemat hankkeet kattavat seuraavat erityistoimet:

| a) | annetaan keinot järjestää kolmansien maiden ja kansalaisyhteiskunnan kanssa aseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa käsitteleviä laajoja vuosittaisia konferensseja, joissa pohditaan ja määritetään uusia toimenpiteitä joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen torjumiseksi ja käsitellään toisiinsa liittyviä aseriisuntatavoitteita sekä tarkastellaan tavanomaisiin aseisiin liittyviä haasteita, joihin kuuluu pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman kaupan ja liiallisen keskittymisen torjunta. Konferensseissa myös edistetään kansainvälisesti EU:n joukkotuhoasestrategiaa ja EU:n pienasestrategiaa sekä unionin toimielinten ja unionissa sijaitsevien ajatushautomojen roolia tällä alalla, jotta voidaan lisätä unionin toimintapolitiikkojen näkyvyyttä tällä alalla ja toimittaa selvityksiä ja/tai suosituksia korkean edustajan edustajille; |
| --- | --- |

a)

annetaan keinot järjestää kolmansien maiden ja kansalaisyhteiskunnan kanssa aseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa käsitteleviä laajoja vuosittaisia konferensseja, joissa pohditaan ja määritetään uusia toimenpiteitä joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen torjumiseksi ja käsitellään toisiinsa liittyviä aseriisuntatavoitteita sekä tarkastellaan tavanomaisiin aseisiin liittyviä haasteita, joihin kuuluu pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman kaupan ja liiallisen keskittymisen torjunta. Konferensseissa myös edistetään kansainvälisesti EU:n joukkotuhoasestrategiaa ja EU:n pienasestrategiaa sekä unionin toimielinten ja unionissa sijaitsevien ajatushautomojen roolia tällä alalla, jotta voidaan lisätä unionin toimintapolitiikkojen näkyvyyttä tällä alalla ja toimittaa selvityksiä ja/tai suosituksia korkean edustajan edustajille;

| b) | annetaan keinot järjestää vuosittain neuvoa-antavia kokouksia unionin toimielinten, jäsenvaltioiden edustajien ja asiantuntijoiden välillä, jotta nämä voivat keskustella tärkeimmistä kysymyksistä ja kriittisistä tapahtumista aseriisunnan, aseiden leviämisen estämisen ja asevientivalvonnan aloilla, selvitysten ja/tai suositusten toimittamiseksi korkean edustajan edustajille; |
| --- | --- |

b)

annetaan keinot järjestää vuosittain neuvoa-antavia kokouksia unionin toimielinten, jäsenvaltioiden edustajien ja asiantuntijoiden välillä, jotta nämä voivat keskustella tärkeimmistä kysymyksistä ja kriittisistä tapahtumista aseriisunnan, aseiden leviämisen estämisen ja asevientivalvonnan aloilla, selvitysten ja/tai suositusten toimittamiseksi korkean edustajan edustajille;

| c) | annetaan keinot järjestää tapauskohtaisia seminaareja asiantuntijoille ja alan toimijoille kaikissa sekä tavanomaiset aseet että muut aseet kattavissa aseiden leviämisen estämiseen ja aseriisuntaan liittyvissä asioissa selvitysten ja/tai suositusten toimittamiseksi korkean edustajan edustajille; |
| --- | --- |

c)

annetaan keinot järjestää tapauskohtaisia seminaareja asiantuntijoille ja alan toimijoille kaikissa sekä tavanomaiset aseet että muut aseet kattavissa aseiden leviämisen estämiseen ja aseriisuntaan liittyvissä asioissa selvitysten ja/tai suositusten toimittamiseksi korkean edustajan edustajille;

| d) | annetaan keinot laatia ja julkaista toimintapoliittisia asiakirjoja, joissa käsitellään aiheita, jotka kuuluvat konsortion tehtävänkuvaan, ja joissa esitetään poliittisia ja/tai operatiivisia toimintapolitiikan vaihtoehtoja; |
| --- | --- |

d)

annetaan keinot laatia ja julkaista toimintapoliittisia asiakirjoja, joissa käsitellään aiheita, jotka kuuluvat konsortion tehtävänkuvaan, ja joissa esitetään poliittisia ja/tai operatiivisia toimintapolitiikan vaihtoehtoja;

| e) | annetaan keinot lisätä jatkuvasti tietoisuutta, koulutusta sekä asiantuntemuksen ja institutionaalisten valmiuksien kehittämistä aseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa koskevissa asioissa unionin ja kolmansien maiden ajatushautomoissa ja hallituksissa seuraavasti:






  — | pidetään yllä ja kehitetään edelleen verkko-opiskelukurssia, jossa käsitellään kaikkia aseiden leviämisen estämisen ja aseriisunnan olennaisia näkökohtia; |
| --- | --- | --- |

e)

annetaan keinot lisätä jatkuvasti tietoisuutta, koulutusta sekä asiantuntemuksen ja institutionaalisten valmiuksien kehittämistä aseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa koskevissa asioissa unionin ja kolmansien maiden ajatushautomoissa ja hallituksissa seuraavasti:

—

pidetään yllä ja kehitetään edelleen verkko-opiskelukurssia, jossa käsitellään kaikkia aseiden leviämisen estämisen ja aseriisunnan olennaisia näkökohtia;

| — | perustetaan aseiden leviämisen estämisen ja aseriisunnan alan harjoittelupaikkoja unionin ja kolmansien maiden maisteriopiskelijoille tai nuorille diplomaateille; |
| --- | --- |

—

perustetaan aseiden leviämisen estämisen ja aseriisunnan alan harjoittelupaikkoja unionin ja kolmansien maiden maisteriopiskelijoille tai nuorille diplomaateille;

| — | jatketaan aloitteen ”Young Women and Next Generation” toimintaa ja mentorointiohjelmaa; |
| --- | --- |

—

jatketaan aloitteen ”Young Women and Next Generation” toimintaa ja mentorointiohjelmaa;

| — | järjestetään vuosittain Brysselissä opintokäyntejä YK:n Fellowships on Disarmament -ohjelman osanottajille aseiden leviämisen estämistä, aseriisuntaa ja asevientivalvontaa koskevien unionin toimintapolitiikkojen edistämiseksi ja niiden näkyvyyden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

—

järjestetään vuosittain Brysselissä opintokäyntejä YK:n Fellowships on Disarmament -ohjelman osanottajille aseiden leviämisen estämistä, aseriisuntaa ja asevientivalvontaa koskevien unionin toimintapolitiikkojen edistämiseksi ja niiden näkyvyyden lisäämiseksi;

| — | järjestetään luonnontieteiden opiskelijoille koulutusta tietoisuuden lisäämiseksi aseiden leviämisriskeistä, mukaan lukien tieteen ja teknologian kehityksestä johtuvat riskit; |
| --- | --- |

—

järjestetään luonnontieteiden opiskelijoille koulutusta tietoisuuden lisäämiseksi aseiden leviämisriskeistä, mukaan lukien tieteen ja teknologian kehityksestä johtuvat riskit;

| f) | annetaan keinot ylläpitää, hallinnoida ja kehittää edelleen internetsivustoa ja asiaan liittyviä sosiaalisten verkostojen tilejä, joilla helpotetaan yhteydenpitoa, tarjotaan ainutlaatuinen foorumi eurooppalaiselle aseriisunnan ja aseiden leviämisen estämisen tutkimukselle, edistetään aseiden leviämistä vastustavien riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalaisen verkoston toimintaa, pidetään yhteyttä asesulun ja aseriisunnan alan globaaliin yhteisöön ja edistetään konsortion koulutustarjouksia niin paikan päällä pidettävien kurssien kuin verkko-opiskelun osalta. |
| --- | --- |

f)

annetaan keinot ylläpitää, hallinnoida ja kehittää edelleen internetsivustoa ja asiaan liittyviä sosiaalisten verkostojen tilejä, joilla helpotetaan yhteydenpitoa, tarjotaan ainutlaatuinen foorumi eurooppalaiselle aseriisunnan ja aseiden leviämisen estämisen tutkimukselle, edistetään aseiden leviämistä vastustavien riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalaisen verkoston toimintaa, pidetään yhteyttä asesulun ja aseriisunnan alan globaaliin yhteisöön ja edistetään konsortion koulutustarjouksia niin paikan päällä pidettävien kurssien kuin verkko-opiskelun osalta.

Hankkeiden yksityiskohtainen kuvaus on liitteessä.

2 artikla

1.   Korkea edustaja vastaa tämän päätöksen täytäntöönpanosta.

2.   Konsortio, jonka muodostavat strategisen tutkimuksen säätiö (Fondation pour la Recherche Stratégique, FRS), Frankfurtin rauhantutkimusinstituutti (Peace Research Institute Frankfurt, HSFK/PRIF), kansainvälinen strategisten tutkimusten laitos (International Institute for Strategic Studies Europe, IISS-Europe), Tukholman kansainvälinen rauhantutkimuslaitos (Stockholm International Peace Research Institute, SIPRI), kansainvälisten asioiden instituutti (International Affairs Institute, IAI) Roomassa sekä Wienin aseriisunta- ja asesulkukeskus (Vienna Center for Disarmament and Non-Proliferation, VCDNP), huolehtii 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimien teknisestä toteutuksesta. Konsortio suorittaa tämän tehtävän korkean edustajan alaisuudessa. Tätä varten korkea edustaja sopii tarvittavista järjestelyistä konsortion kanssa.

3.   Jäsenvaltiot ja Euroopan ulkosuhdehallinto ehdottavat prioriteetteja ja erityisen kiinnostavia aiheita konsortion tutkimusohjelmissa arvioitaviksi ja valmisteluasiakirjoissa ja seminaareissa käsiteltäviksi unionin toimintapolitiikkojen mukaisesti.

3 artikla

1.   Rahoitusohje 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut toimet kattavien hankkeiden toteuttamiseksi on 4 700 000 euroa.

2.   Edellä 1 kohdassa vahvistetulla määrällä rahoitettavia menoja hallinnoidaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien menettelyjen ja sääntöjen mukaisesti.

3.   Komissio valvoo, että 1 kohdassa tarkoitettuja menoja hallinnoidaan asianmukaisesti. Tätä varten se tekee konsortion kanssa avustussopimuksen. Rahoitussopimuksessa on määrättävä, että konsortion on varmistettava unionin osuuden näkyvyys sen suuruuden mukaisesti.

4.   Komissio pyrkii tekemään 3 kohdassa tarkoitetun sopimuksen mahdollisimman pian tämän päätöksen voimaantulon jälkeen. Se ilmoittaa neuvostolle kyseisessä prosessissa mahdollisesti ilmenevistä vaikeuksista ja rahoitussopimuksen tekopäivästä.

4 artikla

1.   Korkea edustaja raportoi neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanosta konsortion säännöllisesti laatimien selvitysten perusteella. Kyseisiä selvityksiä käytetään neuvoston suorittaman arvioinnin perustana.

2.   Komissio raportoi 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden rahoitusnäkökohdista.

5 artikla

1.   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

2.   Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 36 kuukauden kuluttua 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun sopimuksen tekemisestä. Tämän päätöksen voimassaolo päättyy kuitenkin kuuden kuukauden kuluttua sen voimaantulosta, jos kyseistä sopimusta ei ole tehty siihen mennessä.

Tehty Luxemburgissa 11 päivänä huhtikuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Neuvoston päätös 2010/430/YUTP, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2010, joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanoa tukevien aseiden leviämistä vastustavien riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalaisen verkoston perustamisesta (EUVL L 202, 4.8.2010, s. 5).

1

(2)  Neuvoston päätös 2014/129/YUTP, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2014, joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanoa tukevan, aseiden leviämistä vastustavien riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalaisen verkoston edistämisestä (EUVL L 71, 12.3.2014, s. 3).

2

(3)  Neuvoston päätös (YUTP) 2017/632, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2017, joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanoa tukevan, aseiden leviämistä vastustavien riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalaisen verkoston edistämisestä annetun päätöksen 2014/129/YUTP muuttamisesta (EUVL L 90, 4.4.2017, s. 10).

3

(4)  Neuvoston päätös (YUTP) 2017/1195, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2017, joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanoa tukevan, aseiden leviämistä vastustavien riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalaisen verkoston edistämisestä annetun päätöksen 2014/129/YUTP muuttamisesta (EUVL L 172, 5.7.2017, s. 14).

4

(5)  Neuvoston päätös (YUTP) 2018/299, annettu 26 päivänä helmikuuta 2018, joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanoa tukevien asesulun ja aseriisunnan alan riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalaisen verkoston edistämisestä (EUVL L 56, 28.2.2018, s. 46).

5

(6)  Neuvoston päätös (YUTP) 2021/648, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2021, joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanoa tukevien asesulun ja aseriisunnan alan riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalaisen verkoston edistämisestä annetun päätöksen (YUTP) 2018/299 muuttamisesta (EUVL L 133, 20.4.2021, s. 57).

6

---

LIITE

HANKEASIAKIRJA

EU:n asesulku- ja aseriisuntakonsortio (Neljäs vaihe) – HR(2022) 34

17. tammikuuta 2022

Euroopan unionin neuvosto perusti EU:n asesulku- ja aseriisuntakonsortion (EUNPDC) tavoitteenaan luoda riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalainen verkosto edistämään poliittista ja turvallisuuteen liittyvää vuoropuhelua ja pitkän aikavälin keskustelua toimenpiteistä, joilla torjutaan joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämistä. Vuoropuhelu kattaa myös tavanomaisiin aseisiin, pienaseet ja kevyet aseet mukaan lukien, liittyvät kysymykset. Hanke käynnistettiin vuonna 2010 neuvoston päätöksellä 2010/430/YUTP, ja EU on tämän jälkeen vahvistanut tukensa sille kahdessa vaiheessa, vuonna 2014 (EU:n neuvoston päätöksellä 2014/129/YUTP) ja vuonna 2018 (EU:n neuvoston päätöksellä (YUTP) 2018/299). Kolmannen vaiheen täytäntöönpano saadaan päätökseen toukokuussa 2022.

Konsortion muodostavat tällä hetkellä strategisen tutkimuksen säätiö (Fondation pour la Recherche Stratégique, FRS), kansainvälisten asioiden instituutti (International Affairs Institute, IAI), kansainvälinen strategisten tutkimusten laitos (International Institute for Strategic Studies, IISS), Frankfurtin rauhantutkimusinstituutti (Peace Research Institute Frankfurt, HSFK/PRIF), Tukholman kansainvälinen rauhantutkimuslaitos (Stockholm International Peace Research Institute, SIPRI) ja Wienin aseriisunta- ja asesulkukeskus (Vienna Center for Disarmament and Non-Proliferation, VCDNP). Verkosto on vuosien mittaan laajentunut siten, että siihen kuuluu 104 jäsentä kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja kuudessa muussa maassa (Norja, Serbia, Sveitsi, Turkki, Ukraina ja Yhdistynyt kuningaskunta) toimivista ajatushautomoista, tutkimuskeskuksista ja korkeakouluista.

Konsortion tehtävänä on koordinoida ja edistää verkostoa ja tarjota sen asiantuntemusta EU:n käyttöön, kun sen asiaankuuluvat elimet keskustelevat asesulku-, asevalvonta- ja aseriisuntapolitiikoista, sekä esittää ideoita, analyyseja ja suosituksia. Konsortio on hoitanut tätä tehtävää erilaisten toimien, kuten kansainvälisten konferenssien ja kokousten, koulutustoimien, julkaisujen ja tiedotustoimien avulla. Hankkeen kolmannen vaiheen aikana konsortion toiminta-alaa on vähitellen laajennettu, jotta voitaisiin vastata tarpeeseen lisätä valmiuksia, tietoisuutta ja mahdollisuuksia aseriisunnan, asesulun ja asevalvonnan alalla seuraavan sukupolven toimijoiden ja tutkijoiden sekä luonnontieteiden ammattilaisten keskuudessa. Erityistä huomiota on kiinnitetty myös tarpeeseen saada enemmän naisia mukaan alalle.

Aseriisunnan, asesulun ja asevalvonnan alan jatkuvan kehityksen ja haasteiden vuoksi konsortion ja verkoston kokous-, tutkimus- ja tiedotustoiminta on erityisen tärkeää EU:lle ja sen jäsenvaltioille. Tässä asiakirjassa kuvattu EUNPDC:n neljäs vaihe perustuu hankkeen edellisissä vaiheissa tehtyyn työhön. Konsortio ja verkosto voivat sen toimien avulla edelleen tarjota tietoa EU:n työn pohjaksi tällä tärkeällä alalla.

1.   Yleinen hallinnointi

Osana yleistä hallinnointia SIPRI valvoo ja koordinoi edelleen konsortion sekä asesulun ja aseriisunnan alan riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalaisen verkoston, jäljempänä ’verkosto’, toimintaa muun muassa järjestämällä ohjauskomitean kokouksia Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH), Euroopan komission ja konsortion edustajien välillä ja huolehtimalla raportointivelvoitteista. Tähän sisältyvänä tehtävänä on myös verkoston monimuotoisuuden lisääminen eri tieteenalojen sekä maantieteellisen, sukupuoli- ja ikäjakauman osalta. Yleiseen hallinnointiin sisältyy myös aika, jonka kaikki konsortion jäsenet käyttävät hoitaessaan yleisiä hallinnointitehtäviä (esim. osallistuminen koordinointikokouksiin, lausuntojen antaminen koordinaattorille), sekä näkyvyydestä aiheutuvat kustannukset.

Neljäs vaihe (2022–2025) käsittää myös seuraavat:

| — | perustetaan konsortion jäsenten, EUH:n ja Euroopan komission edustajista koostuva EUNPDC:n ohjelmakomitea, joka antaa panoksensa vuosittaisen konferenssin ja muiden hankkeiden (esim. neuvoa-antava kokous, julkaisusarjat ja tapauskohtaiset seminaarit) sisältöön ja järjestämiseen |
| --- | --- |

—

perustetaan konsortion jäsenten, EUH:n ja Euroopan komission edustajista koostuva EUNPDC:n ohjelmakomitea, joka antaa panoksensa vuosittaisen konferenssin ja muiden hankkeiden (esim. neuvoa-antava kokous, julkaisusarjat ja tapauskohtaiset seminaarit) sisältöön ja järjestämiseen

| — | kuusi suullista (virtuaalista tai fyysistä) tiedonantoa, jotka verkoston tai konsortion jäseniä lähellä olevat asiantuntijat esittävät EUH:n pyynnöstä tapauksen mukaan asesulku- ja asevientityöryhmälle (CONOP), tavanomaisten aseiden viennin työryhmälle (COARM) ja muille EU:n elimille (toteutettiin aiemmin tukikeskuksen kautta). |
| --- | --- |

—

kuusi suullista (virtuaalista tai fyysistä) tiedonantoa, jotka verkoston tai konsortion jäseniä lähellä olevat asiantuntijat esittävät EUH:n pyynnöstä tapauksen mukaan asesulku- ja asevientityöryhmälle (CONOP), tavanomaisten aseiden viennin työryhmälle (COARM) ja muille EU:n elimille (toteutettiin aiemmin tukikeskuksen kautta).

2.   Hankkeiden kuvaus

Seuraavat tavoitteet ovat yhteisiä kaikille hankkeille:

| — | varmistetaan kaikissa toimissa monimuotoisuus sukupuoli- ja maantieteellisen jakauman osalta |
| --- | --- |

—

varmistetaan kaikissa toimissa monimuotoisuus sukupuoli- ja maantieteellisen jakauman osalta

| — | tuetaan seuraavan sukupolven asesulku- ja aseriisunta-asiantuntijoita. |
| --- | --- |

—

tuetaan seuraavan sukupolven asesulku- ja aseriisunta-asiantuntijoita.

2.1   Vuosittaisen asesulku- ja aseriisuntakonferenssin järjestäminen (IAI:n johdolla)

Hankkeen tarkoitus ja kuvaus

Vuosittaisissa konferensseissa, joihin osallistuu hallitusten asiantuntijoita ja riippumattomia ajatushautomoita sekä muita tiedeyhteisön asiantuntijoita EU:sta ja siihen assosioituneista valtioista sekä kolmansista maista, pohditaan ja määritetään uusia toimenpiteitä joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen torjumiseksi ja käsitellään toisiinsa liittyviä aseriisuntatavoitteita sekä tarkastellaan tavanomaisiin aseisiin liittyviä haasteita, joihin kuuluu pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman kaupan ja liiallisen keskittymisen torjunta sekä kehitteillä oleviin teknologioihin liittyvät riskit ja mahdollisuudet.

Tässä neljännen vaiheen (2022–2025) toimessa järjestetään vuosittain konferenssi. Konsortio pyrkii järjestämään konferenssin fyysisesti, mutta tapahtuma voidaan lähettää osittain tai kokonaan myös suoratoistona. Jos covid-19-pandemiaan liittyviä matkustus- ja kokoontumisrajoituksia sovelletaan edelleen, konsortio on valmis mukauttamaan tapahtuman muotoa, kuten tapahtui jo kolmannessa vaiheessa. Lisäksi:

| — | Järjestetään verkoston kokous fyysisesti vuotuisen konferenssin yhteydessä. Pitkin vuotta järjestetään lisäksi verkoston virtuaalisia kokouksia. |
| --- | --- |

—

Järjestetään verkoston kokous fyysisesti vuotuisen konferenssin yhteydessä. Pitkin vuotta järjestetään lisäksi verkoston virtuaalisia kokouksia.

| — | Järjestetään seuraavan sukupolven kokous vuotuisen konferenssin yhteydessä, mutta yhdistettynä muuhun nuorille asiantuntijoille suunnattuun toimintaan (ks. tämän asiakirjan kohta 2.6). |
| --- | --- |

—

Järjestetään seuraavan sukupolven kokous vuotuisen konferenssin yhteydessä, mutta yhdistettynä muuhun nuorille asiantuntijoille suunnattuun toimintaan (ks. tämän asiakirjan kohta 2.6).

| — | EUNPDC:n mentorointiohjelman mentoroitavat kutsutaan mukaan konferenssiin. |
| --- | --- |

—

EUNPDC:n mentorointiohjelman mentoroitavat kutsutaan mukaan konferenssiin.

Hankkeen tulokset

| — | Järjestetään laaja eurooppalaisjohtoinen aseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa käsittelevä kansainvälinen konferenssi, joka on edelleen merkittävin tilaisuus edistää joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen torjumista koskevista toimenpiteistä ja toisiinsa liittyvistä aseriisuntatavoitteista käytävää strategista keskustelua ja tarkastella tavanomaisiin aseisiin liittyviä haasteita, joihin kuuluu pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman kaupan ja liiallisen keskittymisen torjunta. |
| --- | --- |

—

Järjestetään laaja eurooppalaisjohtoinen aseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa käsittelevä kansainvälinen konferenssi, joka on edelleen merkittävin tilaisuus edistää joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen torjumista koskevista toimenpiteistä ja toisiinsa liittyvistä aseriisuntatavoitteista käytävää strategista keskustelua ja tarkastella tavanomaisiin aseisiin liittyviä haasteita, joihin kuuluu pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman kaupan ja liiallisen keskittymisen torjunta.

| — | Lisätään joukkotuhoaseiden sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämisen estämiseen ja kemiallisen, biologisen, säteily- ja ydinalan toimiin liittyvien unionin toimintapolitiikkojen näkyvyyttä ja tunnettavuutta kolmansien maiden virkamiesten, tiedeyhteisön edustajien ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden parissa. |
| --- | --- |

—

Lisätään joukkotuhoaseiden sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämisen estämiseen ja kemiallisen, biologisen, säteily- ja ydinalan toimiin liittyvien unionin toimintapolitiikkojen näkyvyyttä ja tunnettavuutta kolmansien maiden virkamiesten, tiedeyhteisön edustajien ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden parissa.

| — | Edistetään verkoston roolia ja koheesiota sekä unionin roolia tällä alalla. |
| --- | --- |

—

Edistetään verkoston roolia ja koheesiota sekä unionin roolia tällä alalla.

| — | Lisätään aseiden leviämisen estämistä koskevaa asiantuntemusta maissa, joissa se on riittämätöntä, myös kolmansissa maissa, keskittyen erityisesti seuraavan sukupolven tukemiseen. |
| --- | --- |

—

Lisätään aseiden leviämisen estämistä koskevaa asiantuntemusta maissa, joissa se on riittämätöntä, myös kolmansissa maissa, keskittyen erityisesti seuraavan sukupolven tukemiseen.

| — | Esitetään toimenpidesuosituksia, joilla voitaisiin tehostaa EU:n joukkotuhoasestrategian ja EU:n pienasestrategian täytäntöönpanoa ja jotka muodostavat hyvän lähtökohdan aseiden leviämisen estämiseen tähtääville ja tavanomaisiin aseisiin liittyville unionin ja kansainvälisen yhteisön toimille. |
| --- | --- |

—

Esitetään toimenpidesuosituksia, joilla voitaisiin tehostaa EU:n joukkotuhoasestrategian ja EU:n pienasestrategian täytäntöönpanoa ja jotka muodostavat hyvän lähtökohdan aseiden leviämisen estämiseen tähtääville ja tavanomaisiin aseisiin liittyville unionin ja kansainvälisen yhteisön toimille.

| — | Lisätään unionin toimielimien, jäsenvaltioiden, kansalaisyhteiskunnan ja kolmansien maiden tietoisuutta ja tietämystä joukkotuhoaseisiin ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmiin liittyvistä uhkista, jotta ne voivat parantaa ennakointia. |
| --- | --- |

—

Lisätään unionin toimielimien, jäsenvaltioiden, kansalaisyhteiskunnan ja kolmansien maiden tietoisuutta ja tietämystä joukkotuhoaseisiin ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmiin liittyvistä uhkista, jotta ne voivat parantaa ennakointia.

2.2   Vuosittaisen asesulku- ja aseriisunta-alan neuvoa-antavan kokouksen järjestäminen (FRS:n johdolla)

Hankkeen tarkoitus ja kuvaus

Neuvoa-antavissa kokouksissa, joihin ottavat osaa EU:n, jäsenvaltioiden ja ajatushautomoiden edustajat, käsitellään sekä unionin lyhyen että keskipitkän aikavälin haasteita aseiden leviämisen estämisen ja aseriisunnan alalla, erityisesti joukkotuhoaseita ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmiä, tavanomaisia aseita, myös pienaseita ja kevyitä aseita, sekä uudentyyppisiä aseita ja maaliinsaattamisjärjestelmiä.

Tässä hankkeen neljännen vaiheen toimessa järjestetään vuosittainen neuvoa-antava kokous, joka jakaantuu kahteen osaan, joista toisessa käsitellään asesulkuun ja asevientiin (CONOP) ja toisessa tavanomaisten aseiden vientiin (COARM) liittyviä kysymyksiä, sekä valmistellaan niihin liittyviä raportteja ja/tai suosituksia. Kokousten esityslistat laaditaan tiiviissä yhteistyössä EUH:n ja niiden neuvoston YUTP-alan työryhmien kanssa, jotka käsittelevät asesulkua ja aseriisuntaa (CONOP) ja tavanomaisten aseiden vientiä (COARM). Tarvittaessa kuullaan muita elimiä (esim. EUH:n avaruustyöryhmää). Erityisesti:

| — | Vuotuinen neuvoa-antava kokous on enintään kaksipäiväinen, ja se jakaantuu CONOP- ja COARM-kokouksiin. Sekä CONOP- että COARM-kokoukseen osallistuu enintään 50 eurooppalaisten ajatushautomoiden, EU:n jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten edustajaa, jotka ovat erikoistuneet joukkotuhoaseiden aseriisuntaa ja niiden leviämisen estämistä sekä tavanomaisia aseita, myös pienaseita ja kevyitä aseita, sekä kehitteillä olevia teknologioita koskeviin kysymyksiin. |
| --- | --- |

—

Vuotuinen neuvoa-antava kokous on enintään kaksipäiväinen, ja se jakaantuu CONOP- ja COARM-kokouksiin. Sekä CONOP- että COARM-kokoukseen osallistuu enintään 50 eurooppalaisten ajatushautomoiden, EU:n jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten edustajaa, jotka ovat erikoistuneet joukkotuhoaseiden aseriisuntaa ja niiden leviämisen estämistä sekä tavanomaisia aseita, myös pienaseita ja kevyitä aseita, sekä kehitteillä olevia teknologioita koskeviin kysymyksiin.

| — | Kaksipäiväinen neuvoa-antava kokous järjestetään fyysisenä kokouksena, jotta osallistujat voisivat käydä mahdollisimman paljon vuoropuhelua keskenään. |
| --- | --- |

—

Kaksipäiväinen neuvoa-antava kokous järjestetään fyysisenä kokouksena, jotta osallistujat voisivat käydä mahdollisimman paljon vuoropuhelua keskenään.

Hankkeen tulokset

| — | Vaihdetaan jäsenvaltioiden poliittisten toimijoiden ja akateemisten asiantuntijoiden samoin kuin EUH:n ja muiden unionin toimielinten erikoistuneen henkilöstön välillä tietoja ja analyysejä nykyisistä aseiden leviämistä koskevista suuntauksista. |
| --- | --- |

—

Vaihdetaan jäsenvaltioiden poliittisten toimijoiden ja akateemisten asiantuntijoiden samoin kuin EUH:n ja muiden unionin toimielinten erikoistuneen henkilöstön välillä tietoja ja analyysejä nykyisistä aseiden leviämistä koskevista suuntauksista.

| — | Keskustellaan parhaista tavoista ja keinoista panna täytäntöön aseiden leviämisen vastaisia unionin toimintapolitiikkoja. |
| --- | --- |

—

Keskustellaan parhaista tavoista ja keinoista panna täytäntöön aseiden leviämisen vastaisia unionin toimintapolitiikkoja.

| — | Välitetään riippumattomien eurooppalaisten ajatushautomoiden unionille antamaa rakentavaa palautetta sen joukkotuhoaseiden sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämisen vastaisista strategioista, ja toimijoiden tutkijoille esittämiä ehdotuksia siitä, mitkä kysymykset olisivat toimintapolitiikan kannalta kaikkein tärkeimpiä jatkotutkimusta varten. |
| --- | --- |

—

Välitetään riippumattomien eurooppalaisten ajatushautomoiden unionille antamaa rakentavaa palautetta sen joukkotuhoaseiden sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämisen vastaisista strategioista, ja toimijoiden tutkijoille esittämiä ehdotuksia siitä, mitkä kysymykset olisivat toimintapolitiikan kannalta kaikkein tärkeimpiä jatkotutkimusta varten.

| — | Määritellään aseiden leviämisen estämisen ja aseriisunnan alan keskeisiä kysymyksiä toimintapoliittisia selvityksiä varten. |
| --- | --- |

—

Määritellään aseiden leviämisen estämisen ja aseriisunnan alan keskeisiä kysymyksiä toimintapoliittisia selvityksiä varten.

| — | Laaditaan korkean edustajan edustajille toimintapoliittisia selvityksiä sekä toimenpidesuosituksia. |
| --- | --- |

—

Laaditaan korkean edustajan edustajille toimintapoliittisia selvityksiä sekä toimenpidesuosituksia.

2.3   Yhdeksän asesulkua ja aseriisuntaa käsittelevän tapauskohtaisen seminaarin järjestäminen

Hankkeen tarkoitus ja kuvaus

Tapauskohtaisilla seminaareilla on verkoston, unionin ja sen jäsenvaltioiden välinen neuvoa-antava tehtävä, ja niissä käsitellään tapauskohtaisesti ajankohtaisia tapahtumia ja EU:n toimintapolitiikan vaihtoehtoja, ja ne tarjoavat verkostolle, jäsenvaltioille ja EU:n toimielimille tilaisuuden saavuttaa tietty kohdeyleisö unionissa ja sen ulkopuolella.

Hankkeen puitteissa järjestetään enintään yhdeksän tapauskohtaista asiantuntijaseminaaria ja laaditaan niihin liittyviä kirjallisia selvityksiä. Neljännessä vaiheessa:

| — | Järjestetään kolme fyysistä ja kuusi virtuaalista seminaaria. |
| --- | --- |

—

Järjestetään kolme fyysistä ja kuusi virtuaalista seminaaria.

| — | Osana seminaarien järjestämistä verkostoa, konsortiota tai tarvittaessa muita laitoksia lähellä olevilta asiantuntijoilta tilataan seminaarin aiheeseen keskittyvä kirjallinen ad hoc -selvitys. Nämä selvitykset jaetaan joko ennen seminaaria tausta-asiakirjana tai sen jälkeen katsauksena tärkeimmistä tuloksista. Ad hoc -selvitykset julkaistaan konsortion verkkosivustolla. |
| --- | --- |

—

Osana seminaarien järjestämistä verkostoa, konsortiota tai tarvittaessa muita laitoksia lähellä olevilta asiantuntijoilta tilataan seminaarin aiheeseen keskittyvä kirjallinen ad hoc -selvitys. Nämä selvitykset jaetaan joko ennen seminaaria tausta-asiakirjana tai sen jälkeen katsauksena tärkeimmistä tuloksista. Ad hoc -selvitykset julkaistaan konsortion verkkosivustolla.

| — | EUH voi myös pyytää erillisiä selvityksiä (aiemmin tukikeskuksen asiakirjoja) tilapäisen seminaarin aiheeseen keskittyvän kirjallisen selvityksen sijaan. |
| --- | --- |

—

EUH voi myös pyytää erillisiä selvityksiä (aiemmin tukikeskuksen asiakirjoja) tilapäisen seminaarin aiheeseen keskittyvän kirjallisen selvityksen sijaan.

Hankkeen tulokset

| — | Vaihdetaan jäsenvaltioiden poliittisten toimijoiden ja akateemisten asiantuntijoiden samoin kuin EUH:n ja muiden unionin toimielinten erikoistuneen henkilöstön välillä tietoja ja analyysejä nykyisistä aseiden leviämistä koskevista suuntauksista. |
| --- | --- |

—

Vaihdetaan jäsenvaltioiden poliittisten toimijoiden ja akateemisten asiantuntijoiden samoin kuin EUH:n ja muiden unionin toimielinten erikoistuneen henkilöstön välillä tietoja ja analyysejä nykyisistä aseiden leviämistä koskevista suuntauksista.

| — | Keskustellaan parhaista tavoista ja keinoista panna täytäntöön aseiden leviämisen vastaisia unionin toimintapolitiikkoja. |
| --- | --- |

—

Keskustellaan parhaista tavoista ja keinoista panna täytäntöön aseiden leviämisen vastaisia unionin toimintapolitiikkoja.

| — | Välitetään riippumattomien unionin ajatushautomoiden unionille antamaa rakentavaa palautetta sen joukkotuhoaseiden sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämisen vastaisista strategioista, ja toimijoiden ajatushautomoille esittämiä ehdotuksia siitä, mitkä kysymykset olisivat toimintapolitiikan kannalta kaikkein tärkeimpiä jatkotutkimusta varten. |
| --- | --- |

—

Välitetään riippumattomien unionin ajatushautomoiden unionille antamaa rakentavaa palautetta sen joukkotuhoaseiden sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämisen vastaisista strategioista, ja toimijoiden ajatushautomoille esittämiä ehdotuksia siitä, mitkä kysymykset olisivat toimintapolitiikan kannalta kaikkein tärkeimpiä jatkotutkimusta varten.

| — | Määritellään aseiden leviämisen estämisen ja aseriisunnan alan keskeisiä kysymyksiä toimintapoliittisia selvityksiä varten. |
| --- | --- |

—

Määritellään aseiden leviämisen estämisen ja aseriisunnan alan keskeisiä kysymyksiä toimintapoliittisia selvityksiä varten.

| — | Laaditaan korkean edustajan edustajille toimintapoliittisia selvityksiä sekä toimenpidesuosituksia. Nämä selvitykset jaetaan unionin asiaankuuluville toimielimille ja jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

—

Laaditaan korkean edustajan edustajille toimintapoliittisia selvityksiä sekä toimenpidesuosituksia. Nämä selvitykset jaetaan unionin asiaankuuluville toimielimille ja jäsenvaltioille.

2.4   Viidentoista asesulkua ja aseriisuntaa käsittelevän EU:n toimintapoliittisen asiakirjan julkaiseminen (SIPRIn johdolla)

Hankkeen tarkoitus ja kuvaus

Hankkeessa laaditaan ja julkaistaan enintään 15 toimintapoliittista asiakirjaa. Konsortio tilaa toimintapoliittiset asiakirjat, ja ne laatii ensisijaisesti konsortio tai verkosto, jotta voidaan varmistaa, että näkemykset edustavat asiantuntemusta tasapainoisesti ja monipuolisesti sukupuolten, aiheiden ja alueiden osalta. ”Seuraavan sukupolven” asiantuntijoita pyydetään mahdollisuuksien mukaan osallistumaan toimintapoliittisten asiakirjojen sarjaan, mikä edistää heidän ammatillista kehitystään. Asiakirjoissa käsitellään aiheita, jotka kuuluvat konsortion tehtävänkuvaan. Jokaisessa asiakirjassa esitetään suosituksia tai toimintavaihtoehtoja. Kaikki toimintapoliittiset asiakirjat julkaistaan konsortion verkkosivustolla.

Hankkeen tulokset

| — | Tehostetaan pääasiassa asiantuntijoiden, tutkijoiden ja akateemisen yhteisön käymää poliittista ja turvallisuutta koskevaa vuoropuhelua joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen torjumistoimenpiteistä, asevalvonnasta ja aseriisunnasta. |
| --- | --- |

—

Tehostetaan pääasiassa asiantuntijoiden, tutkijoiden ja akateemisen yhteisön käymää poliittista ja turvallisuutta koskevaa vuoropuhelua joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen torjumistoimenpiteistä, asevalvonnasta ja aseriisunnasta.

| — | Lisätään kansalaisyhteiskunnan, asesulkualan riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalaisen verkoston ja hallitusten tietoisuutta, tietämystä ja ymmärrystä kysymyksistä, jotka liittyvät aseiden leviämisen estämistä, asevalvontaa ja aseriisuntaa koskeviin unionin toimintapolitiikkoihin. |
| --- | --- |

—

Lisätään kansalaisyhteiskunnan, asesulkualan riippumattomien ajatushautomoiden eurooppalaisen verkoston ja hallitusten tietoisuutta, tietämystä ja ymmärrystä kysymyksistä, jotka liittyvät aseiden leviämisen estämistä, asevalvontaa ja aseriisuntaa koskeviin unionin toimintapolitiikkoihin.

| — | Tarjotaan korkealle edustajalle, unionin toimielimille ja jäsenvaltioille poliittisia ja/tai operatiivisia toimintapolitiikan vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

—

Tarjotaan korkealle edustajalle, unionin toimielimille ja jäsenvaltioille poliittisia ja/tai operatiivisia toimintapolitiikan vaihtoehtoja.

| — | Kehitetään ajatusten, tietojen ja analyysien avulla aseiden leviämisen estämistä, asevalvontaa ja aseriisuntaa koskevia toimia unionin tasolla. |
| --- | --- |

—

Kehitetään ajatusten, tietojen ja analyysien avulla aseiden leviämisen estämistä, asevalvontaa ja aseriisuntaa koskevia toimia unionin tasolla.

2.5   Asesulku- ja aseriisuntakoulutuksen edistäminen ja vahvistaminen

Hanke käsittää seuraavat toimet:

2.5.1   
  EUNPD:n verkko-opiskeluinfrastruktuuri ja kurssien päivittäminen (PRIF:n johdolla)

Hankkeen tarkoitus ja kuvaus

Toimessa keskitytään toisessa ja kolmannessa vaiheessa kehitetyn verkko-opiskeluvälineen levittämiseen ja käyttöön maailmanlaajuisesti. Kurssi koostuu tällä hetkellä 20 opintojaksosta, jotka käsittelevät kaikkia asesulkuun ja aseriisuntaan liittyviä kysymyksiä. Neljännessä vaiheessa päivitetään säännöllisesti kaikkia 20:tä jaksoa, jotta opiskelijat saavat käyttöönsä tuoreimmat tiedot ja luvut. Koska asesulun ja aseriisunnan alalla on viime vuosina tapahtunut mittavia muutoksia, tässä vaiheessa keskitytään päivittämään merkittävästi 15:tä vuosina 2014–2017 kehitettyä alkuperäistä opintojaksoa seuraavilta osin: sisältö, käyttäjäystävällisyys ja käyttöliittymä sekä graafinen ja videosuunnittelu. Näiden muutosten ansiosta opintojaksoja on helpompi pitää ajan tasalla.

Erityistä huomiota kiinnitetään jälleen esteettömyyteen eli näkö- tai kuulovammaisia käyttäjiä varten tehtäviin parannuksiin. Koko kurssin ymmärrettävyyttä parannetaan erikoistuneiden, englantia äidinkielenään puhuvien henkilöiden suorittaman kielellisen tarkistuksen avulla. Oppilaitoksiin kohdistettavien tiedotus- ja tukitoimien jatkamisella helpotetaan verkko-opiskelun sisällyttämistä yliopistojen maisteriohjelmiin ja muuhun koulutustarjontaan sekä kannustetaan verkko-opiskelukurssin maailmanlaajuiseen käyttöön.

Hankkeen tulokset

| — | Pidetään yllä, optimoidaan ja päivitetään nykyinen EUNPD-verkko-opiskelukurssi, jossa käsitellään kaikkia aseiden leviämisen estämisen ja aseriisunnan olennaisia näkökohtia. |
| --- | --- |

—

Pidetään yllä, optimoidaan ja päivitetään nykyinen EUNPD-verkko-opiskelukurssi, jossa käsitellään kaikkia aseiden leviämisen estämisen ja aseriisunnan olennaisia näkökohtia.

| — | Suunnataan kouluttajille ja luennoitsijoille tiedotus- ja avustustoimia aseiden leviämisen estämisen ja aseriisunnan alalla kehitettyjen EU:n oppimisresurssien käytöstä. |
| --- | --- |

—

Suunnataan kouluttajille ja luennoitsijoille tiedotus- ja avustustoimia aseiden leviämisen estämisen ja aseriisunnan alalla kehitettyjen EU:n oppimisresurssien käytöstä.

| — | Suunnataan toimittajille ja nuorille diplomaateille tiedotus- ja avustustoimia aseiden leviämisen estämisen ja aseriisunnan alalla kehitettyjen EU:n oppimisresurssien käytöstä. |
| --- | --- |

—

Suunnataan toimittajille ja nuorille diplomaateille tiedotus- ja avustustoimia aseiden leviämisen estämisen ja aseriisunnan alalla kehitettyjen EU:n oppimisresurssien käytöstä.

| — | Tuetaan asevalvonnan, asesulun ja aseriisunnan opetusta yliopistoseminaareissa. |
| --- | --- |

—

Tuetaan asevalvonnan, asesulun ja aseriisunnan opetusta yliopistoseminaareissa.

| — | Tuetaan verkko-opiskelun ja luokkahuoneessa tapahtuvan opetuksen yhdistämistä (ns. sulautuva opetus). |
| --- | --- |

—

Tuetaan verkko-opiskelun ja luokkahuoneessa tapahtuvan opetuksen yhdistämistä (ns. sulautuva opetus).

| — | Lisätään kaikkialla unionissa sekä kolmansissa maissa syvällistä tietämystä aseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa koskevista EU:n toimintapolitiikoista. |
| --- | --- |

—

Lisätään kaikkialla unionissa sekä kolmansissa maissa syvällistä tietämystä aseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa koskevista EU:n toimintapolitiikoista.

| — | Tarjotaan jatkuvasti päivitettävää avointa oppimisresurssia kaikille aseiden leviämisen estämisen alan tutkimukseen ja ohjelmasuunnitteluun osallistuville sidosryhmille. |
| --- | --- |

—

Tarjotaan jatkuvasti päivitettävää avointa oppimisresurssia kaikille aseiden leviämisen estämisen alan tutkimukseen ja ohjelmasuunnitteluun osallistuville sidosryhmille.

| — | Tarjotaan kriittistä lisätietoa aseiden leviämisen estämisen alan toimijoille ja tutkijoille. |
| --- | --- |

—

Tarjotaan kriittistä lisätietoa aseiden leviämisen estämisen alan toimijoille ja tutkijoille.

2.5.2   

  ”Opetusklinikka” (opetusresurssien keskus) (PRIF:n johdolla)

Hankkeen tarkoitus ja kuvaus

Tällä toimella jatketaan vuosina 2021–2022 aloitettua työtä aseriisunnan, asevalvonnan ja asesulkukoulutuksen vahvistamiseksi EU:ssa. Tähän mennessä on laajan verkkohaun avulla tunnistettu 59 asiaa käsittelevää kurssia, joita on viime aikoina opetettu EU:n yliopistoissa. Asianomaisiin luennoitsijoihin otettiin yhteyttä henkilökohtaisesti. Tuloksena saatiin käyttöön 24 opinto-ohjelmaa. Alustavan arvioinnin tuloksena oli kaksi ohjelmarunkoa ja lyhyitä tiivistelmiä keskeisistä teksteistä. Hankkeen neljännessä vaiheessa kootaan eurooppalaisten ja pohjoisamerikkalaisten yliopistojen kursseja ja laajennetaan hakua länsimaiden ulkopuolelle. Tilastoanalyysia hiotaan ja päivitetään jatkuvasti. Luennoitsijoille ja opettajille tarjotaan lisämateriaalia.

Hankkeen tulokset

| — | Esitetään konsortion verkkosivustolla laaja valikoima oppimistapahtumien opetussuunnitelmia esimerkkeinä ja inspiraation aiheina. |
| --- | --- |

—

Esitetään konsortion verkkosivustolla laaja valikoima oppimistapahtumien opetussuunnitelmia esimerkkeinä ja inspiraation aiheina.

| — | Julkaistaan konsortion verkkosivustolla olemassa olevien kurssien tilastollinen arviointi, jossa tarkastellaan esimerkiksi opetettuja aiheita, teoreettisia lähestymistapoja tai sukupuolten monimuotoisuutta, ja esitellään niitä konferensseissa tai työpajoissa. |
| --- | --- |

—

Julkaistaan konsortion verkkosivustolla olemassa olevien kurssien tilastollinen arviointi, jossa tarkastellaan esimerkiksi opetettuja aiheita, teoreettisia lähestymistapoja tai sukupuolten monimuotoisuutta, ja esitellään niitä konferensseissa tai työpajoissa.

| — | Laaditaan kaksi ohjelmarunkoa uusia opettajia varten ja päivitetään sitä. |
| --- | --- |

—

Laaditaan kaksi ohjelmarunkoa uusia opettajia varten ja päivitetään sitä.

| — | Julkaistaan konsortion verkkosivustolla lyhyitä tiivistelmiä asiaa koskevasta tai puuttuvasta kirjallisuudesta. |
| --- | --- |

—

Julkaistaan konsortion verkkosivustolla lyhyitä tiivistelmiä asiaa koskevasta tai puuttuvasta kirjallisuudesta.

2.5.3   
  Aseiden leviämisen tiedostamista koskeva kurssi (SIPRIn johdolla)

Hankkeen tarkoitus ja kuvaus

Toimessa järjestetään luonnontieteiden ja muiden asiaankuuluvien alojen maisteri- ja jatko-opiskelijoille kuusi kurssia tietoisuuden lisäämiseksi aseiden leviämisriskeistä. Lisäksi rakennetaan yhteyksiä yhteiskunta- ja luonnontieteiden välille, mikä todettiin kiireelliseksi tarpeeksi edellisessä vaiheessa. Tähän sisältyy erillisen opetussuunnitelman laatiminen erilaisia yleisöjä varten (esim. biolääketiede, tekniikan alat tai ydinaineisiin liittyvät alat) ja kahden kurssin järjestäminen vuosittain. Neljännessä vaiheessa kolme näistä kursseista pidetään fyysisesti Tukholmassa; kolme järjestetään virtuaalisesti.

Hankkeen tulokset

| — | Parannetaan luonnontieteiden ja muiden asiaankuuluvien alojen seuraavan sukupolven tutkijoiden valmiuksia asesulkusopimusten ja -politiikkojen aloilla. |
| --- | --- |

—

Parannetaan luonnontieteiden ja muiden asiaankuuluvien alojen seuraavan sukupolven tutkijoiden valmiuksia asesulkusopimusten ja -politiikkojen aloilla.

| — | Edistetään unionin asesulkupolitiikan tavoitetta lisäämällä tietoisuutta aseiden leviämisriskeistä oppialoilla, joihin liittyy merkittäviä leviämisriskejä ja joilla teknologian kehitys on huomattavaa, sekä tilaisuuksia käsitellä aseiden leviämisriskejä teknologisen kehityksen kautta. |
| --- | --- |

—

Edistetään unionin asesulkupolitiikan tavoitetta lisäämällä tietoisuutta aseiden leviämisriskeistä oppialoilla, joihin liittyy merkittäviä leviämisriskejä ja joilla teknologian kehitys on huomattavaa, sekä tilaisuuksia käsitellä aseiden leviämisriskejä teknologisen kehityksen kautta.

| — | Yhdistetään etäopiskelua (verkko-opiskelu) ja paikan päällä annettavaa koulutusta (ns. sulautuva opetus). |
| --- | --- |

—

Yhdistetään etäopiskelua (verkko-opiskelu) ja paikan päällä annettavaa koulutusta (ns. sulautuva opetus).

2.6   Edistetään asesulkuun ja aseriisuntaan liittyviä kysymyksiä nuorten naisten ja seuraavan sukupolven keskuudessa

Hanke käsittää seuraavat toimet:

2.6.1   
  Harjoitteluohjelma (PRIF:n johdolla)

Hankkeen tarkoitus ja kuvaus

Tässä toimessa tarjotaan asesulku- ja aseriisunta-alan eurooppalainen harjoittelupaikka enintään 30 maisteriopiskelijalle tai nuorelle diplomaatille kullekin enintään kolmen kuukauden ajaksi. Konsortio perustaa harjoittelupaikat ja dokumentoi ne. Niissä yhdistyvät osallistuminen tapahtumiin ja työpajoihin, luku- ja kirjoitustehtävät sekä hankkeiden integrointi. Kaikki instituutit, jotka kuuluvat verkostoon, voivat toimia vastaanottavina instituutteina. 24 harjoittelupaikkaa 30:stä varataan eurooppalaisille hakijoille; loput kuusi harjoittelupaikkaa varataan Euroopan ulkopuolelta tuleville hakijoille. Kaikki harjoittelijat kutsutaan mahdollisuuksien mukaan harjoittelun aikana konsortion järjestämiin konferensseihin ja seminaareihin.

Hankkeen tulokset

| — | Parannetaan seuraavan sukupolven tutkijoiden ja alan toimijoiden valmiuksia aseiden leviämisen estämistä koskevan toimintapolitiikan ja ohjelmasuunnittelun alalla. |
| --- | --- |

—

Parannetaan seuraavan sukupolven tutkijoiden ja alan toimijoiden valmiuksia aseiden leviämisen estämistä koskevan toimintapolitiikan ja ohjelmasuunnittelun alalla.

| — | Lisätään syvällistä tietämystä aseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa koskevista unionin toimintapolitiikoista kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

—

Lisätään syvällistä tietämystä aseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa koskevista unionin toimintapolitiikoista kaikkialla unionissa.

| — | Parannetaan ymmärtämystä unionin strategioista, toimintapolitiikoista ja aseiden leviämisen estämisen toimintamalleista. |
| --- | --- |

—

Parannetaan ymmärtämystä unionin strategioista, toimintapolitiikoista ja aseiden leviämisen estämisen toimintamalleista.

| — | Perustetaan alan nuorten toimijoiden ja akateemisen yhteisön edustajien verkostoja ja helpotetaan käytännön yhteistyötä. |
| --- | --- |

—

Perustetaan alan nuorten toimijoiden ja akateemisen yhteisön edustajien verkostoja ja helpotetaan käytännön yhteistyötä.

| — | Vahvistetaan valmiuksien kehittämistä verkostossa joukkotuhoaseita sekä pienaseita ja kevyitä aseita koskevista unionin toimintapolitiikoista. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan valmiuksien kehittämistä verkostossa joukkotuhoaseita sekä pienaseita ja kevyitä aseita koskevista unionin toimintapolitiikoista.

2.6.2   
  Seuraavaa sukupolvea ja nuoria naisia koskevat toimet sekä mentorointiohjelma (VCDNP:n johdolla)

Hankkeen tarkoitus ja kuvaus

Hankkeen taustalla on asesulun, aseriisunnan ja asevalvonnan alan asiantuntijoiden ja toimijoiden epätasapainoinen ikä- ja sukupuolijakauma. Hankkeen tavoitteena on tutustuttaa perus- ja jatko-opiskelijat asesulku-, aseriisunta- ja asevalvontakysymyksiin, lisätä heidän tietoisuuttaan niistä ja kannustaa heitä osallistumaan asiaankuuluvia aiheita käsitteleviin tapahtumiin ja työpajoihin. Toimen neljännessä vaiheessa järjestetään vuosittain kaksi henkilökohtaista tutustumiskäyntiä eurooppalaisiin yliopistoihin alan näkyvyyden ja nuorten tutkijoiden mahdollisuuksien parantamiseksi. Toimessa järjestetään myös temaattisia verkkoseminaareja, joissa myös annetaan aina tietoa nuorten uramahdollisuuksista tai -poluista.

Jotta lisättäisiin naisten osuutta alalla, hankkeen neljännessä vaiheessa toteutetaan lisäksi vuosittain virallinen (vuoden pituinen) mentorointiohjelma, jossa saatetaan yhteen 20 nuorta naista ja 20 mentoria tarkoituksena parantaa henkilökohtaisia verkostoja, lisätä alan tuntemusta ja saada uraneuvontaa. Mentorointiohjelmaan liittyy asiantuntijakokouksia, yhteistilaisuuksia ja taitojen kehittämistä käsitteleviä työpajoja.

Hankkeen tulokset

| — | Kehitetään seuraavan sukupolven tutkijoiden ja alan toimijoiden valmiuksia aseiden leviämisen estämisen, aseriisunnan ja asevalvonnan alalla. |
| --- | --- |

—

Kehitetään seuraavan sukupolven tutkijoiden ja alan toimijoiden valmiuksia aseiden leviämisen estämisen, aseriisunnan ja asevalvonnan alalla.

| — | Parannetaan alan ja asiaankuuluvien EU:n politiikkojen tuntemusta. |
| --- | --- |

—

Parannetaan alan ja asiaankuuluvien EU:n politiikkojen tuntemusta.

| — | Lisätään tietoisuutta nuorten tutkijoiden, erityisesti naisten, mahdollisuuksista osallistua aktiivisemmin toimintaan asesulun, aseriisunnan ja asevalvonnan alalla. |
| --- | --- |

—

Lisätään tietoisuutta nuorten tutkijoiden, erityisesti naisten, mahdollisuuksista osallistua aktiivisemmin toimintaan asesulun, aseriisunnan ja asevalvonnan alalla.

| — | Vahvistetaan nuorten toimijoiden keskinäisiä sekä nuorten toimijoiden ja vakiintuneiden asiantuntijoiden välisiä verkostoja. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan nuorten toimijoiden keskinäisiä sekä nuorten toimijoiden ja vakiintuneiden asiantuntijoiden välisiä verkostoja.

| — | Pidetään tiiviimmin yhteyttä nuoriin tutkijoihin, jotka ovat kiinnostuneita oppimaan lisää alasta ja hakeutumaan alalle. |
| --- | --- |

—

Pidetään tiiviimmin yhteyttä nuoriin tutkijoihin, jotka ovat kiinnostuneita oppimaan lisää alasta ja hakeutumaan alalle.

2.7   YK:n Disarmament Fellows -ohjelman vierailu Brysseliin (VCDNP:N johdolla)

Hankkeen tarkoitus ja kuvaus

YK:n Disarmament Fellows -ohjelmaan kuuluvassa hankkeessa tarjotaan 2–3-päiväinen opintokäynti Brysseliin, Belgiaan. Käynnin aikana osallistujat saavat lisätietoa EU:sta, sen politiikoista, toiminnasta ja toimielimistä. Opintokäynti sovitetaan aikataulullisesti yhteen ohjelman eurooppalaisen osan kanssa. Ohjelman tarkoituksena on antaa kattava yleiskuva EU:n keskeisistä toimielimistä ja päätöksentekoelimistä, etenkin niistä, jotka liittyvät asesulkuun ja aseriisuntaan, ja tarjota temaattisia esityksiä EU:n toiminnasta tällä alalla, myös kolmansille maille tarjottavista tukiohjelmista.

Hankkeen tulokset

| — | Lisätään tietämystä EU:n toiminnasta ja toimielimistä ja sen politiikoista sekä kolmansissa maissa toteutettavista asesulkua ja aseriisuntaa koskevista tukiohjelmista ja parannetaan niiden näkyvyyttä. |
| --- | --- |

—

Lisätään tietämystä EU:n toiminnasta ja toimielimistä ja sen politiikoista sekä kolmansissa maissa toteutettavista asesulkua ja aseriisuntaa koskevista tukiohjelmista ja parannetaan niiden näkyvyyttä.

| — | Parannetaan kumppanimaiden ja kolmansien maiden asiantuntemusta joukkotuhoaseita sekä pienaseita ja kevyitä aseita koskevissa kysymyksissä. |
| --- | --- |

—

Parannetaan kumppanimaiden ja kolmansien maiden asiantuntemusta joukkotuhoaseita sekä pienaseita ja kevyitä aseita koskevissa kysymyksissä.

| — | Lisätään yhteistyötä YK:n aseriisuntatoimiston kanssa ja panostusta YK:n Disarmament Fellowship -ohjelman koulutustoimiin. |
| --- | --- |

—

Lisätään yhteistyötä YK:n aseriisuntatoimiston kanssa ja panostusta YK:n Disarmament Fellowship -ohjelman koulutustoimiin.

2.8   Tiedotus ja viestintä (FRS: johdolla)

Hanke käsittää seuraavat toimet:

Verkkosivusto, verkkoalusta ja tiedotus (FRS:n johdolla)

Hankkeen tarkoitus ja kuvaus

Tämä toimi tarjoaa välineet konsortion verkkosivuston ja sosiaalisten verkostojen (Twitter, LinkedIn, Youtube) verkkoisännöintiä, verkkosuunnittelua ja teknistä ylläpitoa varten. Sen jälkeen kun edellisessä vaiheessa on luotu digitaalinen yhteistyöalusta viestinnän, yhteistyön ja parhaiden käytäntöjen jakamisen helpottamiseksi verkostossa, tämä toimi käsittää alustan yhteisön hallinnoinnin, päivitykset ja teknisen ylläpidon. Verkoston jäsenet osallistuvat välittömämmin tämän digitaalisen yhteistyöalustan kautta toimimalla foorumilla vuorovaikutuksessa, jakamalla resurssejaan ja tulevia tapahtumiaan sekä antamalla ajantasaista tietoa asiantuntijoistaan ja instituutistaan. Kukin yksittäinen tutkija voi luoda alustalle erityisen profiilin, saada tietoa EUNPDC:stä ja verkostosta ja olla vuorovaikutuksessa muiden käyttäjien kanssa. Lisäksi:

| — | Konsortion ja muiden verkoston jäsenten julkaisuja, tapahtumia ja työmahdollisuuksia edistetään ja tuetaan edelleen eri alustoilla. |
| --- | --- |

—

Konsortion ja muiden verkoston jäsenten julkaisuja, tapahtumia ja työmahdollisuuksia edistetään ja tuetaan edelleen eri alustoilla.

| — | Konsortion järjestämistä konferensseista tiedotetaan edelleen ja ne dokumentoidaan verkkosivustolla (tausta-aineistot, käsiteltävät asiat, esitelmät, mahdollisuuksien mukaan videolähetykset avoimista kokouksista). |
| --- | --- |

—

Konsortion järjestämistä konferensseista tiedotetaan edelleen ja ne dokumentoidaan verkkosivustolla (tausta-aineistot, käsiteltävät asiat, esitelmät, mahdollisuuksien mukaan videolähetykset avoimista kokouksista).

| — | Konsortion koulutusmahdollisuuksia, kuten verkko-opiskelukurssia, opetusresursseja, nuoria naisia ja seuraavaa sukupolvea koskevaa aloitetta sekä apuraha- ja harjoittelumahdollisuuksia, tuodaan edelleen esiin verkkosivuston asianomaisessa osiossa. |
| --- | --- |

—

Konsortion koulutusmahdollisuuksia, kuten verkko-opiskelukurssia, opetusresursseja, nuoria naisia ja seuraavaa sukupolvea koskevaa aloitetta sekä apuraha- ja harjoittelumahdollisuuksia, tuodaan edelleen esiin verkkosivuston asianomaisessa osiossa.

| — | Verkkosivuston ja alustan välille luodaan linkkejä, jotta varmistetaan kaikkien konsortion käyttämien tiedotus- ja viestintävälineiden integrointi ja säännöllinen päivittäminen. |
| --- | --- |

—

Verkkosivuston ja alustan välille luodaan linkkejä, jotta varmistetaan kaikkien konsortion käyttämien tiedotus- ja viestintävälineiden integrointi ja säännöllinen päivittäminen.

| — | Uutiskirjettä julkaistaan edelleen kuukausittain. Jokaisessa numerossa on 1) foorumi, jossa verkoston edustajat voivat tuoda esiin tutkimustoimiaan keskittyen viimeksi aloitettuihin toimiin, b) ajantasaista tietoa konsortion toiminnasta, c) uutisia verkoston jäsenten toiminnasta, d) toimituksellinen osio, jossa käsitellään EU:n politiikan kannalta merkityksellisiä asesulku- ja aseriisuntakysymyksiä. |
| --- | --- |

—

Uutiskirjettä julkaistaan edelleen kuukausittain. Jokaisessa numerossa on 1) foorumi, jossa verkoston edustajat voivat tuoda esiin tutkimustoimiaan keskittyen viimeksi aloitettuihin toimiin, b) ajantasaista tietoa konsortion toiminnasta, c) uutisia verkoston jäsenten toiminnasta, d) toimituksellinen osio, jossa käsitellään EU:n politiikan kannalta merkityksellisiä asesulku- ja aseriisuntakysymyksiä.

2.8.1   
  EU:n asesulku- ja aseriisuntapodcastin tuottaminen (IISS-Europen johdolla)

Hankkeen tarkoitus ja kuvaus

Toimessa on tarkoitus käynnistää EUNPDC:n podcast-lähetys, jossa käsitellään konsortion toimeksiantoon kuuluvia temaattisia kysymyksiä. Hankkeen neljänteen vaiheeseen kuuluvassa, IISS-Europen isännöimässä podcast-sarjassa tuotetaan enimmillään 36 jaksoa.

Hanketoimien tulokset

| — | Lisätään unionin toimielinten, jäsenvaltioiden, kansalaisyhteiskunnan ja kolmansien maiden tietoisuutta ja tietämystä tavanomaisiin aseisiin, joukkotuhoaseisiin ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmiin liittyvistä uhkista, jotta ne pystyvät parantamaan ennakointia. |
| --- | --- |

—

Lisätään unionin toimielinten, jäsenvaltioiden, kansalaisyhteiskunnan ja kolmansien maiden tietoisuutta ja tietämystä tavanomaisiin aseisiin, joukkotuhoaseisiin ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmiin liittyvistä uhkista, jotta ne pystyvät parantamaan ennakointia.

| — | Tehdään joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä sekä pienaseita ja kevyitä aseita koskevia EU:n strategioita tunnetuksi kansalaisyhteiskunnan keskuudessa. |
| --- | --- |

—

Tehdään joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä sekä pienaseita ja kevyitä aseita koskevia EU:n strategioita tunnetuksi kansalaisyhteiskunnan keskuudessa.

| — | Varmistetaan unionin ja ajatushautomoiden verkoston välistä viestintäkanavaa. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan unionin ja ajatushautomoiden verkoston välistä viestintäkanavaa.

| — | Hallinnoidaan sellaista sivustoa, jolla asesulkualan ajatushautomot voivat jatkuvasti keskustella joukkotuhoaseiden leviämiseen ja tavanomaisiin aseisiin, myös pienaseisiin ja kevyisiin aseisiin, liittyviä kysymyksiä koskevista riippumattomista näkemyksistään ja analyyseistaan. |
| --- | --- |

—

Hallinnoidaan sellaista sivustoa, jolla asesulkualan ajatushautomot voivat jatkuvasti keskustella joukkotuhoaseiden leviämiseen ja tavanomaisiin aseisiin, myös pienaseisiin ja kevyisiin aseisiin, liittyviä kysymyksiä koskevista riippumattomista näkemyksistään ja analyyseistaan.

| — | Laajennetaan, hallinnoidaan ja päivitetään nykyistä riippumattomien ajatushautomoiden verkostoa. |
| --- | --- |

—

Laajennetaan, hallinnoidaan ja päivitetään nykyistä riippumattomien ajatushautomoiden verkostoa.

| — | Tarjotaan mahdollisuus ladata jatkuvasti ilmaiseksi verkosta verkoston kokousten asiakirjoja ja niiden riippumattomien ajatushautomoiden asiakirjoja, jotka saattavat olla halukkaita jakamaan tutkimustuloksiaan ilman taloudellista korvausta. |
| --- | --- |

—

Tarjotaan mahdollisuus ladata jatkuvasti ilmaiseksi verkosta verkoston kokousten asiakirjoja ja niiden riippumattomien ajatushautomoiden asiakirjoja, jotka saattavat olla halukkaita jakamaan tutkimustuloksiaan ilman taloudellista korvausta.

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/88 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/88

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/598,

annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022,

Euroopan talousalueesta tehdyllä sopimuksella perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta mainitun sopimuksen alkuperäsääntöjä koskevan pöytäkirjan 4 muuttamiseen ja päätöksen (EU) 2020/2058 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unioni teki neuvoston ja komission päätöksellä 94/1/EHTY, EY (1) sopimuksen Euroopan talousalueesta, jäljempänä ’ETA-sopimus’, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994. |
| --- | --- |

(1)

Unioni teki neuvoston ja komission päätöksellä 94/1/EHTY, EY (1) sopimuksen Euroopan talousalueesta, jäljempänä ’ETA-sopimus’, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

| (2) | ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 4 vahvistetaan alkuperäsäännöt. ETA-sopimuksen 98 artiklan nojalla ETA-sopimuksen 92 artiklalla perustettu ETA:n sekakomitea, jäljempänä ’sekakomitea’, voi päättää pöytäkirjan 4 muuttamisesta. |
| --- | --- |

(2)

ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 4 vahvistetaan alkuperäsäännöt. ETA-sopimuksen 98 artiklan nojalla ETA-sopimuksen 92 artiklalla perustettu ETA:n sekakomitea, jäljempänä ’sekakomitea’, voi päättää pöytäkirjan 4 muuttamisesta.

| (3) | Sekakomitea hyväksyy ennen vuoden 2023 loppua pidettävässä seuraavassa kokouksessaan päätöksen pöytäkirjan 4 muuttamisesta, jäljempänä ’päätös’. |
| --- | --- |

(3)

Sekakomitea hyväksyy ennen vuoden 2023 loppua pidettävässä seuraavassa kokouksessaan päätöksen pöytäkirjan 4 muuttamisesta, jäljempänä ’päätös’.

| (4) | On aiheellista määrittää kanta, joka otetaan unionin puolesta sekakomiteassa, koska päätöksellä tulee olemaan oikeusvaikutuksia unionissa. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista määrittää kanta, joka otetaan unionin puolesta sekakomiteassa, koska päätöksellä tulee olemaan oikeusvaikutuksia unionissa.

| (5) | Unioni teki neuvoston päätöksellä 2013/94/EU (2) etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, joka tuli voimaan 1 päivänä toukokuuta 2012. Siinä vahvistetaan yleissopimuksen sopimuspuolten välillä tehtyjen asiaankuuluvien kahdenvälisten vapaakauppasopimusten nojalla kaupattavien tavaroiden alkuperää koskevat määräykset, joita sovelletaan rajoittamatta kuitenkaan mainituissa kahdenvälisissä sopimuksissa määrättyjen periaatteiden noudattamista. |
| --- | --- |

(5)

Unioni teki neuvoston päätöksellä 2013/94/EU (2) etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, joka tuli voimaan 1 päivänä toukokuuta 2012. Siinä vahvistetaan yleissopimuksen sopimuspuolten välillä tehtyjen asiaankuuluvien kahdenvälisten vapaakauppasopimusten nojalla kaupattavien tavaroiden alkuperää koskevat määräykset, joita sovelletaan rajoittamatta kuitenkaan mainituissa kahdenvälisissä sopimuksissa määrättyjen periaatteiden noudattamista.

| (6) | Yleissopimuksen muutoksesta käytyjen keskustelujen tuloksena laadittiin uudet nykyaikaistetut ja joustavammat alkuperäsäännöt, jotka on määrä sisällyttää yleissopimukseen. ETA-sopimuksen sopimuspuolet ovat sopineet soveltavansa mahdollisimman pian muutetun yleissopimuksen sääntöihin perustuvia vaihtoehtoisia alkuperäsääntöjä, joita voidaan käyttää kahdenvälisesti vaihtoehtona yleissopimuksen alkuperäsäännöille siihen asti, kun yleissopimuksen muutos tehdään ja se tulee voimaan, jäljempänä ’siirtymäsäännöt’. (3) Päätöksessä määrätään näin ollen myös siirtymäsäännöistä. |
| --- | --- |

(6)

Yleissopimuksen muutoksesta käytyjen keskustelujen tuloksena laadittiin uudet nykyaikaistetut ja joustavammat alkuperäsäännöt, jotka on määrä sisällyttää yleissopimukseen. ETA-sopimuksen sopimuspuolet ovat sopineet soveltavansa mahdollisimman pian muutetun yleissopimuksen sääntöihin perustuvia vaihtoehtoisia alkuperäsääntöjä, joita voidaan käyttää kahdenvälisesti vaihtoehtona yleissopimuksen alkuperäsäännöille siihen asti, kun yleissopimuksen muutos tehdään ja se tulee voimaan, jäljempänä ’siirtymäsäännöt’. (3) Päätöksessä määrätään näin ollen myös siirtymäsäännöistä.

| (7) | Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) valtiot hylkäsivät teknisistä syistä sekakomitean päätösluonnoksen tekstin, johon neuvosto perusti päätöksessä (EU) 2020/2058 (4) olevan kantansa, tavaroiden vapaata liikkuvuutta käsittelevän ETA:n yhteisen alakomitean 30 päivänä kesäkuuta 2021 pidetyssä kokouksessa. Sen vuoksi päätös (EU) 2020/2058 olisi selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi kumottava ja neuvoston olisi määritettävä uusi kanta, jonka unioni ottaa sekakomiteassa pöytäkirjan 4 muuttamiseen. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) valtiot hylkäsivät teknisistä syistä sekakomitean päätösluonnoksen tekstin, johon neuvosto perusti päätöksessä (EU) 2020/2058 (4) olevan kantansa, tavaroiden vapaata liikkuvuutta käsittelevän ETA:n yhteisen alakomitean 30 päivänä kesäkuuta 2021 pidetyssä kokouksessa. Sen vuoksi päätös (EU) 2020/2058 olisi selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi kumottava ja neuvoston olisi määritettävä uusi kanta, jonka unioni ottaa sekakomiteassa pöytäkirjan 4 muuttamiseen.

| (8) | ETA-sopimuksen sopimuspuolet alkoivat 1 päivästä syyskuuta 2021 soveltaa siirtymäsääntöjä keskenään kahdenvälisesti. Sen vuoksi on aiheellista soveltaa päätöstä takautuvasti 1 päivästä syyskuuta 2021 sen 4 artiklassa säädetyin edellytyksin, jotta varmistetaan alkuperäsääntöjen johdonmukainen soveltaminen ETA:ssa. |
| --- | --- |

(8)

ETA-sopimuksen sopimuspuolet alkoivat 1 päivästä syyskuuta 2021 soveltaa siirtymäsääntöjä keskenään kahdenvälisesti. Sen vuoksi on aiheellista soveltaa päätöstä takautuvasti 1 päivästä syyskuuta 2021 sen 4 artiklassa säädetyin edellytyksin, jotta varmistetaan alkuperäsääntöjen johdonmukainen soveltaminen ETA:ssa.

| (9) | Unionin kannan sekakomiteassa olisi sen vuoksi perustuttava tähän liitettyyn päätösluonnokseen, |
| --- | --- |

(9)

Unionin kannan sekakomiteassa olisi sen vuoksi perustuttava tähän liitettyyn päätösluonnokseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Euroopan talousalueesta tehdyllä sopimuksella perustetussa sekakomiteassa unionin puolesta otettava kanta mainitun sopimuksen pöytäkirjan 4 muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn sekakomitean päätösluonnokseen.

2 artikla

Kumotaan päätös (EU) 2020/2058.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään, ja sen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2023.

Tehty Luxemburgissa 5 päivänä huhtikuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. LE MAIRE

---

(1)  Neuvoston ja komission päätös 94/1/EHTY, EY, tehty 13 päivänä joulukuuta 1993, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan, Islannin tasavallan, Liechtensteinin ruhtinaskunnan, Norjan kuningaskunnan, Ruotsin kuningaskunnan ja Sveitsin valaliiton välisen Euroopan talousaluetta koskevan sopimuksen tekemisestä (EYVL L 1, 3.1.1994, s. 1).

1

(2)  Neuvoston päätös 2013/94/EU, annettu 26 päivänä maaliskuuta 2012, etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen tekemisestä (EUVL L 54, 26.2.2013, s. 3).

2

(3)  Ks. neuvoston päätös (EU) 2020/2056, annettu 7 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välisellä sopimuksella perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta mainitun sopimuksen muuttamiseen korvaamalla sen käsitteen ”alkuperätuotteet” määrittelyä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskeva pöytäkirja N:o 3 (EUVL L 424, 15.12.2020, s. 15) ja neuvoston päätös (EU) 2020/2057, annettu 7 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan talousyhteisön ja Islannin tasavallan välisellä sopimuksella perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta mainitun sopimuksen muuttamiseen korvaamalla sen käsitteen ”alkuperätuotteet” määrittelyä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskeva pöytäkirja N:o 3 (EUVL L 424, 15.12.2020, s. 17).

3

(4)  Neuvoston päätös (EU) 2020/2058, annettu 7 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan talousalueesta tehdyllä sopimuksella perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta mainitun sopimuksen pöytäkirjan 4 (alkuperäsäännöt) muuttamiseen (EUVL L 424, 15.12.2020, s. 19).

4

---

LUONNOS

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../2022,

annettu ... päivänä ...kuuta ...,

ETA-sopimuksen alkuperäsääntöjä koskevan pöytäkirjan 4 muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | ETA-sopimuksen 9 artiklassa viitataan ETA-sopimuksen pöytäkirjaan 4, jäljempänä ’pöytäkirja 4’, jossa vahvistetaan alkuperäsäännöt. |
| --- | --- |

(1)

ETA-sopimuksen 9 artiklassa viitataan ETA-sopimuksen pöytäkirjaan 4, jäljempänä ’pöytäkirja 4’, jossa vahvistetaan alkuperäsäännöt.

| (2) | Etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen (1), jäljempänä ’yleissopimus’, tarkoituksena on siirtää yleissopimuksen sopimuspuolten välillä tehdyissä kahdenvälisissä vapaakauppasopimuksissa vahvistetut nykyiset kahdenväliset alkuperäsääntöjärjestelmät monenväliseen kehykseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainituissa kahdenvälisissä sopimuksissa määrättyjen periaatteiden noudattamista. |
| --- | --- |

(2)

Etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen (1), jäljempänä ’yleissopimus’, tarkoituksena on siirtää yleissopimuksen sopimuspuolten välillä tehdyissä kahdenvälisissä vapaakauppasopimuksissa vahvistetut nykyiset kahdenväliset alkuperäsääntöjärjestelmät monenväliseen kehykseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainituissa kahdenvälisissä sopimuksissa määrättyjen periaatteiden noudattamista.

| (3) | Unioni, Norja ja Liechtenstein allekirjoittivat yleissopimuksen 15 päivänä kesäkuuta 2011 ja Islanti 30 päivänä kesäkuuta 2011. |
| --- | --- |

(3)

Unioni, Norja ja Liechtenstein allekirjoittivat yleissopimuksen 15 päivänä kesäkuuta 2011 ja Islanti 30 päivänä kesäkuuta 2011.

| (4) | Unioni talletti hyväksymiskirjansa yleissopimuksen tallettajalle 26 päivänä maaliskuuta 2012, Norja 9 päivänä marraskuuta 2011, Islanti 12 päivänä maaliskuuta 2012 ja Liechtenstein 28 päivänä marraskuuta 2011. Näin ollen ja yleissopimuksen 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti yleissopimus tuli voimaan Liechtensteinin ja Norjan osalta 1 päivänä tammikuuta 2012 ja Islannin ja unionin osalta 1 päivänä toukokuuta 2012. |
| --- | --- |

(4)

Unioni talletti hyväksymiskirjansa yleissopimuksen tallettajalle 26 päivänä maaliskuuta 2012, Norja 9 päivänä marraskuuta 2011, Islanti 12 päivänä maaliskuuta 2012 ja Liechtenstein 28 päivänä marraskuuta 2011. Näin ollen ja yleissopimuksen 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti yleissopimus tuli voimaan Liechtensteinin ja Norjan osalta 1 päivänä tammikuuta 2012 ja Islannin ja unionin osalta 1 päivänä toukokuuta 2012.

| (5) | ETA-sopimuksen sopimuspuolet ovat sopineet soveltavansa muutetun yleissopimuksen sääntöihin perustuvia vaihtoehtoisia alkuperäsääntöjä, joita voidaan käyttää kahdenvälisesti vaihtoehtona yleissopimuksen alkuperäsäännöille siihen asti, kun yleissopimuksen muutos tehdään ja se tulee voimaan, lisäämällä pöytäkirjaan 4 lisäyksen A. |
| --- | --- |

(5)

ETA-sopimuksen sopimuspuolet ovat sopineet soveltavansa muutetun yleissopimuksen sääntöihin perustuvia vaihtoehtoisia alkuperäsääntöjä, joita voidaan käyttää kahdenvälisesti vaihtoehtona yleissopimuksen alkuperäsäännöille siihen asti, kun yleissopimuksen muutos tehdään ja se tulee voimaan, lisäämällä pöytäkirjaan 4 lisäyksen A.

| (6) | Pöytäkirja 4 olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(6)

Pöytäkirja 4 olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan pöytäkirja 4 tämän pöytäkirjan liitteessä olevan mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan [... päivänä ...kuuta ...], jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty (*1). Sitä sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2021.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

4 artikla

Tämän päätöksen soveltamista varten alkuperäselvitykset voidaan antaa taannehtivasti sellaisen viennin osalta, joka on tapahtunut 1 päivän syyskuuta 2021 ja tämän päätöksen voimaantulopäivän välisenä aikana.

Tehty ...

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

ETA:n sekakomitean

sihteerit

---

(1)  
  EUVL L 54, 26.2.2013, s. 4.

1

(*1)  [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.]

*1

---

LIITE

ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖKSEEN N:o .../...

Lisätään pöytäkirjan 4 loppuun seuraavaa:

”LISÄYS A

VAIHTOEHTOISESTI SOVELLETTAVAT ALKUPERÄSÄÄNNÖT

Säännöt, joita sovelletaan valinnaisesti etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, sopimuspuolissa yleissopimuksen muutoksen tekemiseen ja voimaantuloon asti,

jäljempänä ’säännöt’ tai ’siirtymäsäännöt’

KÄSITTEEN ”ALKUPERÄTUOTTEET” MÄÄRITTELY JA HALLINNOLLISEN YHTEISTYÖN MENETELMÄT

SISÄLLYSLUETTELO

| I OSASTO | YLEISET MÄÄRÄYKSET |
| --- | --- |

I OSASTO

| 1 artikla | Määritelmät |
| --- | --- |

1 artikla

| II OSASTO | KÄSITTEEN ”ALKUPERÄTUOTTEET” MÄÄRITTELY |
| --- | --- |

II OSASTO

| 2 artikla | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

2 artikla

| 3 artikla | Kokonaan tuotetut tuotteet |
| --- | --- |

3 artikla

| 4 artikla | Riittävä valmistus tai käsittely |
| --- | --- |

4 artikla

| 5 artikla | Toleranssisääntö |
| --- | --- |

5 artikla

| 6 artikla | Riittämätön valmistus tai käsittely |
| --- | --- |

6 artikla

| 7 artikla | Alkuperäkumulaatio |
| --- | --- |

7 artikla

| 8 artikla | Alkuperäkumulaation soveltamisedellytykset |
| --- | --- |

8 artikla

| 9 artikla | Kelpuuttamisen yksikkö |
| --- | --- |

9 artikla

| 10 artikla | Sarjat |
| --- | --- |

10 artikla

| 11 artikla | Neutraalit tekijät |
| --- | --- |

11 artikla

| 12 artikla | Kirjanpidollinen erottelu |
| --- | --- |

12 artikla

| III OSASTO | ALUEESEEN LIITTYVÄT VAATIMUKSET |
| --- | --- |

III OSASTO

| 13 artikla | Alueperiaate |
| --- | --- |

13 artikla

| 14 artikla | Muuttumattomuus |
| --- | --- |

14 artikla

| 15 artikla | Näyttelyt |
| --- | --- |

15 artikla

| IV OSASTO | TULLINPALAUTUS TAI TULLEISTA VAPAUTTAMINEN |
| --- | --- |

IV OSASTO

| 16 artikla | Tullinpalautus tai tulleista vapauttaminen |
| --- | --- |

16 artikla

| V OSASTO | ALKUPERÄSELVITYS |
| --- | --- |

V OSASTO

| 17 artikla | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

17 artikla

| 18 artikla | Alkuperäilmoituksen laatimisedellytykset |
| --- | --- |

18 artikla

| 19 artikla | Valtuutettu viejä |
| --- | --- |

19 artikla

| 20 artikla | EUR.1-tavaratodistuksen antamismenettely |
| --- | --- |

20 artikla

| 21 artikla | Jälkikäteen annetut EUR.1-tavaratodistukset |
| --- | --- |

21 artikla

| 22 artikla | EUR.1-tavaratodistuksen kaksoiskappaleen antaminen |
| --- | --- |

22 artikla

| 23 artikla | Alkuperäselvityksen voimassaolo |
| --- | --- |

23 artikla

| 24 artikla | Vapaa-alueet |
| --- | --- |

24 artikla

| 25 artikla | Tuontivaatimukset |
| --- | --- |

25 artikla

| 26 artikla | Tuonti osalähetyksinä |
| --- | --- |

26 artikla

| 27 artikla | Poikkeukset alkuperäselvityksen toimittamisesta |
| --- | --- |

27 artikla

| 28 artikla | Poikkeavuudet ja muotovirheet |
| --- | --- |

28 artikla

| 29 artikla | Tavarantoimittajan ilmoitukset |
| --- | --- |

29 artikla

| 30 artikla | Euroina ilmaistavat määrät |
| --- | --- |

30 artikla

| VI OSASTO | YHTEISTYÖN JA ASIAKIRJANÄYTÖN PERIAATTEET |
| --- | --- |

VI OSASTO

| 31 artikla | Asiakirjanäyttö, alkuperäselvitysten ja todistusasiakirjojen säilyttäminen |
| --- | --- |

31 artikla

| 32 artikla | Riitojen ratkaiseminen |
| --- | --- |

32 artikla

| VII OSASTO | HALLINNOLLINEN YHTEISTYÖ |
| --- | --- |

VII OSASTO

| 33 artikla | Ilmoitukset ja yhteistyö |
| --- | --- |

33 artikla

| 34 artikla | Alkuperäselvitysten tarkastaminen |
| --- | --- |

34 artikla

| 35 artikla | Tavarantoimittajan ilmoitusten tarkastaminen |
| --- | --- |

35 artikla

| 36 artikla | Seuraamukset |
| --- | --- |

36 artikla

| VIII OSASTO | LISÄYKSEN A SOVELTAMINEN |
| --- | --- |

VIII OSASTO

| 37 artikla | Liechtenstein |
| --- | --- |

37 artikla

| 38 artikla | San Marinon tasavalta |
| --- | --- |

38 artikla

| 39 artikla | Andorran ruhtinaskunta |
| --- | --- |

39 artikla

| 40 artikla | Ceuta ja Melilla |
| --- | --- |

40 artikla

Liiteluettelo

| LIITE I: | Alkuhuomautukset liitteen II luetteloon |
| --- | --- |

LIITE I:

| LIITE II: | Luettelo ei-alkuperäaineksiin sovellettavasta valmistuksesta tai käsittelystä, joka on tehtävä, jotta valmistettu tuote voi saada alkuperäaseman |
| --- | --- |

LIITE II:

| LIITE III: | Alkuperäilmoituksen teksti |
| --- | --- |

LIITE III:

| LIITE IV: | EUR.1-tavaratodistuksen ja EUR.1-tavaratodistushakemuksen mallit |
| --- | --- |

LIITE IV:

| LIITE V: | Ceutan ja Melillan alkuperätuotteita koskevat erityisedellytykset |
| --- | --- |

LIITE V:

| LIITE VI: | Tavarantoimittajan ilmoitus |
| --- | --- |

LIITE VI:

| LIITE VII: | Tavarantoimittajan pitkäaikaisilmoitus |
| --- | --- |

LIITE VII:

I OSASTO

YLEISET MÄÄRÄYKSET

1 artikla

Määritelmät

Näitä sääntöjä sovellettaessa

| a) | ’soveltavalla sopimuspuolella’ tarkoitetaan yleissopimuksen sopimuspuolta, joka sisällyttää nämä säännöt yleissopimuksen toisen sopimuspuolen kanssa tekemiinsä etuuskohtelukauppaa koskeviin kahdenvälisiin sopimuksiin, ja se kattaa ETA-sopimuksen sopimuspuolet; |
| --- | --- |

a)

’soveltavalla sopimuspuolella’ tarkoitetaan yleissopimuksen sopimuspuolta, joka sisällyttää nämä säännöt yleissopimuksen toisen sopimuspuolen kanssa tekemiinsä etuuskohtelukauppaa koskeviin kahdenvälisiin sopimuksiin, ja se kattaa ETA-sopimuksen sopimuspuolet;

| b) | ’ryhmillä’, ’nimikkeillä’ ja ’alanimikkeillä’ (neli- tai kuusinumeroisia) ryhmiä, nimikkeitä ja alanimikkeitä, joita käytetään harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän muodostavassa nimikkeistössä, jäljempänä ’harmonoitu järjestelmä’, sellaisena kuin se on muutettuna tulliyhteistyöneuvoston 26 päivänä kesäkuuta 2004 antamalla suosituksella; |
| --- | --- |

b)

’ryhmillä’, ’nimikkeillä’ ja ’alanimikkeillä’ (neli- tai kuusinumeroisia) ryhmiä, nimikkeitä ja alanimikkeitä, joita käytetään harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän muodostavassa nimikkeistössä, jäljempänä ’harmonoitu järjestelmä’, sellaisena kuin se on muutettuna tulliyhteistyöneuvoston 26 päivänä kesäkuuta 2004 antamalla suosituksella;

| c) | ilmaisulla ’luokitella’ tavaran luokittelua harmonoidun järjestelmän tiettyyn nimikkeeseen tai alanimikkeeseen; |
| --- | --- |

c)

ilmaisulla ’luokitella’ tavaran luokittelua harmonoidun järjestelmän tiettyyn nimikkeeseen tai alanimikkeeseen;

| d) | ’lähetyksellä’ tuotteita, jotka joko






  (i) | lähetetään samanaikaisesti yhdeltä viejältä yhdelle vastaanottajalle; tai |
| --- | --- | --- |

d)

’lähetyksellä’ tuotteita, jotka joko

(i)

lähetetään samanaikaisesti yhdeltä viejältä yhdelle vastaanottajalle; tai

| (ii) | jotka kattaa sellainen yksi kuljetusasiakirja, joka kattaa kuljetuksen viejältä vastaanottajalle, tai jos tällaista asiakirjaa ei ole, yksi kauppalasku; |
| --- | --- |

(ii)

jotka kattaa sellainen yksi kuljetusasiakirja, joka kattaa kuljetuksen viejältä vastaanottajalle, tai jos tällaista asiakirjaa ei ole, yksi kauppalasku;

| e) | ’osapuolen tai soveltavan sopimuspuolen tulliviranomaisilla’ Euroopan unionin osalta kaikkia Euroopan unionin jäsenvaltioiden tulliviranomaisia; |
| --- | --- |

e)

’osapuolen tai soveltavan sopimuspuolen tulliviranomaisilla’ Euroopan unionin osalta kaikkia Euroopan unionin jäsenvaltioiden tulliviranomaisia;

| f) | ’tullausarvolla’ tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen VII artiklan soveltamisesta vuonna 1994 tehdyn sopimuksen (WTO:n sopimus tullausarvosta) mukaisesti määritettyä arvoa; |
| --- | --- |

f)

’tullausarvolla’ tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen VII artiklan soveltamisesta vuonna 1994 tehdyn sopimuksen (WTO:n sopimus tullausarvosta) mukaisesti määritettyä arvoa;

| g) | ’noudettuna-hinnalla’ sille ETA:n valmistajalle, jonka yrityksessä viimeinen valmistus tai käsittely on suoritettu, tuotteesta maksettua noudettuna-hintaa, johon sisältyvät kaikkien käytettyjen ainesten arvo ja muut sen tuottamiseen liittyvät kustannukset ja josta on vähennetty mahdolliset sisäiset verot, jotka palautetaan tai voidaan palauttaa valmista tuotetta vietäessä. Jos viimeinen valmistus tai käsittely on annettu alihankkijan tehtäväksi, ilmaisulla ’valmistaja’ tarkoitetaan yritystä, joka on teettänyt toiminnan kyseisellä alihankkijalla.
  Jos todellinen maksettu hinta ei vastaa kaikkia tuotteen valmistukseen liittyviä kustannuksia, jotka tosiasiallisesti aiheutuivat ETA:ssa, noudettuna-hinnalla tarkoitetaan kaikkien näiden kustannusten summaa, josta on vähennetty mahdolliset sisäiset verot, jotka palautetaan tai voidaan palauttaa valmista tuotetta vietäessä; |
| --- | --- |

g)

’noudettuna-hinnalla’ sille ETA:n valmistajalle, jonka yrityksessä viimeinen valmistus tai käsittely on suoritettu, tuotteesta maksettua noudettuna-hintaa, johon sisältyvät kaikkien käytettyjen ainesten arvo ja muut sen tuottamiseen liittyvät kustannukset ja josta on vähennetty mahdolliset sisäiset verot, jotka palautetaan tai voidaan palauttaa valmista tuotetta vietäessä. Jos viimeinen valmistus tai käsittely on annettu alihankkijan tehtäväksi, ilmaisulla ’valmistaja’ tarkoitetaan yritystä, joka on teettänyt toiminnan kyseisellä alihankkijalla.

Jos todellinen maksettu hinta ei vastaa kaikkia tuotteen valmistukseen liittyviä kustannuksia, jotka tosiasiallisesti aiheutuivat ETA:ssa, noudettuna-hinnalla tarkoitetaan kaikkien näiden kustannusten summaa, josta on vähennetty mahdolliset sisäiset verot, jotka palautetaan tai voidaan palauttaa valmista tuotetta vietäessä;

| h) | ’keskenään korvattavissa olevalla aineksella’ tai ’keskenään korvattavissa olevalla tuotteella’ saman lajin ja saman kauppalaadun aineksia ja tuotteita, joiden tekniset ja fyysiset ominaisuudet ovat samat ja joita ei voida erottaa toisistaan; |
| --- | --- |

h)

’keskenään korvattavissa olevalla aineksella’ tai ’keskenään korvattavissa olevalla tuotteella’ saman lajin ja saman kauppalaadun aineksia ja tuotteita, joiden tekniset ja fyysiset ominaisuudet ovat samat ja joita ei voida erottaa toisistaan;

| i) | ’tavaralla’ sekä ainesta että tuotetta; |
| --- | --- |

i)

’tavaralla’ sekä ainesta että tuotetta;

| j) | ’valmistuksella’ kaikenlaista valmistusta tai käsittelyä, myös kokoamista; |
| --- | --- |

j)

’valmistuksella’ kaikenlaista valmistusta tai käsittelyä, myös kokoamista;

| k) | ’aineksella’ kaikkia ainesosia, raaka-aineita, komponentteja, osia jne., joita käytetään tuotteen valmistuksessa; |
| --- | --- |

k)

’aineksella’ kaikkia ainesosia, raaka-aineita, komponentteja, osia jne., joita käytetään tuotteen valmistuksessa;

| l) | ’ei-alkuperäainesten enimmäismäärällä’ sitä, kuinka paljon enintään ei-alkuperäaineksia sallitaan valmistuksessa, jotta sitä voidaan pitää riittävänä valmistuksena tai käsittelynä antamaan tuotteelle alkuperäaseman. Tämä voidaan ilmaista prosenttiosuutena tuotteen noudettuna-hinnasta tai prosenttiosuutena sellaisten käytettyjen ainesten nettopainosta, jotka kuuluvat tiettyyn ryhmäkokonaisuuteen, ryhmään, nimikkeeseen tai alanimikkeeseen; |
| --- | --- |

l)

’ei-alkuperäainesten enimmäismäärällä’ sitä, kuinka paljon enintään ei-alkuperäaineksia sallitaan valmistuksessa, jotta sitä voidaan pitää riittävänä valmistuksena tai käsittelynä antamaan tuotteelle alkuperäaseman. Tämä voidaan ilmaista prosenttiosuutena tuotteen noudettuna-hinnasta tai prosenttiosuutena sellaisten käytettyjen ainesten nettopainosta, jotka kuuluvat tiettyyn ryhmäkokonaisuuteen, ryhmään, nimikkeeseen tai alanimikkeeseen;

| m) | ’tuotteella’ valmistettavaa tuotetta, vaikka se olisi tarkoitettu käytettäväksi myöhemmin toisessa valmistustoimessa; |
| --- | --- |

m)

’tuotteella’ valmistettavaa tuotetta, vaikka se olisi tarkoitettu käytettäväksi myöhemmin toisessa valmistustoimessa;

| n) | ’alueella’ aluetta, joka sisältää sellaiset ETA-sopimuksen sopimuspuolten maa-alueet, sisäiset aluevedet ja aluemeret, joihin ETA-sopimusta sovelletaan; |
| --- | --- |

n)

’alueella’ aluetta, joka sisältää sellaiset ETA-sopimuksen sopimuspuolten maa-alueet, sisäiset aluevedet ja aluemeret, joihin ETA-sopimusta sovelletaan;

| o) | ’arvonlisäyksellä’ tuotteen noudettuna-hintaa, josta on vähennetty kaikkien sellaisten käytettyjen ainesten tullausarvo, jotka ovat sellaisten muiden soveltavien sopimuspuolten alkuperätuotteita, joiden kanssa kumulaatio on sallittua, tai jos tullausarvoa ei tiedetä tai voida todeta, ensimmäistä todettavissa olevaa aineksista ETA:ssa maksettua hintaa; |
| --- | --- |

o)

’arvonlisäyksellä’ tuotteen noudettuna-hintaa, josta on vähennetty kaikkien sellaisten käytettyjen ainesten tullausarvo, jotka ovat sellaisten muiden soveltavien sopimuspuolten alkuperätuotteita, joiden kanssa kumulaatio on sallittua, tai jos tullausarvoa ei tiedetä tai voida todeta, ensimmäistä todettavissa olevaa aineksista ETA:ssa maksettua hintaa;

| p) | ’ainesten arvolla’ valmistuksessa käytettyjen ei-alkuperäainesten tullausarvoa tuontihetkellä tai, jos sitä ei tiedetä tai voida todeta, ensimmäistä todennettavissa olevaa aineksista ETA:ssa maksettua hintaa. Kun käytettyjen alkuperäainesten arvo on määritettävä, tätä alakohtaa sovelletaan soveltuvin osin. |
| --- | --- |

p)

’ainesten arvolla’ valmistuksessa käytettyjen ei-alkuperäainesten tullausarvoa tuontihetkellä tai, jos sitä ei tiedetä tai voida todeta, ensimmäistä todennettavissa olevaa aineksista ETA:ssa maksettua hintaa. Kun käytettyjen alkuperäainesten arvo on määritettävä, tätä alakohtaa sovelletaan soveltuvin osin.

II OSASTO

II OSASTO

KÄSITTEEN ”ALKUPERÄTUOTTEET” MÄÄRITTELY

KÄSITTEEN ”ALKUPERÄTUOTTEET” MÄÄRITTELY

2 artikla

Yleiset vaatimukset

1.   ETA-sopimuksen panemiseksi täytäntöön pidetään seuraavia tuotteita ETA:n alkuperätuotteina:

| a) | 3 artiklan mukaiset ETA:ssa kokonaan tuotetut tuotteet; |
| --- | --- |

a)

3 artiklan mukaiset ETA:ssa kokonaan tuotetut tuotteet;

| b) | ETA:ssa tuotetut tuotteet, joiden valmistuksessa on käytetty muita kuin siellä kokonaan tuotettuja aineksia, jos näille aineksille on tehty ETA:ssa 4 artiklan mukainen riittävä valmistus tai käsittely. |
| --- | --- |

b)

ETA:ssa tuotetut tuotteet, joiden valmistuksessa on käytetty muita kuin siellä kokonaan tuotettuja aineksia, jos näille aineksille on tehty ETA:ssa 4 artiklan mukainen riittävä valmistus tai käsittely.

Tätä tarkoitusta varten niiden ETA-sopimuksen sopimuspuolten alueita, joihin sopimusta sovelletaan, pidetään yhtenä alueena.

2.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, Liechtensteinin ruhtinaskunnan aluetta ei lueta ETA:an kuuluvaksi määritettäessä pöytäkirjan 3 taulukoissa I ja II tarkoitettujen tuotteiden alkuperää, ja tällaisia tuotteita pidetään ETA:n alkuperätuotteina vain, jos ne on kokonaan tuotettu tai niille on suoritettu riittävä valmistus tai käsittely muiden ETA-sopimuksen sopimuspuolten alueella.

3 artikla

Kokonaan tuotetut tuotteet

1.   Seuraavia tuotteita pidetään ETA:ssa kokonaan tuotettuina:

| a) | sen maaperästä tai sen merenpohjasta saadut kivennäistuotteet ja luonnonvesi; |
| --- | --- |

a)

sen maaperästä tai sen merenpohjasta saadut kivennäistuotteet ja luonnonvesi;

| b) | siellä kasvatetut tai korjatut kasvit, mukaan lukien vesikasvit, ja kasvistuotteet; |
| --- | --- |

b)

siellä kasvatetut tai korjatut kasvit, mukaan lukien vesikasvit, ja kasvistuotteet;

| c) | siellä syntyneet ja kasvatetut elävät eläimet; |
| --- | --- |

c)

siellä syntyneet ja kasvatetut elävät eläimet;

| d) | siellä kasvatetuista elävistä eläimistä saadut tuotteet; |
| --- | --- |

d)

siellä kasvatetuista elävistä eläimistä saadut tuotteet;

| e) | siellä syntyneistä ja kasvatetuista teurastetuista eläimistä saadut tuotteet; |
| --- | --- |

e)

siellä syntyneistä ja kasvatetuista teurastetuista eläimistä saadut tuotteet;

| f) | siellä metsästämällä tai kalastamalla saadut tuotteet; |
| --- | --- |

f)

siellä metsästämällä tai kalastamalla saadut tuotteet;

| g) | vesiviljelytuotteet, kun kalat, äyriäiset, nilviäiset ja muut vedessä elävät selkärangattomat ovat syntyneet tai ne on kasvatettu siellä munista, toukista tai kalanpoikasista; |
| --- | --- |

g)

vesiviljelytuotteet, kun kalat, äyriäiset, nilviäiset ja muut vedessä elävät selkärangattomat ovat syntyneet tai ne on kasvatettu siellä munista, toukista tai kalanpoikasista;

| h) | sen alusten aluemerten ulkopuolelta pyytämät merikalastustuotteet ja muut sen alusten aluemerten ulkopuolelta saamat tuotteet; |
| --- | --- |

h)

sen alusten aluemerten ulkopuolelta pyytämät merikalastustuotteet ja muut sen alusten aluemerten ulkopuolelta saamat tuotteet;

| i) | sen tehdasaluksilla ainoastaan h alakohdassa tarkoitetuista tuotteista valmistetut tuotteet; |
| --- | --- |

i)

sen tehdasaluksilla ainoastaan h alakohdassa tarkoitetuista tuotteista valmistetut tuotteet;

| j) | siellä kerätyt yksinomaan raaka-aineiden talteenottoon soveltuvat käytetyt tavarat; |
| --- | --- |

j)

siellä kerätyt yksinomaan raaka-aineiden talteenottoon soveltuvat käytetyt tavarat;

| k) | siellä suoritetuista valmistustoimista syntyneet jätteet ja romu; |
| --- | --- |

k)

siellä suoritetuista valmistustoimista syntyneet jätteet ja romu;

| l) | sen aluemeren ulkopuolisesta merenpohjasta tai merenpohjan alaisista kerrostumista saadut tuotteet, jos sillä on yksinoikeus hyödyntää tätä merenpohjaa tai sen alaisia kerrostumia; |
| --- | --- |

l)

sen aluemeren ulkopuolisesta merenpohjasta tai merenpohjan alaisista kerrostumista saadut tuotteet, jos sillä on yksinoikeus hyödyntää tätä merenpohjaa tai sen alaisia kerrostumia;

| m) | siellä yksinomaan a–l alakohdassa tarkoitetuista tuotteista tuotetut tavarat. |
| --- | --- |

m)

siellä yksinomaan a–l alakohdassa tarkoitetuista tuotteista tuotetut tavarat.

2.   Edellä 1 kohdan h alakohdassa käytetyllä ilmaisulla ’sen alusten’ ja 1 kohdan i alakohdassa käytetyllä ilmaisulla ’sen tehdasaluksilla’ tarkoitetaan ainoastaan sellaisia aluksia ja tehdasaluksia, jotka täyttävät kaikki seuraavat vaatimukset:

| a) | ne on rekisteröity Euroopan unionin jäsenvaltiossa tai EFTA-valtiossa; |
| --- | --- |

a)

ne on rekisteröity Euroopan unionin jäsenvaltiossa tai EFTA-valtiossa;

| b) | ne purjehtivat Euroopan unionin jäsenvaltion tai EFTA-valtion lipun alla; |
| --- | --- |

b)

ne purjehtivat Euroopan unionin jäsenvaltion tai EFTA-valtion lipun alla;

| c) | ne täyttävät toisen seuraavista edellytyksistä:






  (i) | ne ovat vähintään puoliksi ETA-sopimuksen sopimuspuolten kansalaisten omistamia, tai |
| --- | --- | --- |

c)

ne täyttävät toisen seuraavista edellytyksistä:

(i)

ne ovat vähintään puoliksi ETA-sopimuksen sopimuspuolten kansalaisten omistamia, tai

| (ii) | ne ovat sellaisten yritysten omistamia,






  — | joiden kotipaikka ja päätoimipaikka on jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa tai jossakin ETA-valtiossa: ja |
| --- | --- | --- |

(ii)

ne ovat sellaisten yritysten omistamia,

—

joiden kotipaikka ja päätoimipaikka on jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa tai jossakin ETA-valtiossa: ja

| — | jotka ovat vähintään puoliksi ETA-sopimuksen sopimuspuolten tai niiden julkisyhteisöjen tai kansalaisten omistamia. |
| --- | --- |

—

jotka ovat vähintään puoliksi ETA-sopimuksen sopimuspuolten tai niiden julkisyhteisöjen tai kansalaisten omistamia.

3.   Edellä olevaa 2 kohtaa sovellettaessa EFTA-valtioita pidetään yhtenä soveltavana sopimuspuolena.

4 artikla

Riittävä valmistus tai käsittely

1.   Tuotteita, joita ei ole tuotettu kokonaan ETA:ssa, pidetään riittävästi valmistettuina tai käsiteltyinä, jos liitteen II luettelossa määrätyt edellytykset täyttyvät asianomaisten tavaroiden osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 3 kohdan ja 6 artiklan soveltamista.

2.   Jos tuotetta, joka on saanut alkuperäaseman ETA:ssa 1 kohdan mukaisesti, käytetään aineksena toisen tuotteen valmistuksessa, sen valmistuksessa mahdollisesti käytettyjä ei-alkuperäaineksia ei oteta huomioon.

3.   Kunkin tuotteen osalta on määritettävä, täyttyvätkö 1 kohdan vaatimukset.

Kuitenkin kun asianomainen sääntö perustuu ei-alkuperäainesten enimmäismäärän noudattamiseen, ETA-sopimuksen sopimuspuolten tulliviranomaiset voivat antaa viejille luvan laskea tuotteen noudettuna-hinnan ja ei-alkuperäainesten arvon 4 kohdan mukaisesti keskiarvon perusteella, jotta kustannus- ja valuuttakurssivaihtelut voidaan ottaa huomioon.

4.   Kun 3 kohdan toista alakohtaa sovelletaan, tuotteen keskimääräinen noudettuna-hinta on laskettava samojen tuotteiden kaikesta edellisenä verovuonna tapahtuneesta myynnistä veloitettujen noudettuna-hintojen summan perusteella ja käytettyjen ei-alkuperäainesten keskimääräinen arvo on laskettava edellisenä verovuonna tapahtuneessa samojen tuotteiden valmistuksessa käytettyjen ei-alkuperäaineisten arvon summan perusteella, sellaisina kuin ne on määritelty kyseisessä ETA-sopimuksen sopimuspuolessa, tai, jos koko verovuotta koskevia lukuja ei ole saatavilla, käytetään lyhyempää, kuitenkin vähintään kolmen kuukauden pituista ajanjaksoa.

5.   Jos viejät ovat valinneet keskiarvoihin perustuvat laskelmat, niiden on johdonmukaisesti sovellettava tällaista menetelmää viiteverovuotta seuraavana vuonna tai, soveltuvin osin, viitekautena käytettyä lyhyempää ajanjaksoa seuraavana vuonna. Ne voivat lopettaa tällaisen menetelmän soveltamisen, jos ne toteavat jonkin verovuoden tai vähintään kolmen kuukauden pituisen lyhyemmän edustavan ajanjakson aikana, että tällaisen menetelmän käytön perusteena olleita kustannus- tai valuuttakurssivaihteluja ei enää ole.

6.   Edellä 4 kohdassa tarkoitettua keskimääräistä noudettuna-hintaa on käytettävä noudettuna-hintana ja keskimääräistä arvoa ei-alkuperäaineisten arvona ei-alkuperäainesten enimmäismäärää koskevan vaatimuksen noudattamisen toteamiseksi.

5 artikla

Toleranssisääntö

1.   Poiketen siitä, mitä 4 artiklassa määrätään, ja jollei tämän artiklan 2 ja 3 kohdasta muuta johdu, ei-alkuperäaineksia, joita liitteen II luettelossa vahvistettujen edellytysten mukaan ei saa käyttää tietyn tuotteen valmistuksessa, voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden kokonaisnettopaino tai tuotteen arvioitu arvo on enintään

| a) | 15 prosenttia 2 tai 4–24 ryhmään kuuluvan tuotteen, lukuun ottamatta 16 ryhmään kuuluvia jalostettuja kalastustuotteita, nettopainosta; |
| --- | --- |

a)

15 prosenttia 2 tai 4–24 ryhmään kuuluvan tuotteen, lukuun ottamatta 16 ryhmään kuuluvia jalostettuja kalastustuotteita, nettopainosta;

| b) | 15 prosenttia tuotteen, lukuun ottamatta a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita, noudettuna-hinnasta. |
| --- | --- |

b)

15 prosenttia tuotteen, lukuun ottamatta a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita, noudettuna-hinnasta.

Tätä kohtaa ei sovelleta harmonoidun järjestelmän 50–63 ryhmän tuotteisiin, joihin sovelletaan liitteen I huomautuksissa 6 ja 7 mainittuja poikkeamia.

2.   Tämän artiklan 1 kohtaa sovellettaessa ei saa ylittää mitään liitteen II luettelossa vahvistetuissa säännöissä eriteltyä ei-alkuperäainesten enimmäismäärän prosenttiosuutta.

3.   Tämän artiklan 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta tuotteisiin, jotka on tuotettu kokonaan ETA:ssa 3 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Mainituissa määräyksissä määrättyä poikkeamaa sovelletaan kuitenkin tuotteisiin, joiden osalta liitteen II luettelossa vahvistettu sääntö edellyttää, että kyseisen tuotteen valmistuksessa käytetyt ainekset ovat kokonaan tuotettuja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan ja 9 artiklan 1 kohdan soveltamista.

6 artikla

Riittämätön valmistus tai käsittely

1.   Seuraavia toimia pidetään riittämättömänä valmistuksena tai käsittelynä antamaan alkuperäasema riippumatta siitä, täyttyvätkö 4 artiklan vaatimukset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 2 kohdan soveltamista:

| a) | toimet tuotteiden hyvän kunnon säilymisen varmistamiseksi kuljetuksen ja varastoinnin aikana; |
| --- | --- |

a)

toimet tuotteiden hyvän kunnon säilymisen varmistamiseksi kuljetuksen ja varastoinnin aikana;

| b) | kollien jakaminen ja yhdistäminen; |
| --- | --- |

b)

kollien jakaminen ja yhdistäminen;

| c) | pesu, puhdistus; pölyn, oksidin, öljyn, maalin tai muun peiteaineen poistaminen; |
| --- | --- |

c)

pesu, puhdistus; pölyn, oksidin, öljyn, maalin tai muun peiteaineen poistaminen;

| d) | tekstiilien silitys tai prässäys; |
| --- | --- |

d)

tekstiilien silitys tai prässäys;

| e) | pelkät maalaus- ja kiillotustoimet; |
| --- | --- |

e)

pelkät maalaus- ja kiillotustoimet;

| f) | riisin esikuorinta ja hiominen osittain tai kokonaan; viljan ja riisin kiillotus ja lasitus; |
| --- | --- |

f)

riisin esikuorinta ja hiominen osittain tai kokonaan; viljan ja riisin kiillotus ja lasitus;

| g) | toimet sokerin värjäämiseksi tai maustamiseksi taikka sokeripalojen muodostamiseksi; kidesokerin hienontaminen osittain tai kokonaan; |
| --- | --- |

g)

toimet sokerin värjäämiseksi tai maustamiseksi taikka sokeripalojen muodostamiseksi; kidesokerin hienontaminen osittain tai kokonaan;

| h) | hedelmien, pähkinöiden ja vihannesten kuoriminen ja kivien poisto; |
| --- | --- |

h)

hedelmien, pähkinöiden ja vihannesten kuoriminen ja kivien poisto;

| i) | teroitus, pelkkä hiominen tai pelkkä leikkaaminen; |
| --- | --- |

i)

teroitus, pelkkä hiominen tai pelkkä leikkaaminen;

| j) | seulonta, lajittelu, luokittelu, ryhmittely, yhteensovitus (myös tavaroiden järjestäminen sarjoiksi); |
| --- | --- |

j)

seulonta, lajittelu, luokittelu, ryhmittely, yhteensovitus (myös tavaroiden järjestäminen sarjoiksi);

| k) | pelkkä pullotus, tölkitys, pussitus, koteloihin tai rasioihin pakkaaminen, kartongille tai levyille kiinnittäminen ja kaikki muut yksinkertaiset pakkaustoimet; |
| --- | --- |

k)

pelkkä pullotus, tölkitys, pussitus, koteloihin tai rasioihin pakkaaminen, kartongille tai levyille kiinnittäminen ja kaikki muut yksinkertaiset pakkaustoimet;

| l) | merkkien, nimilappujen, logojen ja muiden vastaavanlaisten tunnusten kiinnittäminen tai painaminen tuotteisiin tai niiden pakkauksiin; |
| --- | --- |

l)

merkkien, nimilappujen, logojen ja muiden vastaavanlaisten tunnusten kiinnittäminen tai painaminen tuotteisiin tai niiden pakkauksiin;

| m) | pelkkä tuotteiden sekoittaminen, myös jos ne ovat erilaisia; |
| --- | --- |

m)

pelkkä tuotteiden sekoittaminen, myös jos ne ovat erilaisia;

| n) | sokerin sekoittaminen muun aineksen kanssa; |
| --- | --- |

n)

sokerin sekoittaminen muun aineksen kanssa;

| o) | pelkkä veden lisääminen taikka tuotteiden laimentaminen, dehydratointi tai denaturointi; |
| --- | --- |

o)

pelkkä veden lisääminen taikka tuotteiden laimentaminen, dehydratointi tai denaturointi;

| p) | pelkkä tavaroiden osien yhdistäminen kokonaiseksi tavaraksi tai tuotteiden purkaminen osiin; |
| --- | --- |

p)

pelkkä tavaroiden osien yhdistäminen kokonaiseksi tavaraksi tai tuotteiden purkaminen osiin;

| q) | eläinten teurastus; |
| --- | --- |

q)

eläinten teurastus;

| r) | kahden tai useamman a–q alakohdassa eritellyn toimen toteuttaminen yhdessä. |
| --- | --- |

r)

kahden tai useamman a–q alakohdassa eritellyn toimen toteuttaminen yhdessä.

2.   Kaikki tietylle tuotteelle ETA:ssa suoritetut toimet on otettava huomioon määritettäessä, pidetäänkö tälle tuotteelle suoritettua valmistusta tai käsittelyä 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla riittämättömänä.

7 artikla

Alkuperäkumulaatio

1.   Tuotteita pidetään ETA:n alkuperätuotteina, jos ne on tuotettu siellä käyttäen minkä tahansa soveltavan sopimuspuolen alkuperäaineksia, edellyttäen että niitä on valmistettu tai käsitelty ETA:ssa 6 artiklassa tarkoitettuja toimia enemmän, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan soveltamista. Näiden ainesten ei tarvitse olla riittävästi valmistettuja tai käsiteltyjä.

2.   Jos ETA:ssa suoritettu valmistus tai käsittely ei ylitä 6 artiklassa tarkoitettuja toimia, minkä tahansa muun soveltavan sopimuspuolen alkuperäaineksia sisällyttämällä saatua tuotetta pidetään ETA:n alkuperätuotteena ainoastaan, jos siellä syntynyt arvonlisäys on suurempi kuin sellaisten käytettyjen ainesten arvo, jotka ovat jonkin toisen soveltavan sopimuspuolen alkuperäaineksia. Muussa tapauksessa saatua tuotetta pidetään sen soveltavan sopimuspuolen alkuperätuotteena, jonka ETA:ssa suoritetussa valmistuksessa käytettyjen alkuperäainesten arvo on korkein.

3.   Muussa soveltavassa sopimuspuolessa kuin ETA-sopimuksen sopimuspuolessa suoritettua valmistusta tai käsittelyä pidetään suoritettuna ETA:ssa, jos saaduille tuotteille suoritetaan myöhemmin valmistus tai käsittely ETA:ssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan soveltamista ja lukuun ottamatta 50–63 ryhmän tuotteita.

4.   Kun kyseessä on 50–63 ryhmän tuotteita koskeva ETA-sopimuksen sopimuspuolten kahdenvälinen kauppa, ETA-sopimuksen tuojasopimuspuolessa suoritettua valmistusta tai käsittelyä pidetään suoritettuna ETA:ssa, jos tuotteille suoritetaan myöhemmin valmistus tai käsittely ETA:ssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan soveltamista.

Tätä kohtaa sovellettaessa Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessin osallistujia ja Moldovan tasavaltaa pidetään yhtenä soveltavana sopimuspuolena.

5.   ETA-sopimuksen sopimuspuolet voivat yhteisesti päättää ETA:n sekakomitean päätöksellä, että tämän artiklan 3 kohdan soveltaminen laajennetaan koskemaan 50–63 ryhmään kuuluvien tuotteiden tuontia.

6.   Tämän artiklan 3–5 kohdassa tarkoitettua kumulaatiota sovellettaessa alkuperätuotteiden katsotaan olevan ETA:n alkuperätuotteita ainoastaan, jos siellä suoritettu valmistus tai käsittely ylittää 6 artiklassa tarkoitetut toimet.

7.   Soveltavan sopimuspuolen alkuperätuotteet, joille ei suoriteta mitään valmistusta tai käsittelyä ETA:ssa, säilyttävät alkuperänsä, jos ne viedään johonkin muuhun ETA-sopimuksen soveltavaan sopimuspuoleen.

8 artikla

Alkuperäkumulaation soveltamisedellytykset

1.   Edellä 7 artiklassa määrättyä kumulaatiota voidaan soveltaa ainoastaan, jos

| a) | alkuperäaseman saamiseen osallistuvien soveltavien sopimuspuolten ja määräpaikkana olevan ETA-sopimuksen sopimuspuolen välillä sovelletaan vuonna 1994 tehdyn tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan mukaista etuuskohtelukauppaa koskevaa sopimusta; ja |
| --- | --- |

a)

alkuperäaseman saamiseen osallistuvien soveltavien sopimuspuolten ja määräpaikkana olevan ETA-sopimuksen sopimuspuolen välillä sovelletaan vuonna 1994 tehdyn tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan mukaista etuuskohtelukauppaa koskevaa sopimusta; ja

| b) | tavarat ovat saaneet alkuperäaseman sellaisia alkuperäsääntöjä soveltaen, jotka ovat identtiset näissä säännöissä annettujen alkuperäsääntöjen kanssa. |
| --- | --- |

b)

tavarat ovat saaneet alkuperäaseman sellaisia alkuperäsääntöjä soveltaen, jotka ovat identtiset näissä säännöissä annettujen alkuperäsääntöjen kanssa.

2.   Ilmoitukset kumulaation soveltamiseksi tarvittavien vaatimusten täyttymisestä julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä (C-sarja) sekä muissa ETA-sopimuksen sopimuspuolissa virallisessa julkaisussa niiden omien menettelyjen mukaisesti.

Edellä 7 artiklassa määrättyä kumulaatiota sovelletaan kyseisissä ilmoituksissa ilmoitetusta päivämäärästä alkaen.

ETA-sopimuksen sopimuspuolten on annettava Euroopan komissiolle muiden soveltavien sopimuspuolten kanssa tehtyjä asiaankuuluvia sopimuksia koskevat tiedot, mukaan lukien kyseisten sääntöjen voimaantulopäivät.

3.   Alkuperäselvityksessä olisi oltava englanninkielinen maininta ”CUMULATION APPLIED WITH (asiaankuuluvan soveltavan sopimuspuolen / asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten nimi englannin kielellä)”, jos tuotteet ovat saaneet alkuperäaseman 7 artiklan mukaista alkuperäkumulaatiota soveltaen.

Jos alkuperäselvityksenä käytetään EUR.1-tavaratodistusta, tämä maininta on tehtävä EUR.1-tavaratodistuksen 7 kohtaan.

4.   ETA-sopimuksen sopimuspuolet voivat päättää, että sellaisten ETA:n sisällä vietävien tuotteiden osalta, jotka ovat saaneet alkuperäaseman 7 artiklan mukaista alkuperäkumulaatiota soveltaen, luovutaan velvoitteesta lisätä alkuperäselvitykseen tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettu maininta (1).

ETA-sopimuksen sopimuspuolten on annettava luopumisesta Euroopan komissiolle 8 artiklan 2 kohdan mukainen ilmoitus.

9 artikla

Kelpuuttamisen yksikkö

1.   Näitä sääntöjä sovellettaessa kelpuuttamisen yksikkö on se tuote, jota pidetään perusyksikkönä määritettäessä luokitus harmonoidun järjestelmän nimikkeistöä käyttäen. Tästä seuraa, että

| a) | kun tavararyhmästä tai -yhdistelmästä koostuva tuote luokitellaan harmonoidun järjestelmän mukaan yhteen ainoaan nimikkeeseen, tämä kokonaisuus muodostaa kelpuuttamisen yksikön; |
| --- | --- |

a)

kun tavararyhmästä tai -yhdistelmästä koostuva tuote luokitellaan harmonoidun järjestelmän mukaan yhteen ainoaan nimikkeeseen, tämä kokonaisuus muodostaa kelpuuttamisen yksikön;

| b) | kun lähetys koostuu useasta samanlaisesta tuotteesta, jotka luokitellaan samaan harmonoidun järjestelmän nimikkeeseen, kukin yksittäinen tuote on otettava huomioon näitä sääntöjä sovellettaessa. |
| --- | --- |

b)

kun lähetys koostuu useasta samanlaisesta tuotteesta, jotka luokitellaan samaan harmonoidun järjestelmän nimikkeeseen, kukin yksittäinen tuote on otettava huomioon näitä sääntöjä sovellettaessa.

2.   Jos harmonoidun järjestelmän yleisen tulkintasäännön 5 mukaan pakkausta pidetään tuotteeseen kuuluvana sitä luokiteltaessa, sitä on pidettävä tuotteeseen kuuluvana myös alkuperää määritettäessä.

3.   Tarvikkeiden, varaosien ja työkalujen, jotka toimitetaan yhdessä laitteiston, koneen, laitteen tai ajoneuvon kanssa, jotka kuuluvat tavanomaisena varustuksena tähän laitteistoon, koneeseen, laitteeseen tai ajoneuvoon ja jotka sisältyvät sen noudettuna-hintaan, on katsottava muodostavan kyseisen laitteiston, koneen, laitteen tai ajoneuvon kanssa yhden kokonaisuuden.

10 artikla

Sarjat

Harmonoidun järjestelmän yleisen tulkintasäännön 3 mukaisia sarjoja pidetään alkuperätuotteina, jos kaikki sarjaan kuuluvat tuotteet ovat alkuperätuotteita.

Jos sarja koostuu sekä alkuperätuotteista että ei-alkuperätuotteista, sitä on kuitenkin kokonaisuutena pidettävä alkuperätuotteena, jos ei-alkuperätuotteiden arvo on enintään 15 prosenttia sarjan noudettuna-hinnasta.

11 artikla

Neutraalit tekijät

Määritettäessä, onko jokin tuote alkuperätuote, huomioon ei oteta sen valmistuksessa mahdollisesti käytettyjen seuraavien tuotteiden alkuperää:

| a) | energia ja polttoaineet; |
| --- | --- |

a)

energia ja polttoaineet;

| b) | laitokset ja laitteistot; |
| --- | --- |

b)

laitokset ja laitteistot;

| c) | koneet ja työkalut; |
| --- | --- |

c)

koneet ja työkalut;

| d) | kaikki muut tavarat, jotka eivät sisälly ja joiden ei ole tarkoitus sisältyä tuotteen lopullisen koostumukseen. |
| --- | --- |

d)

kaikki muut tavarat, jotka eivät sisälly ja joiden ei ole tarkoitus sisältyä tuotteen lopullisen koostumukseen.

12 artikla

Kirjanpidollinen erottelu

1.   Jos tuotteen valmistuksessa tai käsittelyssä käytetään keskenään korvattavissa olevia alkuperä- ja ei-alkuperäaineksia, talouden toimijat voivat varmistaa ainesten hallinnoinnin käyttämällä kirjanpidollisen erottelun menetelmää ilman ainesten erillisvarastointia.

2.   Talouden toimijat voivat varmistaa keskenään korvattavissa olevien nimikkeen 1701 alkuperä- ja ei-alkuperätuotteiden hallinnoinnin käyttämällä kirjanpidollisen erottelun menetelmää ilman tuotteiden erillisvarastointia.

3.   ETA-sopimuksen sopimuspuolet voivat vaatia, että kirjanpidollisen erottelun soveltaminen edellyttää tulliviranomaisten antamaa ennakkolupaa. Tulliviranomaiset voivat vaatia, että luvan saamiseksi on täytettävä kaikki niiden asianmukaisina pitämät edellytykset, ja ne valvovat luvan käyttöä. Tulliviranomaiset voivat peruuttaa luvan, jos luvan saanut käyttää lupaa millään tavoin väärin tai ei täytä jotakin muuta näissä säännöissä vahvistettua edellytystä.

Kirjanpidollisen erottelun avulla on varmistettava, ettei useampia tuotteita voida pitää ”ETA:n alkuperätuotteina” kuin siinä tapauksessa, että varastot olisivat olleet fyysisesti erillään.

Menetelmää on sovellettava ja sen soveltamisesta on pidettävä kirjaa ETA-sopimuksen sopimuspuolessa sovellettavien yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti.

4.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn käyttäjän on laadittava tai haettava alkuperäselvitykset sellaiselle tuotemäärälle, jonka voidaan katsoa muodostuvan ETA:n alkuperätuotteista. Käyttäjän on tulliviranomaisten pyynnöstä annettava selvitys siitä, kuinka määriä on hallinnoitu.

III OSASTO

III OSASTO

ALUEESEEN LIITTYVÄT VAATIMUKSET

ALUEESEEN LIITTYVÄT VAATIMUKSET

13 artikla

Alueperiaate

1.   Edellä II osastossa vahvistettujen edellytysten on täytyttävä keskeytyksettä ETA:ssa.

2.   Jos ETA:sta toiseen maahan viedyt alkuperätuotteet palautetaan, niitä on pidettävä ei-alkuperätuotteina, jollei tulliviranomaisten hyväksymällä tavalla voida osoittaa, että

| a) | palautetut tuotteet ovat samat kuin viedyt tuotteet; ja |
| --- | --- |

a)

palautetut tuotteet ovat samat kuin viedyt tuotteet; ja

| b) | niille ei ole suoritettu kyseisessä maassa tai viennin aikana muita kuin niiden kunnon säilyttämiseksi tarvittavia toimia. |
| --- | --- |

b)

niille ei ole suoritettu kyseisessä maassa tai viennin aikana muita kuin niiden kunnon säilyttämiseksi tarvittavia toimia.

3.   Valmistus tai käsittely, joka suoritetaan ETA:sta viedyille ja sinne myöhemmin jälleentuoduille aineksille ETA:n ulkopuolella, ei vaikuta alkuperäaseman saamiseen II osastossa määrätyillä edellytyksillä, jos

| a) | kyseiset ainekset ovat ETA:ssa kokonaan tuotettuja tai niitä on valmistettu tai käsitelty 6 artiklassa tarkoitettuja toimia enemmän ennen niiden vientiä; ja |
| --- | --- |

a)

kyseiset ainekset ovat ETA:ssa kokonaan tuotettuja tai niitä on valmistettu tai käsitelty 6 artiklassa tarkoitettuja toimia enemmän ennen niiden vientiä; ja

| b) | tulliviranomaisia tyydyttävällä tavalla voidaan osoittaa, että






  (i) | jälleentuodut tavarat on saatu vietyjä aineksia valmistamalla ja käsittelemällä; ja |
| --- | --- | --- |

b)

tulliviranomaisia tyydyttävällä tavalla voidaan osoittaa, että

(i)

jälleentuodut tavarat on saatu vietyjä aineksia valmistamalla ja käsittelemällä; ja

| (ii) | ETA:n ulkopuolella tätä artiklaa soveltamalla yhteensä saavutettu arvonlisäys on enintään 10 prosenttia sen valmiin tuotteen noudettuna-hinnasta, jolle alkuperäasemaa haetaan. |
| --- | --- |

(ii)

ETA:n ulkopuolella tätä artiklaa soveltamalla yhteensä saavutettu arvonlisäys on enintään 10 prosenttia sen valmiin tuotteen noudettuna-hinnasta, jolle alkuperäasemaa haetaan.

4.   Sovellettaessa tämän artiklan 3 kohtaa ei II osastossa määrättyjä edellytyksiä alkuperäaseman saamiselle sovelleta ETA:n ulkopuolella suoritettuun valmistukseen tai käsittelyyn. Kuitenkin kun valmiin tuotteen alkuperäaseman määrittämiseksi sovelletaan liitteen II luettelossa olevaa sääntöä, jossa vahvistetaan kaikkien tuotteeseen sisältyvien alkuperäainesten enimmäisarvo, asianomaisen ETA-sopimuksen sopimuspuolen alueella sisällytettyjen ei-alkuperäainesten yhteisarvon ja tämän artiklan mukaisesti ETA:n ulkopuolella yhteensä saavutetun arvonlisäyksen summa ei saa ylittää mainittua prosenttimäärää.

5.   Sovellettaessa 3 ja 4 kohtaa ilmaisu ’yhteensä saavutettu arvonlisäys’ tarkoittaa kaikkia ETA:n ulkopuolella syntyneitä kustannuksia, mukaan lukien siellä sisällytettyjen ainesten arvo.

6.   Tämän artiklan 3 ja 4 kohtaa ei sovelleta tuotteisiin, jotka eivät täytä liitteen II luettelossa vahvistettuja edellytyksiä tai joita voidaan pitää riittävästi valmistettuina tai käsiteltyinä vain soveltamalla 5 artiklassa määrättyä yleistä poikkeamaa.

7.   Tämän artiklan mukaisen valmistuksen tai käsittelyn ETA:n ulkopuolella on tapahduttava ulkoisessa jalostusmenettelyssä tai sen kaltaisessa järjestelyssä.

14 artikla

Muuttumattomuus

1.   ETA-sopimuksessa määrättyä etuuskohtelua sovelletaan ainoastaan tuotteisiin, jotka täyttävät näiden sääntöjen vaatimukset ja jotka on ilmoitettu tuotaviksi ETA-sopimuksen sopimuspuoleen, edellyttäen että kyseiset tuotteet ovat samat kuin ETA-sopimuksen viejäsopimuspuolesta viedyt tuotteet. Niitä ei saa olla muutettu tai muunnettu millään tavalla eikä niille saa olla tehty muita toimia kuin toimet, joilla säilytetään niiden hyvä kunto tai joissa niihin lisätään tai kiinnitetään merkkejä, etikettejä, sinettejä tai asiakirjoja ETA-sopimuksen tuojasopimuspuolen erityisten kotimaisten vaatimusten täyttämiseksi ja jotka suoritetaan tullivalvonnassa kolmannessa passitus- tai jakomaassa (kolmansissa passitus- tai jakomaissa) ennen niiden ilmoittamista kulutukseen luovutettaviksi.

2.   Tuotteet tai lähetykset voidaan varastoida, jos ne pysyvät tullivalvonnassa kolmannessa passitusmaassa (kolmansissa passitusmaissa).

3.   Lähetykset voidaan jakaa osalähetyksiin, jos ne pysyvät tullivalvonnassa kolmannessa jakomaassa (kolmansissa jakomaissa), sanotun kuitenkaan rajoittamatta tässä lisäyksessä olevan V osaston soveltamista.

4.   Epäselvissä tapauksissa ETA-sopimuksen tuojasopimuspuoli voi pyytää tuojaa tai tuojan edustajaa toimittamaan milloin tahansa kaikki asianmukaiset asiakirjat tämän artiklan noudattamisen todistamiseksi, ja tämä voidaan antaa millä tahansa asiakirjanäytöllä ja erityisesti esittämällä

| a) | sopimusperusteiset kuljetusasiakirjat, kuten konossementit; |
| --- | --- |

a)

sopimusperusteiset kuljetusasiakirjat, kuten konossementit;

| b) | kollien merkintöihin tai numeroihin perustuva tosiasiallinen tai konkreettinen näyttö; |
| --- | --- |

b)

kollien merkintöihin tai numeroihin perustuva tosiasiallinen tai konkreettinen näyttö;

| c) | passitus- tai jakomaan (-maiden) tulliviranomaisten antama todistus siitä, ettei tavaroita ole käsitelty, tai mikä tahansa muu asiakirja, joka osoittaa tavaroiden pysyneen tullivalvonnassa passitus- tai jakomaassa (-maissa); tai |
| --- | --- |

c)

passitus- tai jakomaan (-maiden) tulliviranomaisten antama todistus siitä, ettei tavaroita ole käsitelty, tai mikä tahansa muu asiakirja, joka osoittaa tavaroiden pysyneen tullivalvonnassa passitus- tai jakomaassa (-maissa); tai

| d) | mikä tahansa itse tavaroihin liittyvä näyttö. |
| --- | --- |

d)

mikä tahansa itse tavaroihin liittyvä näyttö.

15 artikla

Näyttelyt

1.   Muussa kuin sellaisessa maassa, jonka kanssa 7 ja 8 artiklan mukaista kumulaatiota voidaan soveltaa, pidettävään näyttelyyn lähetetyille alkuperätuotteille, jotka myydään näyttelyn jälkeen ETA:an tuotaviksi, myönnetään tuonnissa ETA-sopimuksen määräysten mukaiset etuudet, jos tulliviranomaisia tyydyttävällä tavalla osoitetaan, että

| a) | viejä on lähettänyt tuotteet ETA-sopimuksen sopimuspuolesta maahan, jossa näyttely pidetään, ja pitänyt niitä näytteillä siellä; |
| --- | --- |

a)

viejä on lähettänyt tuotteet ETA-sopimuksen sopimuspuolesta maahan, jossa näyttely pidetään, ja pitänyt niitä näytteillä siellä;

| b) | kyseinen viejä on myynyt tai muutoin luovuttanut tuotteet jossakin toisessa ETA-sopimuksen sopimuspuolessa olevalle henkilölle; |
| --- | --- |

b)

kyseinen viejä on myynyt tai muutoin luovuttanut tuotteet jossakin toisessa ETA-sopimuksen sopimuspuolessa olevalle henkilölle;

| c) | tuotteet on lähetetty näyttelyn aikana tai välittömästi sen jälkeen siinä tilassa, jossa ne lähetettiin näyttelyyn; ja |
| --- | --- |

c)

tuotteet on lähetetty näyttelyn aikana tai välittömästi sen jälkeen siinä tilassa, jossa ne lähetettiin näyttelyyn; ja

| d) | tuotteita ei ole niiden näyttelyyn lähettämisen jälkeen käytetty muihin tarkoituksiin kuin näyttelyssä esittelyyn. |
| --- | --- |

d)

tuotteita ei ole niiden näyttelyyn lähettämisen jälkeen käytetty muihin tarkoituksiin kuin näyttelyssä esittelyyn.

2.   Alkuperäselvitys on annettava tai laadittava tässä lisäyksessä olevan V osaston mukaisesti, ja toimitettava tavanomaisella tavalla ETA-sopimuksen tuojasopimuspuolen tulliviranomaisille. Siinä on ilmoitettava näyttelyn nimi ja osoite. Tarvittaessa voidaan vaatia lisäasiakirjanäyttöä olosuhteista, joissa tuotteita on pidetty näytteillä.

3.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan kaikkiin kaupan, teollisuuden, maatalouden ja käsiteollisuuden näyttelyihin, messuihin tai niiden kaltaisiin julkisiin esittelytilaisuuksiin, joita ei ole järjestetty yksityisiin tarkoituksiin kaupoissa tai liiketiloissa ulkomaisten tuotteiden myymiseksi ja joiden aikana tuotteet pysyvät tullivalvonnassa.

IV OSASTO

IV OSASTO

TULLINPALAUTUS TAI TULLEISTA VAPAUTTAMINEN

TULLINPALAUTUS TAI TULLEISTA VAPAUTTAMINEN

16 artikla

Tullinpalautus tai tulleista vapauttaminen

1.   Harmonoidun järjestelmän 50–63 ryhmään kuuluvien ETA:n alkuperätuotteiden valmistuksessa käytetyille ei-alkuperäaineksille, joille on annettu tai laadittu alkuperäselvitys tässä lisäyksessä olevan V osaston mukaisesti, ei myönnetä ETA-sopimuksen viejäsopimuspuolessa minkäänlaista tullinpalautusta tai vapautusta tulleista.

2.   Kun tullien tai vaikutukseltaan vastaavien maksujen osittaista tai täydellistä palauttamista ja peruuttamista tai niistä vapauttamista sovelletaan nimenomaisesti tai tosiasiallisesti, 1 kohdassa tarkoitettu kielto koskee kaikkia tällaiseen palauttamiseen, peruuttamiseen tai vapauttamiseen liittyviä järjestelyjä, joita sovelletaan missä tahansa ETA-sopimuksen viejäsopimuspuolessa tapahtuvassa valmistuksessa käytettäviin aineksiin, kun näistä aineksista valmistetut tuotteet viedään, mutta ei silloin, kun ne on tarkoitettu kotimaiseen käyttöön siellä.

3.   Alkuperäselvityksessä tarkoitettujen tuotteiden viejän on oltava valmis milloin tahansa tulliviranomaisten pyynnöstä toimittamaan kaikki asianmukaiset asiakirjat, joilla todistetaan, ettei asianomaisten tuotteiden valmistuksessa käytetyistä ei-alkuperäaineksista ole saatu tullinpalautusta ja että kaikki tällaisiin aineksiin sovellettavat tullit tai vaikutukseltaan vastaavat maksut on tosiasiallisesti maksettu.

4.   Tämän artiklan 1 kohdan kielto ei koske ETA-sopimuksen sopimuspuolten välistä kauppaa sellaisilla tuotteilla, jotka ovat saaneet alkuperäaseman 7 artiklan 4 tai 5 kohdan soveltamisalaan kuuluvaa alkuperäkumulaatiota soveltamalla.

V OSASTO

V OSASTO

ALKUPERÄSELVITYS

ALKUPERÄSELVITYS

17 artikla

Yleiset vaatimukset

1.   Alkuperätuotteet saavat ETA-sopimuksen sopimuspuoleen tuotaessa ETA-sopimuksen määräysten mukaiset etuudet, jos niistä toimitetaan jokin seuraavista alkuperäselvityksistä:

| a) | EUR.1-tavaratodistus, jonka malli on tämän lisäyksen liitteessä IV; |
| --- | --- |

a)

EUR.1-tavaratodistus, jonka malli on tämän lisäyksen liitteessä IV;

| b) | 18 artiklan 1 kohdassa eritellyissä tapauksissa ilmoitus, jäljempänä ’alkuperäilmoitus’, jonka viejä antaa kauppalaskussa, lähetysluettelossa tai muussa sellaisessa kaupallisessa asiakirjassa, jossa asianomaisten tuotteiden kuvaus on riittävän yksityiskohtainen niiden tunnistamiseksi; alkuperäilmoituksen teksti on tämän lisäyksen liitteessä III. |
| --- | --- |

b)

18 artiklan 1 kohdassa eritellyissä tapauksissa ilmoitus, jäljempänä ’alkuperäilmoitus’, jonka viejä antaa kauppalaskussa, lähetysluettelossa tai muussa sellaisessa kaupallisessa asiakirjassa, jossa asianomaisten tuotteiden kuvaus on riittävän yksityiskohtainen niiden tunnistamiseksi; alkuperäilmoituksen teksti on tämän lisäyksen liitteessä III.

2.   Sen estämättä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa määrätään, näiden sääntöjen mukaiset alkuperätuotteet saavat 27 artiklassa eritellyissä tapauksissa ETA-sopimuksen määräysten mukaiset etuudet ilman tarvetta toimittaa mitään tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista alkuperäselvityksistä.

3.   Rajoittamatta 1 kohdan soveltamista ETA-sopimuksen sopimuspuolet voivat sopia, että niiden välisessä etuuskohtelukaupassa 1 kohdan a ja b alakohdassa luetellut alkuperäselvitykset korvataan sähköiseen tietokantaan ETA-sopimuksen sopimuspuolten sisäisen lainsäädännön mukaisesti rekisteröityjen viejien laatimilla alkuperävakuutuksilla.

Kahden tai useamman soveltavan sopimuspuolen hyväksymään sähköiseen tietokantaan rekisteröityjen viejien laatimien alkuperävakuutusten käyttö ei estä käyttämästä diagonaalista kumulaatiota muiden soveltavien sopimuspuolten kanssa.

4.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa ETA-sopimuksen sopimuspuolet voivat sopia sellaisen järjestelmän perustamisesta, jossa 1 kohdan a ja b alakohdassa luetellut alkuperäselvitykset voidaan antaa sähköisesti ja/tai toimittaa sähköisesti.

5.   Jos 8 artiklan 4 kohtaa sovelletaan, soveltavaan sopimuspuoleen sijoittautuneen viejän, joka antaa alkuperäselvityksen tai hakee sitä sellaisen toisen alkuperäselvityksen perusteella, jonka osalta velvoitteesta lisätä 8 artiklan 3 kohdassa muutoin edellytetty maininta on luovuttu, on 7 artiklan soveltamiseksi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että kumulaation soveltamisedellytykset täyttyvät, ja oltava valmis toimittamaan kaikki asiaankuuluvat asiakirjat tulliviranomaisille.

18 artikla

Alkuperäilmoituksen laatimisedellytykset

1.   Edellä 17 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun alkuperäilmoituksen voi laatia

| a) | jäljempänä 19 artiklassa tarkoitettu valtuutettu viejä, tai |
| --- | --- |

a)

jäljempänä 19 artiklassa tarkoitettu valtuutettu viejä, tai

| b) | kuka tahansa viejä yhdestä tai useammasta kollista muodostuvalle, yhteensä enintään 6 000 euron arvosta alkuperätuotteita sisältävälle lähetykselle. |
| --- | --- |

b)

kuka tahansa viejä yhdestä tai useammasta kollista muodostuvalle, yhteensä enintään 6 000 euron arvosta alkuperätuotteita sisältävälle lähetykselle.

2.   Alkuperäilmoitus voidaan laatia, jos tuotteita voidaan pitää ETA:n tai soveltavan sopimuspuolen alkuperätuotteina ja jos ne täyttävät näiden sääntöjen muut vaatimukset.

3.   Alkuperäilmoituksen laativan viejän on oltava valmis toimittamaan milloin tahansa ETA-sopimuksen viejäsopimuspuolen tulliviranomaisten pyynnöstä kaikki asianmukaiset asiakirjat, joilla todistetaan asianomaisten tuotteiden alkuperäasema ja näiden sääntöjen muiden vaatimusten täyttyminen.

4.   Viejä laatii alkuperäilmoituksen kirjoittamalla koneella, leimaamalla tai painamalla kauppalaskuun, lähetysluetteloon tai muuhun kaupalliseen asiakirjaan tämän lisäyksen liitteessä III olevan tekstin mukaisen ilmoituksen käyttäen jotakin mainitussa liitteessä olevista erikielisistä toisinnoista ja viejämaan sisäisen lainsäädännön säännösten mukaisesti. Jos ilmoitus kirjoitetaan käsin, se on kirjoitettava musteella painokirjaimin.

5.   Alkuperäilmoituksissa on oltava viejän käsin kirjoittama alkuperäinen allekirjoitus. Jäljempänä 19 artiklassa tarkoitettua valtuutettua viejää ei kuitenkaan vaadita allekirjoittamaan tällaisia ilmoituksia, jos hän antaa ETA-sopimuksen viejäsopimuspuolen tulliviranomaisille kirjallisen sitoumuksen siitä, että hän ottaa täyden vastuun jokaisesta alkuperäilmoituksesta, josta hänet voidaan tunnistaa niin kuin hän olisi itse käsin allekirjoittanut sen.

6.   Viejä voi laatia alkuperäilmoituksen, kun siinä tarkoitetut tuotteet viedään tai viennin jälkeen, jäljempänä ’jälkikäteen laadittu alkuperäilmoitus’, jos se esitetään tuojamaassa kahden vuoden kuluessa siitä, kun siinä tarkoitetut tuotteet on tuotu.

Jos lähetys jaetaan osiin 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja edellyttäen, että samaa kahden vuoden määräaikaa noudatetaan, tuotteiden ETA-sopimuksen viejäsopimuspuolen valtuutetun viejän on annettava jälkikäteen laadittu alkuperäilmoitus.

19 artikla

Valtuutettu viejä

1.   Jollei kansallisista vaatimuksista muuta johdu, ETA-sopimuksen viejäsopimuspuolen tulliviranomaiset voivat valtuuttaa kyseiseen ETA-sopimuksen sopimuspuoleen sijoittautuneen viejän, jäljempänä ’valtuutettu viejä’, laatimaan alkuperäilmoituksia asianomaisten tuotteiden arvosta riippumatta.

2.   Tällaista valtuutusta hakevan viejän on annettava kaikki tulliviranomaisten tarpeellisina pitämät takeet tuotteiden alkuperäaseman ja muiden näissä säännöissä asetettujen vaatimusten täyttymisen tarkastamiseksi.

3.   Tulliviranomaiset antavat valtuutetulle viejälle tullin lupanumeron, joka merkitään alkuperäilmoitukseen.

4.   Tulliviranomaisten on tarkastettava valtuutuksen asianmukainen käyttö. Ne voivat peruuttaa valtuutuksen, jos valtuutettu viejä käyttää sitä väärin, ja niiden on tehtävä niin, jos valtuutettu viejä ei enää anna 2 kohdassa tarkoitettuja takeita.

20 artikla

EUR.1-tavaratodistuksen antamismenettely

1.   ETA-sopimuksen viejäsopimuspuolen tulliviranomaiset antavat EUR.1-tavaratodistuksen viejän tai tämän valtuuttaman edustajan viejän vastuulla tekemästä kirjallisesta hakemuksesta.

2.   Tätä varten viejä tai tämän valtuuttama edustaja täyttää sekä EUR.1-tavaratodistuksen että hakemuslomakkeen, joiden mallit ovat tämän lisäyksen liitteessä IV. Kyseiset lomakkeet täytetään jollakin niistä kielistä, joilla sopimus on laadittu ja ETA-sopimuksen viejäsopimuspuolen kansallisen lainsäädännön säännösten mukaisesti. Jos lomakkeet täytetään käsin, ne on täytettävä musteella painokirjaimin. Tuotteiden kuvaus on merkittävä sille varattuun kohtaan jättämättä väliin tyhjiä rivejä. Jos kohtaa ei täytetä kokonaan, kuvauksen viimeisen rivin alle on vedettävä vaakasuora viiva ja täyttämätön tila on suljettava viivalla.

3.   EUR.1-tavaratodistuksen 7 kohtaan on lisättävä englanninkielinen maininta ”TRANSITIONAL RULES”.

4.   EUR.1-tavaratodistuksen antamista hakevan viejän on oltava valmis toimittamaan milloin tahansa sen ETA-sopimuksen viejäsopimuspuolen tulliviranomaisten pyynnöstä, jossa EUR.1-tavaratodistus annetaan, kaikki asianmukaiset asiakirjat, joilla todistetaan asianomaisten tuotteiden alkuperäasema sekä näissä säännöissä asetettujen muiden vaatimusten täyttyminen.

5.   ETA-sopimuksen viejäsopimuspuolen tulliviranomaiset antavat EUR.1-tavaratodistuksen, jos asianomaisia tuotteita voidaan pitää alkuperätuotteina ja jos ne täyttävät näissä säännöissä asetetut muut vaatimukset.

6.   EUR.1-tavaratodistuksia antavien tulliviranomaisten on toteutettava kaikki tarvittavat toimet tuotteiden alkuperäaseman ja näissä säännöissä asetettujen muiden vaatimusten täyttymisen tarkastamiseksi. Tätä varten niillä on oikeus vaatia näyttöä ja tarkastaa viejän tilejä tai tehdä muita tarpeellisiksi katsomiaan tarkastuksia. Ne myös varmistavat, että tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetut lomakkeet täytetään asianmukaisesti. Ne tarkastavat erityisesti, että tavaran kuvaukselle varattu kohta on täytetty siten, että siihen on mahdotonta tehdä vilpillisiä lisäyksiä.

7.   EUR.1-tavaratodistuksen antamispäivä merkitään EUR.1-tavaratodistuksen 11 kohtaan.

8.   Tulliviranomaiset antavat EUR.1-tavaratodistuksen, ja se annetaan viejän käyttöön heti, kun vienti on tosiasiallisesti tapahtunut tai varmistunut.

21 artikla

Jälkikäteen annetut EUR.1-tavaratodistukset

1.   Sen estämättä, mitä 20 artiklan 8 kohdassa määrätään, EUR.1-tavaratodistus voidaan antaa siihen merkittyjen tuotteiden viennin jälkeen, jos:

| a) | sitä ei ole annettu vientihetkellä erehdysten, tahattomien laiminlyöntien tai erityisolosuhteiden vuoksi; |
| --- | --- |

a)

sitä ei ole annettu vientihetkellä erehdysten, tahattomien laiminlyöntien tai erityisolosuhteiden vuoksi;

| b) | tulliviranomaisia tyydyttävällä tavalla osoitetaan, että EUR.1-tavaratodistus on annettu, mutta sitä ei ole tuonnissa hyväksytty teknisistä syistä; |
| --- | --- |

b)

tulliviranomaisia tyydyttävällä tavalla osoitetaan, että EUR.1-tavaratodistus on annettu, mutta sitä ei ole tuonnissa hyväksytty teknisistä syistä;

| c) | asianomaisten tuotteiden lopullinen määräpaikka ei ollut tiedossa vientihetkellä, vaan se on määritetty niiden kuljetuksen tai varastoinnin aikana ja sen jälkeen, kun ne on mahdollisesti jaettu osalähetyksiin 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

asianomaisten tuotteiden lopullinen määräpaikka ei ollut tiedossa vientihetkellä, vaan se on määritetty niiden kuljetuksen tai varastoinnin aikana ja sen jälkeen, kun ne on mahdollisesti jaettu osalähetyksiin 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

| d) | EUR.1- tai EUR.MED-tavaratodistus on annettu yleissopimuksen määräysten mukaisesti sellaisille tuotteille, jotka ovat myös näiden sääntöjen mukaisia alkuperätuotteita; viejän on toteutettava kaikki tarvittavat toimet varmistaakseen, että kumulaation soveltamisedellytykset täyttyvät, ja oltava valmis toimittamaan tulliviranomaisille kaikki asiaankuuluvat asiakirjat, joilla todistetaan, että tuotteet ovat näiden sääntöjen mukaisia alkuperätuotteita; tai |
| --- | --- |

d)

EUR.1- tai EUR.MED-tavaratodistus on annettu yleissopimuksen määräysten mukaisesti sellaisille tuotteille, jotka ovat myös näiden sääntöjen mukaisia alkuperätuotteita; viejän on toteutettava kaikki tarvittavat toimet varmistaakseen, että kumulaation soveltamisedellytykset täyttyvät, ja oltava valmis toimittamaan tulliviranomaisille kaikki asiaankuuluvat asiakirjat, joilla todistetaan, että tuotteet ovat näiden sääntöjen mukaisia alkuperätuotteita; tai

| e) | EUR.1-tavaratodistus on annettu 8 artiklan 4 kohdan perusteella, ja 8 artiklan 3 kohdan soveltamista vaaditaan tuonnin yhteydessä toisessa soveltavassa sopimuspuolessa. |
| --- | --- |

e)

EUR.1-tavaratodistus on annettu 8 artiklan 4 kohdan perusteella, ja 8 artiklan 3 kohdan soveltamista vaaditaan tuonnin yhteydessä toisessa soveltavassa sopimuspuolessa.

2.   Sovellettaessa 1 kohtaa viejän on ilmoitettava hakemuksessaan EUR.1-tavaratodistukseen merkittyjen tuotteiden vientipaikka ja -päivä sekä perusteet pyynnölleen.

3.   Tulliviranomaiset voivat antaa EUR.1-tavaratodistuksen jälkikäteen kahden vuoden kuluessa vientipäivästä ja vasta todettuaan viejän hakemuksessa annettujen tietojen olevan vastaavien asiakirjojen mukaisia.

4.   Edellä olevan 20 artiklan 3 kohdan vaatimuksen lisäksi jälkikäteen annettuihin EUR.1-tavaratodistuksiin on merkittävä seuraava englanninkielinen maininta: ”ISSUED RETROSPECTIVELY”.

5.   Edellä 4 kohdassa tarkoitettu maininta tehdään EUR.1-tavaratodistuksen 7 kohtaan.

22 artikla

EUR.1-tavaratodistuksen kaksoiskappaleen antaminen

1.   Jos EUR.1-tavaratodistus varastetaan tai se katoaa tai tuhoutuu, viejä voi pyytää todistuksen antaneilta tulliviranomaisilta kaksoiskappaleen, joka laaditaan niiden hallussa olevien vientiasiakirjojen perusteella.

2.   Edellä olevan 20 artiklan 3 kohdan vaatimuksen lisäksi tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti annettuun kaksoiskappaleeseen on merkittävä seuraava englanninkielinen maininta: ”DUPLICATE”.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettu maininta merkitään EUR.1-tavaratodistuksen kaksoiskappaleen 7 kohtaan.

4.   Kaksoiskappale, johon on merkittävä alkuperäisen EUR.1-tavaratodistuksen antopäivämäärä, on voimassa kyseisestä päivästä alkaen.

23 artikla

Alkuperäselvityksen voimassaolo

1.   Alkuperäselvitys on voimassa kymmenen kuukautta siitä päivästä, jona se on annettu tai laadittu ETA-sopimuksen viejäsopimuspuolessa, ja se on toimitettava mainitun ajan kuluessa ETA-sopimuksen tuojasopimuspuolen tulliviranomaisille.

2.   Alkuperäselvitykset, jotka toimitetaan ETA-sopimuspuolen tuojasopimuspuolen tulliviranomaisille 1 kohdassa tarkoitetun voimassaoloajan päätyttyä, voidaan hyväksyä tullietuuksien myöntämiseksi, jos kyseiset asiakirjat ovat jääneet toimittamatta ennen määräajan päättymistä poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi.

3.   Muissa myöhästymistapauksissa ETA-sopimuksen tuojasopimuspuolen tulliviranomaiset voivat hyväksyä alkuperäselvitykset, jos tuotteet on esitetty tullille ennen mainitun määräajan päättymistä.

24 artikla

Vapaa-alueet

1.   ETA-sopimuksen sopimuspuolet toteuttavat kaikki tarpeelliset toimenpiteet varmistaakseen, että kaupan kohteena olevia tuotteita, joista on annettu alkuperäselvitys ja joita kuljetuksen aikana pidetään niiden alueella sijaitsevalla vapaa-alueella, ei vaihdeta toisiin tavaroihin eikä niille tehdä muita toimenpiteitä kuin niiden kunnon säilyttämiseksi tarkoitetut tavanomaiset toimenpiteet.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa määrätään, kun ETA:n tai soveltavan sopimuspuolen alkuperätuotteita, joista on annettu alkuperäselvitys, tuodaan vapaa-alueelle ja niille suoritetaan valmistus tai käsittely, uusi alkuperäselvitys voidaan antaa tai laatia, jos kyseinen valmistus tai käsittely on näiden sääntöjen mukaista.

25 artikla

Tuontivaatimukset

Alkuperäselvitykset on toimitettava ETA-sopimuksen tuojasopimuspuolen tulliviranomaisille kyseisessä ETA-sopimuksen sopimuspuolessa sovellettavien menettelyjen mukaisesti.

26 artikla

Tuonti osalähetyksinä

Jos harmonoidun järjestelmän XVI tai XVII jaksoon taikka nimikkeeseen 7308 tai 9406 kuuluvat, harmonoidun järjestelmän yleisessä tulkintasäännössä 2 olevassa a alakohdassa tarkoitetut osiin puretut tai kokoamattomat tuotteet tuodaan osalähetyksinä tuojan pyynnöstä ja ETA-sopimuksen tuojasopimuspuolen tulliviranomaisten määräämin edellytyksin, tulliviranomaisille toimitetaan tällaisista tuotteista yksi alkuperäselvitys ensimmäistä osalähetystä tuotaessa.

27 artikla

Poikkeukset alkuperäselvityksen toimittamisesta

1.   Yksityishenkilöiden yksityishenkilöille pikkulähetyksinä lähettämät tuotteet ja matkustajien henkilökohtaisiin matkatavaroihin sisältyvät tuotteet voidaan tuoda alkuperätuotteina ilman alkuperäselvityksen toimittamista, jos kyseessä ei ole kaupallinen tuonti ja tuotteiden on ilmoitettu täyttävän näissä säännöissä asetetut vaatimukset ja kun ei ole syytä epäillä tällaisen ilmoituksen todenmukaisuutta.

2.   Tuontia ei pidetä kaupallisena tuontina, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | tuonti on satunnaista; |
| --- | --- |

a)

tuonti on satunnaista;

| b) | tuonti koostuu ainoastaan vastaanottajien tai matkustajien tai heidän perheidensä henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitetuista tuotteista; |
| --- | --- |

b)

tuonti koostuu ainoastaan vastaanottajien tai matkustajien tai heidän perheidensä henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitetuista tuotteista;

| c) | tuotteiden luonne tai määrä ei viittaa mihinkään kaupalliseen tarkoitukseen. |
| --- | --- |

c)

tuotteiden luonne tai määrä ei viittaa mihinkään kaupalliseen tarkoitukseen.

3.   Kyseisten tuotteiden yhteisarvo ei saa olla yli 500 euroa pikkulähetysten osalta eikä yli 1 200 euroa matkustajien henkilökohtaisiin matkatavaroihin sisältyvien tuotteiden osalta.

28 artikla

Poikkeavuudet ja muotovirheet

1.   Pienet poikkeavuudet alkuperäselvityksen merkintöjen ja tuotteiden tuontimuodollisuuksien täyttämiseksi tullitoimipaikkaan toimitettujen asiakirjojen merkintöjen välillä eivät sinänsä tee alkuperäselvityksestä mitätöntä, jos asianmukaisesti osoitetaan, että kyseinen asiakirja vastaa toimitettuja tuotteita.

2.   Alkuperäselvityksessä olevat lyöntivirheiden kaltaiset selvät muotovirheet eivät saa johtaa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen hylkäämiseen, elleivät nämä virheet ole sellaisia, että ne antavat aihetta epäillä kyseisten asiakirjojen merkintöjen oikeellisuutta.

29 artikla

Tavarantoimittajan ilmoitukset

1.   Kun ETA-sopimuksen sopimuspuolessa annetaan EUR.1-tavaratodistus tai laaditaan alkuperäilmoitus alkuperätuotteille, joiden valmistuksessa on käytetty 7 artiklan 3 tai 4 kohdan mukaisesti muusta soveltavasta sopimuspuolesta tulevia tavaroita, joille on suoritettu siellä valmistus tai käsittely mutta jotka eivät ole saaneet etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperäasemaa, kyseisille tavaroille tämän artiklan mukaisesti annettu tavarantoimittajan ilmoitus on otettava huomioon.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu tavarantoimittajan ilmoitus on asianomaisille tavaroille ETA:ssa tai soveltavassa sopimuspuolessa suoritettua valmistusta tai käsittelyä koskeva näyttö määritettäessä, voidaanko tuotteita, joiden valmistuksessa kyseisiä tavaroita käytetään, pitää ETA:n alkuperätuotteina ja täyttävätkö ne näissä säännöissä asetetut muut vaatimukset.

3.   Jäljempänä 4 kohdassa tarkoitettuja tapauksia lukuun ottamatta tavarantoimittajan on laadittava erillinen tavarantoimittajan ilmoitus jokaisesta tavaralähetyksestä liitteessä VI määrätyssä muodossa kauppalaskuun, lähetysluetteloon tai muuhun sellaiseen kaupalliseen asiakirjaan liitettävälle paperiarkille, jossa asianomaiset tavarat kuvataan riittävän yksityiskohtaisesti niiden tunnistamiseksi.

4.   Jos tavarantoimittaja toimittaa tietylle asiakkaalle säännöllisesti tavaroita, joille ETA:ssa tai soveltavassa sopimuspuolessa suoritettavan valmistuksen tai käsittelyn oletetaan pysyvän jonkin aikaa muuttumattomana, tavarantoimittaja voi antaa yhden tavarantoimittajan ilmoituksen, joka koskee myös kyseisten tavaroiden myöhempiä lähetyksiä, jäljempänä ’tavarantoimittajan pitkäaikaisilmoitus’. Tavarantoimittajan pitkäaikaisilmoitus voi tavallisesti olla voimassa enintään kahden vuoden ajan päivästä, jona se on laadittu.- Sen soveltavan sopimuspuolen tulliviranomaiset, jossa ilmoitus laaditaan, vahvistavat edellytykset, joilla pidempiä ajanjaksoja voidaan käyttää. Tavarantoimittajan on laadittava tavarantoimittajan pitkäaikaisilmoitus liitteessä VII määrätyssä muodossa ja kuvattava tavarat riittävän yksityiskohtaisesti niiden tunnistamiseksi. Ilmoitus on toimitettava asianomaiselle asiakkaalle ennen ensimmäistä tavaralähetystä, jota kyseinen ilmoitus koskee, tai ensimmäisen tavaralähetyksen yhteydessä. Jos tavarantoimittajan pitkäaikaisilmoitusta ei voida enää soveltaa toimitettuihin tavaroihin, tavarantoimittajan on ilmoitettava asiasta välittömästi asiakkaalleen.

5.   Edellä 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut tavarantoimittajan ilmoitukset on kirjoitettava koneella tai painettava yhdellä ETA-sopimuksen kielellä sen soveltavan sopimuspuolen kansallisen lainsäädännön mukaisesti, jossa ilmoitus laaditaan, ja siinä on oltava tavarantoimittajan alkuperäinen omakätinen allekirjoitus. Ilmoitus voidaan kirjoittaa myös käsin; siinä tapauksessa se on kirjoitettava musteella painokirjaimin.

6.   Ilmoituksen laativan tavarantoimittajan on oltava valmis toimittamaan milloin tahansa sen soveltavan sopimuspuolen tulliviranomaisten pyynnöstä, jossa ilmoitus laaditaan, kaikki asiaankuuluvat asiakirjat, joilla todistetaan ilmoituksessa annetut tiedot oikeiksi.

30 artikla

Euroina ilmaistavat määrät

1.   Edellä olevien 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 27 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi tapauksissa, joissa tuotteet laskutetaan muuna valuuttana kuin euroina, kukin asianomainen maa vahvistaa vuosittain euroina ilmaistavia määriä vastaavat määrät ETA-sopimuksen sopimuspuolten kansallisena valuuttana.

2.   Lähetykseen sovelletaan 18 artiklan 1 kohdan b alakohtaa tai 27 artiklan 3 kohtaa sen valuutan perusteella, jona kauppalasku on laadittu, asianomaisen maan vahvistaman määrän mukaisesti.

3.   Kansallisena valuuttana käytettävät määrät ovat euroina ilmaistujen määrien vasta-arvot kyseisenä valuuttana lokakuun ensimmäisen arkipäivän euron kurssin mukaisesti. Nämä määrät on annettava tiedoksi Euroopan komissiolle viimeistään 15 päivänä lokakuuta, ja niitä sovelletaan seuraavan vuoden 1 päivästä tammikuuta. Euroopan komissio ilmoittaa asiaankuuluvat määrät kaikille asianomaisille maille.

4.   ETA-sopimuksen sopimuspuolet voivat pyöristää ylöspäin tai alaspäin määrää, joka saadaan muunnettaessa euroina ilmaistava määrä kansalliseksi valuutaksi. Pyöristyksen tuloksena saatu määrä voi poiketa muuntamisen tuloksena saadusta määrästä enintään viisi prosenttia. Osapuoli voi pitää euroina ilmaistavan määrän kansallisena valuuttana ilmaistavan vasta-arvon muuttumattomana, jos kyseisen määrän muuntaminen 3 kohdassa määrättynä vuotuisen tarkistuksen ajankohtana ennen mahdollista pyöristystä korottaisi kansallisena valuuttana ilmaistavaa vasta-arvoa alle 15 prosenttia. Kansallisena valuuttana ilmaistava vasta-arvo voidaan pitää samana, jos kyseinen vasta-arvo alenisi muuntamisen tuloksena.

5.   ETA:n sekakomitea tarkastelee ETA-sopimuksen sopimuspuolen pyynnöstä uudelleen euroina ilmaistavia määriä. Kyseistä uudelleentarkastelua tehdessään ETA:n sekakomitea harkitsee, onko toivottavaa säilyttää asianomaisten arvorajojen reaalivaikutus entisellään. Tätä tarkoitusta varten se voi päättää muuttaa euroina ilmaistavia määriä.

VI OSASTO

VI OSASTO

YHTEISTYÖN JA ASIAKIRJANÄYTÖN PERIAATTEET

YHTEISTYÖN JA ASIAKIRJANÄYTÖN PERIAATTEET

31 artikla

Asiakirjanäyttö, alkuperäselvitysten ja todistusasiakirjojen säilyttäminen

1.   Viejän, joka on laatinut alkuperäilmoituksen tai hakenut EUR.1-tavaratodistusta, on säilytettävä kyseisten alkuperäselvitysten ja kaikkien tuotteen alkuperäasemaa koskevien todistusasiakirjojen paperituloste tai sähköinen versio vähintään kolmen vuoden ajan alkuperäilmoituksen antamis- tai laatimispäivästä.

2.   Tavarantoimittajan ilmoituksen laativan tavarantoimittajan on säilytettävä jäljennös ilmoituksesta ja kaikista niistä kauppalaskuista, lähetysluetteloista tai muista kaupallisista asiakirjoista, joiden liitteenä kyseinen ilmoitus on, sekä 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut asiakirjat vähintään kolme vuotta.

Tavarantoimittajan, joka laatii tavarantoimittajan pitkäaikaisilmoituksen, on säilytettävä ilmoituksen jäljennös sekä kaikkien siinä mainittuja asianomaiselle asiakkaalle lähetettyjä tavaroita koskevien kauppalaskujen, lähetysluetteloiden ja muiden kaupallisten asiakirjojen jäljennökset sekä 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut asiakirjat vähintään kolme vuotta. Tämä ajanjakso alkaa tavarantoimittajan pitkäaikaisilmoituksen voimassaolon päättymispäivänä.

3.   Tämän artiklan 1 kohtaa sovellettaessa alkuperäasemaa koskevia todistusasiakirjoja ovat muun muassa seuraavat:

| a) | esimerkiksi viejän tai tavarantoimittajan tileihin tai sisäiseen kirjanpitoon sisältyvä suora näyttö käsittelyistä, jotka tämä on suorittanut tavaroiden tuottamiseksi; |
| --- | --- |

a)

esimerkiksi viejän tai tavarantoimittajan tileihin tai sisäiseen kirjanpitoon sisältyvä suora näyttö käsittelyistä, jotka tämä on suorittanut tavaroiden tuottamiseksi;

| b) | asiakirjat, joilla todistetaan käytettyjen ainesten alkuperäasema ja jotka on annettu tai laadittu asiaankuuluvassa soveltavassa sopimuspuolessa sen kansallisen lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

asiakirjat, joilla todistetaan käytettyjen ainesten alkuperäasema ja jotka on annettu tai laadittu asiaankuuluvassa soveltavassa sopimuspuolessa sen kansallisen lainsäädännön mukaisesti;

| c) | asiakirjat, joilla todistetaan ainesten valmistus tai käsittely asiaankuuluvassa ETA-sopimuksen sopimuspuolessa ja jotka on laadittu tai annettu kyseisessä ETA-sopimuksen sopimuspuolessa sen kansallisen lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, joilla todistetaan ainesten valmistus tai käsittely asiaankuuluvassa ETA-sopimuksen sopimuspuolessa ja jotka on laadittu tai annettu kyseisessä ETA-sopimuksen sopimuspuolessa sen kansallisen lainsäädännön mukaisesti;

| d) | alkuperäilmoitukset tai EUR.1-tavaratodistukset, joilla todistetaan käytettyjen ainesten alkuperäasema ja jotka on laadittu tai annettu ETA-sopimuksen sopimuspuolissa näiden sääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

alkuperäilmoitukset tai EUR.1-tavaratodistukset, joilla todistetaan käytettyjen ainesten alkuperäasema ja jotka on laadittu tai annettu ETA-sopimuksen sopimuspuolissa näiden sääntöjen mukaisesti;

| e) | ETA:n ulkopuolella 13 ja 14 artiklaa soveltaen suoritettua valmistusta tai käsittelyä koskevat asianmukaiset todisteet, joilla todistetaan kyseisten artiklojen vaatimusten täyttyminen. |
| --- | --- |

e)

ETA:n ulkopuolella 13 ja 14 artiklaa soveltaen suoritettua valmistusta tai käsittelyä koskevat asianmukaiset todisteet, joilla todistetaan kyseisten artiklojen vaatimusten täyttyminen.

4.   EUR.1-tavaratodistuksia antavien ETA-sopimuksen viejäsopimuspuolen tulliviranomaisten on säilytettävä 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuslomake vähintään kolme vuotta.

5.   ETA-sopimuksen tuojasopimuspuolen tulliviranomaisten on säilytettävä niille toimitetut alkuperäilmoitukset ja EUR.1-tavaratodistukset vähintään kolme vuotta.

6.   Tavarantoimittajan ilmoituksia, joilla todistetaan käytetyille aineksille jossakin soveltavassa sopimuspuolessa tai ETA:ssa suoritettu valmistus tai käsittely ja jotka on laadittu kyseisessä soveltavassa sopimuspuolessa tai ETA:ssa, on käsiteltävä 18 artiklan 3 kohdassa, 20 artiklan 4 kohdassa ja 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuna asiakirjana, jota käytetään todisteena siitä, että EUR.1-tavaratodistuksessa tai alkuperäilmoituksessa tarkoitettuja tuotteita voidaan pitää kyseisen soveltavan sopimuspuolen tai ETA:n alkuperätuotteina ja että ne täyttävät muut näissä säännöissä asetetut vaatimukset.

32 artikla

Riitojen ratkaiseminen

Jos 34 ja 35 artiklassa määrätyistä tarkastusmenettelyistä tai lisäyksen tulkinnasta syntyy riita, jota tarkastusta pyytävät tulliviranomaiset ja kyseisen tarkastuksen tekemisestä vastaavat tulliviranomaiset eivät pysty keskenään sopimaan, asia saatetaan ETA:n sekakomitean ratkaistavaksi.

Tuojan sekä ETA-sopimuksen tuojasopimuspuolen tulliviranomaisten väliset riidat ratkaistaan aina kyseisen maan lainsäädännön mukaisesti.

VII OSASTO

VII OSASTO

HALLINNOLLINEN YHTEISTYÖ

HALLINNOLLINEN YHTEISTYÖ

33 artikla

Ilmoitukset ja yhteistyö

1.   ETA-sopimuksen sopimuspuolten tulliviranomaisten on annettava toisilleen tullitoimipaikkojensa EUR.1-tavaratodistusten antamisessa käyttämien leimasinten leimanäytteet ja valtuutetuille viejille myönnettyjen lupanumeroiden mallit sekä niiden tulliviranomaisten osoitteet, jotka vastaavat kyseisten todistusten ja alkuperäilmoitusten tarkastamisesta.

2.   Sen varmistamiseksi, että tätä näitä sääntöjä sovelletaan asianmukaisesti, ETA-sopimuksen sopimuspuolet avustavat toisiaan toimivaltaisten tulliviranomaisten välityksellä tarkastaessaan EUR.1-tavaratodistusten, alkuperäilmoitusten, tavarantoimittajan ilmoitusten sekä kyseisissä asiakirjoissa annettujen tietojen oikeellisuutta.

34 artikla

Alkuperäselvitysten tarkastaminen

1.   Alkuperäselvitysten jälkitarkastukset tehdään pistokokein tai aina kun ETA-sopimuksen tuojasopimuspuolen tulliviranomaisilla on perusteltua aihetta epäillä tällaisten asiakirjojen aitoutta, asianomaisten tuotteiden alkuperäasemaa tai näissä säännöissä asetettujen muiden vaatimusten täyttymistä.

2.   Kun ETA-sopimuksen tuojasopimuspuolen tulliviranomaiset esittävät jälkitarkastuspyynnön, ne palauttavat ETA-sopimuksen viejäsopimuspuolen tulliviranomaisille EUR.1-tavaratodistuksen ja kauppalaskun, jos se on toimitettu, sekä alkuperäilmoituksen tai kyseisten asiakirjojen jäljennökset ja esittävät tarvittaessa syyt tarkastuspyyntöön. Tarkastuspyynnön tueksi annetaan kaikki asiakirjat ja saadut tiedot, joiden perusteella alkuperäselvityksessä olevia tietoja voidaan epäillä virheellisiksi.

3.   ETA-sopimuksen viejäsopimuspuolen tulliviranomaiset tekevät tarkastuksen. Tätä varten niillä on oikeus vaatia näyttöä ja tarkastaa viejän tilejä tai tehdä muita tarpeellisiksi katsomiaan tarkastuksia.

4.   Jos ETA-sopimuksen tuojasopimuspuolen tulliviranomaiset päättävät lykätä etuuskohtelun myöntämistä asianomaisille tuotteille tarkastuksen tulosten saamiseen asti, niiden on tarjottava tuojalle mahdollisuutta tuotteiden luovutukseen, jos tarpeellisiksi katsotut varotoimenpiteet toteutetaan.

5.   Tarkastuksen tulokset ilmoitetaan tarkastusta pyytäneille tulliviranomaisille mahdollisimman pian. Kyseisistä tuloksista on käytävä selvästi ilmi, ovatko asiakirjat aitoja ja voidaanko asianomaisia tuotteita pitää ETA:n alkuperätuotteina ja täyttävätkö ne näissä säännöissä asetetut muut vaatimukset.

6.   Jos perustellun epäilyn tapauksessa vastausta ei ole saatu kymmenen kuukauden kuluessa tarkastuspyynnön päivämäärästä tai saadussa vastauksessa ei ole riittävästi tietoja sen ratkaisemiseksi, ovatko kyseiset asiakirjat aitoja tai mikä on tuotteiden tosiasiallinen alkuperä, tarkastusta pyytäneet tulliviranomaiset epäävät etuuskohtelun, paitsi poikkeuksellisissa olosuhteissa.

35 artikla

Tavarantoimittajan ilmoitusten tarkastaminen

1.   Tavarantoimittajan ilmoitusten tai tavarantoimittajan pitkäaikaisilmoitusten jälkitarkastus voidaan tehdä pistokokein tai aina, kun sen ETA-sopimuksen sopimuspuolen tulliviranomaisilla, jossa tällaiset ilmoitukset on otettu huomioon EUR.1-tavaratodistuksen antamiseksi tai alkuperäilmoituksen laatimiseksi, on perusteltu syy epäillä kyseisen asiakirjan aitoutta tai siinä annettujen tietojen oikeellisuutta.

2.   Sovellettaessa 1 kohdan määräyksiä 1 kohdassa tarkoitetun osapuolen tulliviranomaiset palauttavat tavarantoimittajan ilmoituksen tai tavarantoimittajan pitkäaikaisilmoituksen ja siinä tarkoitettuja tavaroita koskevan kauppalaskun (koskevat kauppalaskut), lähetysluettelon (lähetysluettelot) tai muun kaupallisen asiakirjan (muut kaupalliset asiakirjat) sen soveltavan sopimuspuolen tulliviranomaisille, jossa ilmoitus on laadittu, ja esittävät tarvittaessa sisältöä tai muotoa koskevat syyt tarkastuspyynnölle.

Ne toimittavat jälkitarkastuspyynnön tueksi kaikki asiakirjat ja saadut tiedot, joiden perusteella tavarantoimittajan ilmoituksessa tai tavarantoimittajan pitkäaikaisilmoituksessa olevia tietoja voidaan epäillä virheellisiksi.

3.   Tarkastuksen suorittavat sen soveltavan sopimuspuolen tulliviranomaiset, jossa tavarantoimittajan ilmoitus tai tavarantoimittajan pitkäaikaisilmoitus on laadittu. Tätä varten niillä on oikeus vaatia näyttöä ja tarkastaa tavarantoimittajan tilejä tai tehdä muita tarpeellisiksi katsomiaan tarkastuksia.

4.   Tarkastuksen tulokset ilmoitetaan tarkastusta pyytäneille tulliviranomaisille mahdollisimman pian. Kyseisistä tuloksista on käytävä selvästi ilmi, ovatko tavarantoimittajan ilmoituksessa tai tavarantoimittajan pitkäaikaisilmoituksessa olevat tiedot oikein, ja niiden perusteella tulliviranomaisen on voitava määritellä, voidaanko tällainen ilmoitus ottaa huomioon EUR.1-tavaratodistusta annettaessa tai alkuperäilmoitusta laadittaessa ja missä määrin tämä voidaan tehdä.

36 artikla

Seuraamukset

Kukin ETA-sopimuksen sopimuspuoli määrää, että sen näihin sääntöihin liittyvän kansallisen lainsäädännön rikkomisesta langetetaan rikosoikeudellisia, siviilioikeudellisia tai hallinnollisia seuraamuksia.

VIII OSASTO

VIII OSASTO

LISÄYKSEN A SOVELTAMINEN

LISÄYKSEN A SOVELTAMINEN

37 artikla

Liechtenstein

Liechtensteinin alkuperätuotetta pidetään Sveitsin ja Liechtensteinin välisen tulliliiton vuoksi Sveitsin alkuperätuotteena, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan soveltamista.

38 artikla

San Marinon tasavalta

Euroopan unionin ja San Marinon tasavallan välisen tulliliiton vuoksi San Marinon tasavallan alkuperätuotetta pidetään Euroopan unionin alkuperätuotteena, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan soveltamista.

39 artikla

Andorran ruhtinaskunta

Euroopan unionin ja Andorran ruhtinaskunnan välisen tulliliiton vuoksi harmonoidun järjestelmän 25–97 ryhmään kuuluvaa Andorran ruhtinaskunnan alkuperätuotetta pidetään Euroopan unionin alkuperätuotteena, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan soveltamista.

40 artikla

Ceuta ja Melilla

1.   Näitä sääntöjä sovellettaessa ilmaisu ’ETA’ ei sisällä Ceutaa ja Melillaa.

2.   Ceutan ja Melillan alkuperätuotteita koskevaa ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 49 sovellettaessa näitä sääntöjä sovelletaan soveltuvin osin liitteessä V määrättyjä erityisedellytyksiä noudattaen.

LIITE I

ALKUHUOMAUTUKSET LIITTEEN II LUETTELOON

Huomautus 1 –   Yleistä

Luettelossa asetetaan edellytykset, jotka kaikkien tuotteiden on täytettävä, jotta niitä voitaisiin pitää tässä lisäyksessä olevan II osan 4 artiklan mukaisesti riittävästi valmistettuina tai käsiteltyinä. Tuotteesta riippuen sääntöjä on neljä erilaista

| a) | valmistuksessa tai käsittelyssä ei ylitetä ei-alkuperäainesten enimmäismäärää; |
| --- | --- |

a)

valmistuksessa tai käsittelyssä ei ylitetä ei-alkuperäainesten enimmäismäärää;

| b) | valmistuksen tai käsittelyn seurauksena valmistettujen tuotteiden harmonoidun järjestelmän nelinumeroinen nimike muuttuu muuksi kuin käytettyjen ainesten nelinumeroinen nimike tai valmistettujen tuotteiden kuusinumeroinen alanimike muuttuu muuksi kuin käytettyjen ainesten kuusinumeroinen alanimike; |
| --- | --- |

b)

valmistuksen tai käsittelyn seurauksena valmistettujen tuotteiden harmonoidun järjestelmän nelinumeroinen nimike muuttuu muuksi kuin käytettyjen ainesten nelinumeroinen nimike tai valmistettujen tuotteiden kuusinumeroinen alanimike muuttuu muuksi kuin käytettyjen ainesten kuusinumeroinen alanimike;

| c) | erityinen valmistus- tai käsittelytoimi toteutetaan; |
| --- | --- |

c)

erityinen valmistus- tai käsittelytoimi toteutetaan;

| d) | valmistus tai käsittely tehdään tietyille kokonaan tuotetuille aineksille. |
| --- | --- |

d)

valmistus tai käsittely tehdään tietyille kokonaan tuotetuille aineksille.

Huomautus 2 –   Luettelon rakenne

| 2.1 | Luettelon kahdessa ensimmäisessä sarakkeessa kuvataan tuotettu tuote. Sarakkeessa (1) on harmonoidussa järjestelmässä käytetty nimikkeen tai ryhmän numero ja sarakkeessa (2) harmonoidussa järjestelmässä tästä nimikkeestä tai ryhmästä käytetty tavaran kuvaus. Jokaista kahdessa ensimmäisessä sarakkeessa olevaa merkintää koskeva sääntö on sarakkeessa (3). Jos sarakkeen (1) numeron edellä on maininta ”ex”, tämä tarkoittaa, että sarakkeen (3) sääntöä sovelletaan ainoastaan sarakkeessa (2) mainittuun nimikkeen osaan. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kun sarakkeessa (1) on koottu yhteen useita nimikkeitä tai mainittu ryhmän numero ja sarakkeessa (2) on tämän vuoksi yleisluonteinen tavaran kuvaus, vastaavaa sarakkeen (3) sääntöä sovelletaan kaikkiin niihin tuotteisiin, jotka harmonoidussa järjestelmässä luokitellaan kyseisen ryhmän nimikkeisiin tai johonkin nimikkeistä, jotka on koottu sarakkeeseen (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kun luettelossa on eri sääntöjä, joita sovelletaan samaan nimikkeeseen kuuluviin eri tuotteisiin, jokaisessa luetelmakohdassa on sen nimikkeen osan tavaran kuvaus, jota vastaavat sarakkeen (3) säännöt koskevat. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kun sarakkeessa (3) on kaksi vaihtoehtoista sääntöä ”tai”-sanalla erotettuina, viejä voi itse valita, kumpaa käyttää. |
| --- | --- |

2.4

Huomautus 3 –   Esimerkkejä sääntöjen soveltamisesta

| 3.1 | Tässä lisäyksessä olevan II osaston 4 artiklaa alkuperäaseman saaneista, muiden tuotteiden valmistuksessa käytettävistä tuotteista sovelletaan riippumatta siitä, onko kyseinen asema saatu siinä tehtaassa, jossa kyseiset tuotteet käytetään, vai jossakin muussa ETA:n tehtaassa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Suoritetun valmistuksen tai käsittelyn on tämän lisäyksen II osan 6 artiklan mukaisesti ylitettävä mainitussa artiklassa luetellut toimet. Jos näin ei tapahdu, tavarat eivät täytä tullietuuskohtelun myöntämisen edellytyksiä, vaikka jäljempänä luetellut edellytykset täyttyisivät.
  Jollei tässä lisäyksessä olevan II osan 6 artiklasta muuta johdu, luettelon säännöissä vahvistetaan vaadittavan valmistuksen tai käsittelyn vähimmäismäärä, jonka ylittävä valmistus tai käsittely antaa myös alkuperäaseman; sen sijaan sitä vähäisempi valmistus tai käsittely ei voi antaa alkuperäasemaa.
  Jos siis säännössä määrätään, että tietyllä valmistusasteella olevia ei-alkuperäaineksia saadaan käyttää, sitä aiemmalla valmistusasteella olevien tällaisen ainesten käyttö on myös sallittua, mutta sen sijaan myöhemmällä valmistusasteella olevien ainesten käyttö ei ole.
  Jos säännössä määrätään, että tietyllä valmistusasteella olevia ei-alkuperäaineksia ei voida käyttää, sitä aiemmalla valmistusasteella olevien tällaisten ainesten käyttö on sallittua, mutta sen sijaan myöhemmällä valmistusasteella olevien ainesten käyttö ei ole.
  Esimerkki: kun 19 ryhmää koskevassa luettelon säännössä vaaditaan, että ”nimikkeiden 1101–1108 ei-alkuperäainesten osuus saa olla enintään 20 painoprosenttia”, 10 ryhmän viljojen (aiemman valmistusasteen ainekset) käyttöä (eli tuontia) ei ole rajoitettu. |
| --- | --- |

3.2

Jollei tässä lisäyksessä olevan II osan 6 artiklasta muuta johdu, luettelon säännöissä vahvistetaan vaadittavan valmistuksen tai käsittelyn vähimmäismäärä, jonka ylittävä valmistus tai käsittely antaa myös alkuperäaseman; sen sijaan sitä vähäisempi valmistus tai käsittely ei voi antaa alkuperäasemaa.

Jos siis säännössä määrätään, että tietyllä valmistusasteella olevia ei-alkuperäaineksia saadaan käyttää, sitä aiemmalla valmistusasteella olevien tällaisen ainesten käyttö on myös sallittua, mutta sen sijaan myöhemmällä valmistusasteella olevien ainesten käyttö ei ole.

Jos säännössä määrätään, että tietyllä valmistusasteella olevia ei-alkuperäaineksia ei voida käyttää, sitä aiemmalla valmistusasteella olevien tällaisten ainesten käyttö on sallittua, mutta sen sijaan myöhemmällä valmistusasteella olevien ainesten käyttö ei ole.

Esimerkki: kun 19 ryhmää koskevassa luettelon säännössä vaaditaan, että ”nimikkeiden 1101–1108 ei-alkuperäainesten osuus saa olla enintään 20 painoprosenttia”, 10 ryhmän viljojen (aiemman valmistusasteen ainekset) käyttöä (eli tuontia) ei ole rajoitettu.

| 3.3 | Rajoittamatta huomautuksen 3.2 soveltamista, kun säännössä käytetään ilmaisua ”Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista”, minkä tahansa nimikkeen (nimikkeiden) aineksia voidaan käyttää (myös sellaisia, joiden kuvaus ja nimike ovat samat kuin tuotteella), jollei sääntöön mahdollisesti sisältyvistä erityisrajoituksista muuta johdu.
  Ilmaisu ”Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista, myös muista nimikkeen ... aineksista” tai ”Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista, myös muista samaan nimikkeeseen kuin tuote luokiteltavista aineksista” tarkoittaa kuitenkin, että minkä tahansa nimikkeen (nimikkeiden) aineksia voidaan käyttää paitsi niitä, joiden kuvaus on sama kuin luettelon sarakkeessa (2) oleva tuotteen kuvaus. |
| --- | --- |

3.3

Ilmaisu ”Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista, myös muista nimikkeen ... aineksista” tai ”Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista, myös muista samaan nimikkeeseen kuin tuote luokiteltavista aineksista” tarkoittaa kuitenkin, että minkä tahansa nimikkeen (nimikkeiden) aineksia voidaan käyttää paitsi niitä, joiden kuvaus on sama kuin luettelon sarakkeessa (2) oleva tuotteen kuvaus.

| 3.4 | Kun luettelon säännössä määrätään, että tuote voidaan valmistaa useammasta kuin yhdestä aineksesta, tämä tarkoittaa, että yhtä tai useampaa ainesta voidaan käyttää. Se ei tarkoita, että niitä kaikkia olisi käytettävä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kun luettelon säännössä määrätään, että tuote on valmistettava tietystä aineksesta, tämä edellytys ei estä käyttämästä muita aineksia, jotka eivät luonteensa vuoksi voi sitä täyttää. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Jos luettelon säännössä määrätään kaksi prosenttimäärää enimmäisarvoksi ei-alkuperäaineksille, joita voidaan käyttää, näitä prosenttimääriä ei saa laskea yhteen. Toisin sanoen kaikkien käytettyjen ei-alkuperäainesten enimmäisarvo ei saa koskaan olla suurempi kuin korkeampi kyseisistä prosenttimääristä. Lisäksi yksittäisiä prosenttimääriä ei saa ylittää niiden nimenomaisten ainesten osalta, joita ne koskevat. |
| --- | --- |

3.6

Huomautus 4 –   Tiettyjä maataloustuotteita koskevat yleiset säännökset

| 4.1 | ETA:ssa kasvatettuja tai siellä korjattuja 6, 7, 8, 9, 10 ja 12 ryhmän sekä nimikkeen 2401 maataloustuotteita on kohdeltava ETA:n alkuperätuotteina, vaikka ne olisi kasvatettu tuoduista siemenistä, sipuleista, juurakoista, pistokkaista, varttamisoksista, versoista, nupuista tai kasvien muista elävistä osista. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Jos jonkin tuotteen sisältämään ei-alkuperäsokerin pitoisuuteen sovelletaan rajoituksia, valmiin tuotteen valmistuksessa ja valmiiseen tuotteeseen sisällytettyjen ei-alkuperätuotteiden valmistuksessa käytetyn, nimikkeeseen 1701 (sakkaroosi) tai 1702 (esim. fruktoosi, glukoosi, laktoosi, maltoosi, isoglukoosi ja inverttisokeri) kuuluvan sokerin paino otetaan huomioon tällaisia rajoituksia laskettaessa |
| --- | --- |

4.2

Huomautus 5 –   Tiettyjä tekstiilituotteita koskeva terminologia

| 5.1 | Luettelossa käytetyllä ilmaisulla ’luonnonkuidut’ tarkoitetaan muita kuituja kuin muunto- ja synteettikuituja. Se rajoittuu kehruuta edeltävillä valmistusasteilla oleviin kuituihin ja siihen kuuluvat myös jätteet ja, jollei toisin mainita, kuidut, jotka on karstattu, kammattu tai muulla tavoin valmistettu, mutta joita ei ole kehrätty. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Ilmaisuun ’luonnonkuidut’ kuuluvat nimikkeen 0511 jouhi, nimikkeiden 5002 ja 5003 silkki, nimikkeiden 5101–5105 villakuidut ja hieno ja karkea eläimenkarva, nimikkeiden 5201–5203 puuvillakuidut ja nimikkeiden 5301–5305 muut kasvitekstiilikuidut. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Ilmaisuja ’tekstiilimassa’, ’kemialliset aineet’ ja ’paperinvalmistusaineet’ käytetään luettelossa kuvaamaan 50–63 ryhmään kuulumattomia aineksia, joita voidaan käyttää muunto-, synteetti- tai paperikuitujen tai -lankojen valmistukseen. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Luettelossa käytettyyn ilmaisuun ’katkotut tekokuidut’ kuuluvat nimikkeiden 5501–5507 synteetti- tai muuntokuitufilamenttitouvi, synteetti- ja muuntokatkokuidut ja niiden jätteet. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Painaminen (yhdessä kehruun, neulomisen/virkkaamisen, tuftauksen tai nukkaamisen kanssa) määritellään tekniikaksi, jolla tekstiilialustalle annetaan rasteri-, rulla-, digitaalista tai muuta siirtotekniikkaa käyttäen pysyvä objektiivisesti arvioitu funktio, kuten väri, kuvio tai tekninen suorituskyky. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Painaminen (itsenäisenä toimena) määritellään tekniikaksi, jolla tekstiilialustalle annetaan rasteri-, rulla-, digitaalista tai muuta siirtotekniikkaa käyttäen pysyvä objektiivisesti arvioitu funktio, kuten väri, rakenne ja tekninen suorituskyky, ja sille tehdään vähintään kaksi valmistelu- tai viimeistelytoimea (kuten pesu, valkaisu, merserointi, lämpökiinnitys, nukitus, kalanterointi, kutistumisen estävä käsittely, kestoviimeistely, dekatointi, kyllästäminen, parsinta ja noppaus), edellyttäen että käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta. |
| --- | --- |

5.6

Huomautus 6 –   Tekstiiliaineiden sekoituksista valmistettuihin tuotteisiin sovellettavat poikkeamat

| 6.1 | Kun luettelossa mainittuun tuotteeseen liittyy viittaus tähän huomautukseen, luettelon sarakkeessa (3) vahvistettuja edellytyksiä ei sovelleta kyseisen tuotteen valmistuksessa käytettyihin perustekstiiliaineisiin, joiden paino yhteensä on enintään 15 prosenttia kaikkien käytettyjen perustekstiiliaineiden yhteispainosta (katso myös huomautukset 6.3 ja 6.4.). |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Huomautuksessa 6.1 mainittua poikkeamaa voidaan kuitenkin soveltaa ainoastaan sekoitetuotteisiin, jotka on tehty kahdesta tai useammasta perustekstiiliaineesta.
  Perustekstiiliaineet ovat seuraavat:






  — | silkki, |
| --- | --- | --- |

6.2

Perustekstiiliaineet ovat seuraavat:

—

silkki,

| — | villa, |
| --- | --- |

—

villa,

| — | karkea eläimenkarva, |
| --- | --- |

—

karkea eläimenkarva,

| — | hieno eläimenkarva, |
| --- | --- |

—

hieno eläimenkarva,

| — | jouhet, |
| --- | --- |

—

jouhet,

| — | puuvilla, |
| --- | --- |

—

puuvilla,

| — | paperinvalmistusaineet ja paperi, |
| --- | --- |

—

paperinvalmistusaineet ja paperi,

| — | pellava, |
| --- | --- |

—

pellava,

| — | hamppu, |
| --- | --- |

—

hamppu,

| — | juutti ja muut niinitekstiilikuidut, |
| --- | --- |

—

juutti ja muut niinitekstiilikuidut,

| — | sisali ja muut Agave-sukuisista kasveista saadut tekstiilikuidut, |
| --- | --- |

—

sisali ja muut Agave-sukuisista kasveista saadut tekstiilikuidut,

| — | kookoskuidut, manilla, rami ja muut kasvitekstiilikuidut, |
| --- | --- |

—

kookoskuidut, manilla, rami ja muut kasvitekstiilikuidut,

| — | polypropeenista valmistetut synteettiset filamenttikuidut, |
| --- | --- |

—

polypropeenista valmistetut synteettiset filamenttikuidut,

| — | polyesteristä valmistetut synteettiset filamenttikuidut, |
| --- | --- |

—

polyesteristä valmistetut synteettiset filamenttikuidut,

| — | polyamidista valmistetut synteettiset filamenttikuidut, |
| --- | --- |

—

polyamidista valmistetut synteettiset filamenttikuidut,

| — | polyakryolonitriilistä valmistetut synteettiset filamenttikuidut, |
| --- | --- |

—

polyakryolonitriilistä valmistetut synteettiset filamenttikuidut,

| — | polyimidistä valmistetut synteettiset filamenttikuidut, |
| --- | --- |

—

polyimidistä valmistetut synteettiset filamenttikuidut,

| — | polytetrafluorieteenistä valmistetut synteettiset filamenttikuidut, |
| --- | --- |

—

polytetrafluorieteenistä valmistetut synteettiset filamenttikuidut,

| — | poly(fenyleenisulfidista) valmistetut synteettiset filamenttikuidut, |
| --- | --- |

—

poly(fenyleenisulfidista) valmistetut synteettiset filamenttikuidut,

| — | poly(vinyylikloridista) valmistetut synteettiset filamenttikuidut, |
| --- | --- |

—

poly(vinyylikloridista) valmistetut synteettiset filamenttikuidut,

| — | muut synteettiset filamenttikuidut, |
| --- | --- |

—

muut synteettiset filamenttikuidut,

| — | viskoosista valmistetut muuntofilamenttikuidut, |
| --- | --- |

—

viskoosista valmistetut muuntofilamenttikuidut,

| — | muut muuntofilamenttikuidut, |
| --- | --- |

—

muut muuntofilamenttikuidut,

| — | sähköä johtavat filamentit, |
| --- | --- |

—

sähköä johtavat filamentit,

| — | polypropeenista valmistetut synteettikatkokuidut, |
| --- | --- |

—

polypropeenista valmistetut synteettikatkokuidut,

| — | polyesteristä valmistetut synteettikatkokuidut, |
| --- | --- |

—

polyesteristä valmistetut synteettikatkokuidut,

| — | polyamidista valmistetut synteettikatkokuidut, |
| --- | --- |

—

polyamidista valmistetut synteettikatkokuidut,

| — | polyakryylinitriilistä valmistetut synteettikatkokuidut, |
| --- | --- |

—

polyakryylinitriilistä valmistetut synteettikatkokuidut,

| — | polyimidistä valmistetut synteettikatkokuidut, |
| --- | --- |

—

polyimidistä valmistetut synteettikatkokuidut,

| — | polytetrafluorieteenistä valmistetut synteettikatkokuidut, |
| --- | --- |

—

polytetrafluorieteenistä valmistetut synteettikatkokuidut,

| — | poly(fenyleenisulfidista) valmistetut synteettikatkokuidut, |
| --- | --- |

—

poly(fenyleenisulfidista) valmistetut synteettikatkokuidut,

| — | poly(vinyylikloridista) valmistetut synteettikatkokuidut, |
| --- | --- |

—

poly(vinyylikloridista) valmistetut synteettikatkokuidut,

| — | muut synteettikatkokuidut, |
| --- | --- |

—

muut synteettikatkokuidut,

| — | viskoosista valmistetut muuntokatkokuidut, |
| --- | --- |

—

viskoosista valmistetut muuntokatkokuidut,

| — | muut muuntokatkokuidut, |
| --- | --- |

—

muut muuntokatkokuidut,

| — | segmentoitu polyuretaania oleva lanka, jossa on joustavia polyeetterisegmenttejä, myös kierrepäällystetty, |
| --- | --- |

—

segmentoitu polyuretaania oleva lanka, jossa on joustavia polyeetterisegmenttejä, myös kierrepäällystetty,

| — | nimikkeen 5605 tuotteet (metalloitu lanka), joissa on kaistaleita, jotka koostuvat enintään 5 mm leveästä kahden muovikelmun väliin joko värittömällä tai värillisellä liimalla kiinnitetystä, alumiinifoliota tai muovikelmua, myös alumiinijauheella peitettyä, olevasta sydämestä, |
| --- | --- |

—

nimikkeen 5605 tuotteet (metalloitu lanka), joissa on kaistaleita, jotka koostuvat enintään 5 mm leveästä kahden muovikelmun väliin joko värittömällä tai värillisellä liimalla kiinnitetystä, alumiinifoliota tai muovikelmua, myös alumiinijauheella peitettyä, olevasta sydämestä,

| — | muut nimikkeen 5605 tuotteet, |
| --- | --- |

—

muut nimikkeen 5605 tuotteet,

| — | lasikuidut, |
| --- | --- |

—

lasikuidut,

| — | metallikuidut, |
| --- | --- |

—

metallikuidut,

| — | mineraalikuidut. |
| --- | --- |

—

mineraalikuidut.

| 6.3 | Tuotteissa, joissa on ”segmentoitua polyuretaania olevaa lankaa, jossa on joustavia polyeetterisegmenttejä, myös kierrepäällystettyä”, tämä poikkeama on tällaisen langan osalta 20 prosenttia. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Tuotteissa, joissa on ”kaistaleita, jotka koostuvat enintään 5 mm leveästä kahden muovikelmun väliin joko värittömällä tai värillisellä liimalla kiinnitetystä, alumiinifoliota tai muovikelmua, myös alumiinijauheella peitettyä, olevasta sydämestä”, tämä poikkeama on tällaisen kaistaleen osalta 30 prosenttia. |
| --- | --- |

6.4

Huomautus 7 –   Tiettyihin tekstiilituotteisiin sovellettavat muut poikkeamat

| 7.1 | Kun luettelossa on viittaus tähän huomautukseen, sellaisia tekstiiliaineita voidaan käyttää (vuoria ja välivuoria lukuun ottamatta), jotka eivät täytä kyseistä sovitettua tuotetta koskevaa luettelon sarakkeen (3) sääntöä, jos ne luokitellaan eri nimikkeeseen kuin tuote ja jos niiden arvo on enintään 15 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Aineksia, joita ei luokitella 50–63 ryhmään, voidaan käyttää vapaasti tekstiilituotteiden valmistuksessa riippumatta siitä, sisältävätkö ne tekstiiliainetta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta huomautuksen 7.3 soveltamista. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Kun prosenttisääntöä sovelletaan, on käytettyjen ei-alkuperäainesten arvoa laskettaessa otettava huomioon sellaisten ainesten arvo, joita ei luokitella 50–63 ryhmään. |
| --- | --- |

7.3

Huomautus 8 –   Tiettyjen käsittelyjen määritelmä ja tietyille 27 ryhmän tuotteille tehdyt yksinkertaiset toiminnot

| 8.1 | Nimikkeissä ex 2707 ja 2713 ilmaisu ’tietty käsittely’ tarkoittaa seuraavia toimia:






  a) | tyhjötislaus; |
| --- | --- | --- |

8.1

a)

tyhjötislaus;

| b) | toistotislaus perusteellisen jakotislausmenetelmän avulla; |
| --- | --- |

b)

toistotislaus perusteellisen jakotislausmenetelmän avulla;

| c) | krakkaus; |
| --- | --- |

c)

krakkaus;

| d) | reformointi; |
| --- | --- |

d)

reformointi;

| e) | uuttaminen valikoivien liuottimien avulla; |
| --- | --- |

e)

uuttaminen valikoivien liuottimien avulla;

| f) | käsittely, jossa yhdistyvät kaikki seuraavat toiminnot: käsittely tiivistetyllä rikkihapolla, oleumilla tai rikkitrioksidilla; neutralointi emäksisillä aineilla; värinpoisto ja puhdistus luonnostaan aktiivisilla maalajeilla, aktivoiduilla maalajeilla, aktiivihiilellä tai bauksiitilla; |
| --- | --- |

f)

käsittely, jossa yhdistyvät kaikki seuraavat toiminnot: käsittely tiivistetyllä rikkihapolla, oleumilla tai rikkitrioksidilla; neutralointi emäksisillä aineilla; värinpoisto ja puhdistus luonnostaan aktiivisilla maalajeilla, aktivoiduilla maalajeilla, aktiivihiilellä tai bauksiitilla;

| g) | polymerointi; |
| --- | --- |

g)

polymerointi;

| h) | alkylointi; |
| --- | --- |

h)

alkylointi;

| i) | isomerointi. |
| --- | --- |

i)

isomerointi.

| 8.2 | Nimikkeissä 2710, 2711 ja 2712 ilmaisu ’tietty käsittely’ tarkoittaa seuraavia toimia:






  a) | tyhjötislaus; |
| --- | --- | --- |

8.2

a)

tyhjötislaus;

| b) | toistotislaus perusteellisen jakotislausmenetelmän avulla; |
| --- | --- |

b)

toistotislaus perusteellisen jakotislausmenetelmän avulla;

| c) | krakkaus; |
| --- | --- |

c)

krakkaus;

| d) | reformointi; |
| --- | --- |

d)

reformointi;

| e) | uuttaminen valikoivien liuottimien avulla; |
| --- | --- |

e)

uuttaminen valikoivien liuottimien avulla;

| f) | käsittely, jossa yhdistyvät kaikki seuraavat toiminnot: käsittely tiivistetyllä rikkihapolla, oleumilla tai rikkitrioksidilla; neutralointi emäksisillä aineilla; värinpoisto ja puhdistus luonnostaan aktiivisilla maalajeilla, aktivoiduilla maalajeilla, aktiivihiilellä tai bauksiitilla; |
| --- | --- |

f)

käsittely, jossa yhdistyvät kaikki seuraavat toiminnot: käsittely tiivistetyllä rikkihapolla, oleumilla tai rikkitrioksidilla; neutralointi emäksisillä aineilla; värinpoisto ja puhdistus luonnostaan aktiivisilla maalajeilla, aktivoiduilla maalajeilla, aktiivihiilellä tai bauksiitilla;

| g) | polymerointi; |
| --- | --- |

g)

polymerointi;

| h) | alkylointi; |
| --- | --- |

h)

alkylointi;

| i) | isomerointi; |
| --- | --- |

i)

isomerointi;

| j) | ainoastaan nimikkeeseen ex 2710 kuuluvien raskasöljyjen osalta rikinpoisto vedyn avulla, jonka tuloksena valmistettujen tuotteiden rikkipitoisuus vähenee vähintään 85 prosenttia (ASTM D 1266-59 T -menetelmä); |
| --- | --- |

j)

ainoastaan nimikkeeseen ex 2710 kuuluvien raskasöljyjen osalta rikinpoisto vedyn avulla, jonka tuloksena valmistettujen tuotteiden rikkipitoisuus vähenee vähintään 85 prosenttia (ASTM D 1266-59 T -menetelmä);

| k) | ainoastaan nimikkeeseen 2710 kuuluvien tuotteiden osalta parafiinin poisto muulla käsittelyllä kuin suodattamalla; |
| --- | --- |

k)

ainoastaan nimikkeeseen 2710 kuuluvien tuotteiden osalta parafiinin poisto muulla käsittelyllä kuin suodattamalla;

| l) | ainoastaan nimikkeeseen ex kuuluvien 2710 raskasöljyjen osalta vetykäsittely yli 20 baarin paineessa ja yli 250 °C:n lämpötilassa katalysaattoria käyttäen, muussa kuin rikinpoistotarkoituksessa, kun vety on aktiivisena aineena kemiallisessa reaktiossa. Nimikkeen ex 2710 voiteluöljyjen jatkokäsittelyä vedyn avulla (esimerkiksi vedyn avulla tapahtuva viimeistely eli ”hydrofinishing” tai värinpoisto) erityisesti värin tai stabiliteetin parantamiseksi ei kuitenkaan pidetä tiettynä käsittelynä; |
| --- | --- |

l)

ainoastaan nimikkeeseen ex kuuluvien 2710 raskasöljyjen osalta vetykäsittely yli 20 baarin paineessa ja yli 250 °C:n lämpötilassa katalysaattoria käyttäen, muussa kuin rikinpoistotarkoituksessa, kun vety on aktiivisena aineena kemiallisessa reaktiossa. Nimikkeen ex 2710 voiteluöljyjen jatkokäsittelyä vedyn avulla (esimerkiksi vedyn avulla tapahtuva viimeistely eli ”hydrofinishing” tai värinpoisto) erityisesti värin tai stabiliteetin parantamiseksi ei kuitenkaan pidetä tiettynä käsittelynä;

| m) | ainoastaan nimikkeeseen ex 2710 kuuluvien polttoöljyjen osalta ilmatislaus, jos alle 30 tilavuusprosenttia näistä tuotteista (hävikki mukaan lukien) tislautuu 300 °C:n lämpötilassa ASTM D 86 -menetelmän avulla määritettynä; |
| --- | --- |

m)

ainoastaan nimikkeeseen ex 2710 kuuluvien polttoöljyjen osalta ilmatislaus, jos alle 30 tilavuusprosenttia näistä tuotteista (hävikki mukaan lukien) tislautuu 300 °C:n lämpötilassa ASTM D 86 -menetelmän avulla määritettynä;

| n) | ainoastaan nimikkeeseen ex 2710 kuuluvien raskasöljyjen, lukuun ottamatta kaasuöljyjä ja polttoöljyjä, osalta käsittely suurtaajuudella toimivan sähköisen huiskupurkauksen avulla; |
| --- | --- |

n)

ainoastaan nimikkeeseen ex 2710 kuuluvien raskasöljyjen, lukuun ottamatta kaasuöljyjä ja polttoöljyjä, osalta käsittely suurtaajuudella toimivan sähköisen huiskupurkauksen avulla;

| o) | ainoastaan nimikkeen ex 2712 raakatavaroiden (lukuun ottamatta vaseliinia, otsokeriittia, ruskohiilivahaa, turvevahaa ja alle 0,75 painoprosenttia öljyä sisältävää parafiinia) osalta rasvanpoisto kiteyttämällä jakotislausmenetelmän avulla. |
| --- | --- |

o)

ainoastaan nimikkeen ex 2712 raakatavaroiden (lukuun ottamatta vaseliinia, otsokeriittia, ruskohiilivahaa, turvevahaa ja alle 0,75 painoprosenttia öljyä sisältävää parafiinia) osalta rasvanpoisto kiteyttämällä jakotislausmenetelmän avulla.

| 8.3 | Nimikkeissä ex 2707 ja 2713 yksinkertaiset toimet, kuten puhdistus, dekantointi, suolan poisto, veden erotus, suodatus, värjäys, merkintä ja rikkipitoisuuden lisääminen sekoittamalla rikkipitoisuudeltaan erilaisia tuotteita taikka näiden toimien tai niitä vastaavien toimien yhdistelmät, eivät anna alkuperäasemaa. |
| --- | --- |

8.3

Huomautus 9 –   Tiettyjen käsittelyjen määritelmä ja tietyille tuotteille tehdyt yksinkertaiset toiminnot

| 9.1 | ETA:ssa soluviljelmiä käyttämällä saatuja 30 ryhmän tuotteita pidetään ETA:n alkuperätuotteina. Ilmaisulla ’soluviljely’ tarkoitetaan ihmisen, eläimen ja kasvin solujen viljelyä valvotuissa olosuhteissa (lämpötila, kasvualusta, kaasuseos, pH jne. on määritelty) elävän organismin ulkopuolella. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Käymällä ETA:ssa saatuja 29 ryhmän (lukuun ottamatta nimikkeitä 2905.43–2905.44), 30, 32 ja 33 ryhmän (lukuun ottamatta nimikkeitä 3302.10 ja 3301), 34 ja 35 ryhmän (lukuun ottamatta nimikkeitä 3501, 3502.11–3502.19, 3502.20 ja 3505), 36, 37 ja 38 ryhmän (lukuun ottamatta nimikkeitä 3809.10, 3823, 3824.60 ja 3826) sekä 39 ryhmän (lukuun ottamatta nimikkeitä 3916–3926) tuotteita pidetään ETA:n alkuperätuotteina. Ilmaisulla ’käyminen’ tarkoitetaan bioteknistä prosessia, jossa käytetään ihmisten, eläinten tai kasvien soluja taikka bakteereita, hiivoja, sieniä tai entsyymejä 29–39 ryhmän tuotteiden tuottamiseksi. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Seuraavia käsittelytoimia pidetään 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti riittävinä 28 ja 29 ryhmän (lukuun ottamatta nimikkeitä 2905 43–2905 44), 30, 32 ja 33 ryhmän (lukuun ottamatta nimikkeitä 330210 ja 3301), 34 ja 35 ryhmän (lukuun ottamatta nimikkeitä 3501, 3502 11–3502 19, 350220 ja 3505), 36, 37 ja 38 ryhmän (lukuun ottamatta nimikkeitä 380910, 3823, 382460 ja 3826) sekä 39 ryhmän (lukuun ottamatta nimikkeitä 3916-3926) tuotteille:






  — | Kemiallinen reaktio: Ilmaisulla ’kemiallinen reaktio’ tarkoitetaan (myös biokemiallista) prosessia, jossa syntyy uusi molekyyli siten, että atomienväliset sidokset katkeavat ja muodostuu uusia sidoksia tai atomien avaruusjärjestys molekyylissä muuttuu. Kemiallinen reaktio voidaan ilmaista ”CAS-numeron” muutoksella. |
| --- | --- | --- |

9.3

—

Kemiallinen reaktio: Ilmaisulla ’kemiallinen reaktio’ tarkoitetaan (myös biokemiallista) prosessia, jossa syntyy uusi molekyyli siten, että atomienväliset sidokset katkeavat ja muodostuu uusia sidoksia tai atomien avaruusjärjestys molekyylissä muuttuu. Kemiallinen reaktio voidaan ilmaista ”CAS-numeron” muutoksella.

| — | Seuraavat prosessit olisi jätettävä huomiotta alkuperää määritettäessä: a) veteen tai muihin liuottimiin liuottaminen; b) liuottimien, myös liuotinveden, poistaminen; tai c) kideveden lisääminen tai poistaminen. Edellä määritellyn kemiallisen reaktion katsotaan antavan alkuperäaseman. |
| --- | --- |

—

Seuraavat prosessit olisi jätettävä huomiotta alkuperää määritettäessä: a) veteen tai muihin liuottimiin liuottaminen; b) liuottimien, myös liuotinveden, poistaminen; tai c) kideveden lisääminen tai poistaminen. Edellä määritellyn kemiallisen reaktion katsotaan antavan alkuperäaseman.

| — | Seokset ja sekoitukset: Ainesten tarkoituksellista ja mittasuhteiden osalta kontrolloitua toimea (myös dispergointi), ei kuitenkaan laimentimen lisääminen, ennalta määritettyjen eritelmien mukaisesti siten, että saadaan tuote, jonka fysikaaliset tai kemialliset ominaisuudet ovat merkitykselliset tuotteen tarkoituksen tai käytön kannalta ja eroavat tuotantopanoksista, pidetään alkuperäaseman antavana. |
| --- | --- |

—

Seokset ja sekoitukset: Ainesten tarkoituksellista ja mittasuhteiden osalta kontrolloitua toimea (myös dispergointi), ei kuitenkaan laimentimen lisääminen, ennalta määritettyjen eritelmien mukaisesti siten, että saadaan tuote, jonka fysikaaliset tai kemialliset ominaisuudet ovat merkitykselliset tuotteen tarkoituksen tai käytön kannalta ja eroavat tuotantopanoksista, pidetään alkuperäaseman antavana.

| — | Puhdistus: Puhdistuksen katsotaan antavan alkuperäaseman, jos ETA:ssa tehtävä puhdistus johtaa siihen, että jokin seuraavista arviointiperusteista täyttyy:






  a) | tavaran puhdistaminen johtaa siihen, että vähintään 80 prosenttia sen epäpuhtauspitoisuudesta poistuu; tai |
| --- | --- | --- |

—

Puhdistus: Puhdistuksen katsotaan antavan alkuperäaseman, jos ETA:ssa tehtävä puhdistus johtaa siihen, että jokin seuraavista arviointiperusteista täyttyy:

a)

tavaran puhdistaminen johtaa siihen, että vähintään 80 prosenttia sen epäpuhtauspitoisuudesta poistuu; tai

| b) | epäpuhtauksien väheneminen tai poistuminen johtaa siihen, että tavara soveltuu yhteen tai useampaan seuraavista käyttötarkoituksista:






  i) | lääkeaine taikka lääkkeenkaltainen, kosmeettinen, eläinlääketieteellinen tai elintarvikelaatuinen aine; |
| --- | --- | --- |

b)

epäpuhtauksien väheneminen tai poistuminen johtaa siihen, että tavara soveltuu yhteen tai useampaan seuraavista käyttötarkoituksista:

i)

lääkeaine taikka lääkkeenkaltainen, kosmeettinen, eläinlääketieteellinen tai elintarvikelaatuinen aine;

| ii) | analyyttiseen käyttöön taikka taudinmääritys- tai laboratoriokäyttöön tarkoitettu kemiallinen tuote tai reagenssi; |
| --- | --- |

ii)

analyyttiseen käyttöön taikka taudinmääritys- tai laboratoriokäyttöön tarkoitettu kemiallinen tuote tai reagenssi;

| iii) | mikroelektroniikassa käytettävä osa tai komponentti; |
| --- | --- |

iii)

mikroelektroniikassa käytettävä osa tai komponentti;

| iv) | erityinen optinen käyttötarkoitus; |
| --- | --- |

iv)

erityinen optinen käyttötarkoitus;

| v) | biotekninen käyttö (esimerkiksi solujen viljelyssä, geeniteknologiassa tai katalysaattorina); |
| --- | --- |

v)

biotekninen käyttö (esimerkiksi solujen viljelyssä, geeniteknologiassa tai katalysaattorina);

| vi) | erotusprosessissa käytettävä kantaja-aine; tai |
| --- | --- |

vi)

erotusprosessissa käytettävä kantaja-aine; tai

| vii) | laadultaan ydintekniseen käyttöön sopiva käyttötarkoitus. |
| --- | --- |

vii)

laadultaan ydintekniseen käyttöön sopiva käyttötarkoitus.

| — | Hiukkaskoon muutos: Alkuperäasema myönnetään tavaralle, jolle on toteutettu tarkoituksellinen ja kontrolloitu toimi (ei kuitenkaan pelkkä murskaaminen tai puristaminen) sen hiukkaskoon muuttamiseksi, minkä tuloksena saadaan tavara, jolla on tuloksena olevan tavaran kannalta merkittäväksi katsottava määritelty hiukkaskoko, hiukkaskokojakauma tai pinta-ala ja jonka fyysiset tai kemialliset ominaisuudet poikkeavat tuotantopanosten ominaisuuksista. |
| --- | --- |

—

Hiukkaskoon muutos: Alkuperäasema myönnetään tavaralle, jolle on toteutettu tarkoituksellinen ja kontrolloitu toimi (ei kuitenkaan pelkkä murskaaminen tai puristaminen) sen hiukkaskoon muuttamiseksi, minkä tuloksena saadaan tavara, jolla on tuloksena olevan tavaran kannalta merkittäväksi katsottava määritelty hiukkaskoko, hiukkaskokojakauma tai pinta-ala ja jonka fyysiset tai kemialliset ominaisuudet poikkeavat tuotantopanosten ominaisuuksista.

| — | Standardiainekset: Standardiainekset (mukaan lukien standardiliuokset) ovat valmisteita, jotka soveltuvat analyyttisiin tarkoituksiin taikka kalibrointi- tai viitekäyttötarkoituksiin ja joiden täsmälliset puhtausasteet ja määräsuhteet valmistaja on todentanut. Standardiaineisten tuotannon katsotaan antavan alkuperäaseman. |
| --- | --- |

—

Standardiainekset: Standardiainekset (mukaan lukien standardiliuokset) ovat valmisteita, jotka soveltuvat analyyttisiin tarkoituksiin taikka kalibrointi- tai viitekäyttötarkoituksiin ja joiden täsmälliset puhtausasteet ja määräsuhteet valmistaja on todentanut. Standardiaineisten tuotannon katsotaan antavan alkuperäaseman.

| — | Isomeerien erottaminen: Isomeerien eristämisen tai erottamisen isomeerien seoksesta katsotaan antavan alkuperäaseman. |
| --- | --- |

—

Isomeerien erottaminen: Isomeerien eristämisen tai erottamisen isomeerien seoksesta katsotaan antavan alkuperäaseman.

LIITE II

LUETTELO EI-ALKUPERÄAINEKSIIN SOVELLETTAVASTA VALMISTUKSESTA TAI KÄSITTELYSTÄ, JOKA ON TEHTÄVÄ, JOTTA VALMISTETTU TUOTE VOI SAADA ALKUPERÄASEMAN

| Nimike | Tuotteen kuvaus | Ei-alkuperäainesten valmistus tai käsittely, joka antaa alkuperäaseman |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1 ryhmä | Elävät eläimet | Kaikkien 1 ryhmän eläinten on oltava kokonaan tuotettuja |
| 2 ryhmä | Liha ja muut syötävät eläimenosat | Valmistus, jossa kaikki tämän ryhmän tuotteisiin sisältyvä liha ja kaikki niihin sisältyvät syötävät eläimenosat ovat kokonaan tuotettuja |
| 3 ryhmä | Kalat sekä äyriäiset, nilviäiset ja muut vedessä elävät selkärangattomat | Valmistus, jossa kaikki käytetyt 3 ryhmän ainekset ovat kokonaan tuotettuja |
| 4 ryhmä | Maito ja meijerituotteet; linnunmunat; luonnonhunaja; muualle kuulumattomat eläinperäiset syötävät tuotteet | Valmistus, jossa kaikki käytetyt 4 ryhmän ainekset ovat kokonaan tuotettuja |
| ex 5 ryhmä | Muualle kuulumattomat muut eläinperäiset tuotteet; lukuun ottamatta seuraavia: | Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista |
| ex 0511 91 | Syötäväksi kelpaamaton mäti ja maiti | Mäti ja maiti ovat kokonaan tuotettuja |
| 6 ryhmä | Elävät puut ja muut elävät kasvit; sipulit, juuret ja niiden kaltaiset tuotteet; leikkokukat ja leikkovihreä | Valmistus, jossa kaikki käytetyt 6 ryhmän ainekset ovat kokonaan tuotettuja |
| 7 ryhmä | Kasvikset sekä tietyt syötävät kasvit, juuret ja mukulat | Valmistus, jossa kaikki käytetyt 7 ryhmän ainekset ovat kokonaan tuotettuja |
| 8 ryhmä | Syötävät hedelmät ja pähkinät; sitrushedelmien ja melonin kuoret | Valmistus, jossa kaikki käytetyt 8 ryhmän hedelmät ja pähkinät sekä sitrushedelmien ja melonin kuoret ovat kokonaan tuotettuja |
| 9 ryhmä | Kahvi, tee, mate ja mausteet | Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista |
| 10 ryhmä | Viljat | Valmistus, jossa kaikki käytetyt 10 ryhmän ainekset ovat kokonaan tuotettuja |
| 11 ryhmä | Myllyteollisuustuotteet; maltaat; tärkkelys; inuliini; vehnägluteeni | Valmistus, jossa kaikki käytetyt 8, 10 ja 11 ryhmän, nimikkeiden 0701 , 0714 , 2302 ja 2303 sekä alanimikkeen 0710 10 ainekset ovat kokonaan tuotettuja |
| 12 ryhmä | Öljysiemenet ja -hedelmät; erinäiset siemenet ja hedelmät; teollisuus- ja lääkekasvit; oljet ja kasvirehu | Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista |
| ex 13 ryhmä | Kumilakat; kumit, hartsit ja muut kasvimehut ja -uutteet; lukuun ottamatta seuraavia: | Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista |
| Ex13 02 | Pektiiniaineet, pektinaatit ja pektaatit | Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista, ja käytetyn sokerin paino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta |
| 14 ryhmä | Kasviperäiset punonta- ja palmikointiaineet; muualle kuulumattomat kasvituotteet | Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista |
| ex 15 ryhmä | Eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden pilkkoutumistuotteet; valmistetut ravintorasvat; eläin- ja kasvivahat; lukuun ottamatta seuraavia: | Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista |
| 1504 –1506 | Kala- ja merinisäkäsrasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet; villarasva ja siitä saadut rasva-aineet (myös lanoliini); muut eläinrasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat: | Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista |
| 1508 | Maapähkinäöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat | Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman alanimikkeen aineksista |
| 1509 ja 1510 | Oliiviöljy ja sen jakeet | Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen kasviainesten on oltava kokonaan tuotettuja |
| 1511 | Palmuöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat | Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman alanimikkeen aineksista |
| Ex15 12 | Auringonkukkaöljyt ja niiden jakeet | |
| — | muuhun tekniseen tai teolliseen käyttöön kuin elintarvikkeiden valmistukseen tarkoitetut |

Nimike

Tuotteen kuvaus

Ei-alkuperäainesten valmistus tai käsittely, joka antaa alkuperäaseman

(1)

(2)

(3)

1 ryhmä

Elävät eläimet

Kaikkien 1 ryhmän eläinten on oltava kokonaan tuotettuja

2 ryhmä

Liha ja muut syötävät eläimenosat

Valmistus, jossa kaikki tämän ryhmän tuotteisiin sisältyvä liha ja kaikki niihin sisältyvät syötävät eläimenosat ovat kokonaan tuotettuja

3 ryhmä

Kalat sekä äyriäiset, nilviäiset ja muut vedessä elävät selkärangattomat

Valmistus, jossa kaikki käytetyt 3 ryhmän ainekset ovat kokonaan tuotettuja

4 ryhmä

Maito ja meijerituotteet; linnunmunat; luonnonhunaja; muualle kuulumattomat eläinperäiset syötävät tuotteet

Valmistus, jossa kaikki käytetyt 4 ryhmän ainekset ovat kokonaan tuotettuja

ex 5 ryhmä

Muualle kuulumattomat muut eläinperäiset tuotteet; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista

ex 0511 91

Syötäväksi kelpaamaton mäti ja maiti

Mäti ja maiti ovat kokonaan tuotettuja

6 ryhmä

Elävät puut ja muut elävät kasvit; sipulit, juuret ja niiden kaltaiset tuotteet; leikkokukat ja leikkovihreä

Valmistus, jossa kaikki käytetyt 6 ryhmän ainekset ovat kokonaan tuotettuja

7 ryhmä

Kasvikset sekä tietyt syötävät kasvit, juuret ja mukulat

Valmistus, jossa kaikki käytetyt 7 ryhmän ainekset ovat kokonaan tuotettuja

8 ryhmä

Syötävät hedelmät ja pähkinät; sitrushedelmien ja melonin kuoret

Valmistus, jossa kaikki käytetyt 8 ryhmän hedelmät ja pähkinät sekä sitrushedelmien ja melonin kuoret ovat kokonaan tuotettuja

9 ryhmä

Kahvi, tee, mate ja mausteet

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista

10 ryhmä

Viljat

Valmistus, jossa kaikki käytetyt 10 ryhmän ainekset ovat kokonaan tuotettuja

11 ryhmä

Myllyteollisuustuotteet; maltaat; tärkkelys; inuliini; vehnägluteeni

Valmistus, jossa kaikki käytetyt 8, 10 ja 11 ryhmän, nimikkeiden 0701 , 0714 , 2302 ja 2303 sekä alanimikkeen 0710 10 ainekset ovat kokonaan tuotettuja

12 ryhmä

Öljysiemenet ja -hedelmät; erinäiset siemenet ja hedelmät; teollisuus- ja lääkekasvit; oljet ja kasvirehu

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

ex 13 ryhmä

Kumilakat; kumit, hartsit ja muut kasvimehut ja -uutteet; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista

Ex13 02

Pektiiniaineet, pektinaatit ja pektaatit

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista, ja käytetyn sokerin paino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta

14 ryhmä

Kasviperäiset punonta- ja palmikointiaineet; muualle kuulumattomat kasvituotteet

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista

ex 15 ryhmä

Eläin- ja kasvirasvat ja -öljyt sekä niiden pilkkoutumistuotteet; valmistetut ravintorasvat; eläin- ja kasvivahat; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

1504 –1506

Kala- ja merinisäkäsrasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet; villarasva ja siitä saadut rasva-aineet (myös lanoliini); muut eläinrasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat:

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista

1508

Maapähkinäöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman alanimikkeen aineksista

1509 ja 1510

Oliiviöljy ja sen jakeet

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen kasviainesten on oltava kokonaan tuotettuja

1511

Palmuöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman alanimikkeen aineksista

Ex15 12

Auringonkukkaöljyt ja niiden jakeet

—

muuhun tekniseen tai teolliseen käyttöön kuin elintarvikkeiden valmistukseen tarkoitetut

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

| — | muut |
| --- | --- |

—

muut

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen kasviainesten on oltava kokonaan tuotettuja

1515

Muut kasvirasvat ja rasvaiset kasviöljyt (myös jojobaöljy) sekä niiden jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman alanimikkeen aineksista

ex 1516

Kalarasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista

1520

Raaka glyseroli; glyserolivesi ja -lipeä

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista

16 ryhmä

Lihasta, kalasta, äyriäisistä, nilviäisistä tai muista vedessä elävistä selkärangattomista valmistetut tuotteet

Valmistus, jossa kaikki käytetyt 2, 3 ja 16 ryhmän ainekset ovat kokonaan tuotettuja

ex 17 ryhmä

Sokeri ja sokerivalmisteet; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

1702

Muut sokerit, myös kemiallisesti puhdas laktoosi, maltoosi, glukoosi ja fruktoosi (levuloosi), jähmeät; lisättyä maku- tai väriainetta sisältämättömät sokerisiirapit; keinotekoinen hunaja, myös luonnonhunajan kanssa sekoitettuna; sokeriväri:

| — | kemiallisesti puhdas maltoosi ja fruktoosi |
| --- | --- |

—

kemiallisesti puhdas maltoosi ja fruktoosi

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista, myös muista nimikkeen 1702 aineksista

| — | muut |
| --- | --- |

—

muut

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, ja käytettyjen nimikkeiden 1101 –1108 , 1701 ja 1703 ainesten paino on enintään 30 % valmiin tuotteen painosta

1704

Kaakaota sisältämättömät sokerivalmisteet (myös valkosuklaa)

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista:

| — | käytetyn sokerin paino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta
  tai |
| --- | --- |

—

käytetyn sokerin paino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta

tai

| — | käytetyn sokerin arvo on enintään 30 % tuotteen noudettuna-hinnasta |
| --- | --- |

—

käytetyn sokerin arvo on enintään 30 % tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 18 ryhmä

Kaakao ja kaakaovalmisteet; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, ja käytetyn sokerin paino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta

Ex18 06

Suklaa ja muut kaakaota sisältävät elintarvikevalmisteet; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista:

| — | käytetyn sokerin paino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta
  tai |
| --- | --- |

—

käytetyn sokerin paino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta

tai

| — | käytetyn sokerin arvo on enintään 30 % tuotteen noudettuna-hinnasta |
| --- | --- |

—

käytetyn sokerin arvo on enintään 30 % tuotteen noudettuna-hinnasta

1806 10

Kaakaojauhe, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, ja käytetyn sokerin paino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta

1901

Mallasuute; muualle kuulumattomat hienoista tai karkeista jauhoista, tärkkelyksestä tai mallasuutteesta tehdyt elintarvikevalmisteet, joissa ei ole lainkaan kaakaota tai joissa sitä on vähemmän kuin 40 painoprosenttia täysin rasvattomasta aineesta laskettuna; muualle kuulumattomat nimikkeiden 0401 –0404 tuotteista tehdyt elintarvikevalmisteet, joissa ei ole lainkaan kaakaota tai joissa sitä on vähemmän kuin 5 painoprosenttia täysin rasvattomasta aineesta laskettuna

| — | mallasuute |
| --- | --- |

—

mallasuute

Valmistus 10 ryhmän viljasta

| — | muut |
| --- | --- |

—

muut

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, ja käytetyn sokerin ja käytettyjen 4 ryhmän ainesten erillispaino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta

1902

Makaronivalmisteet, kuten spagetti, makaroni, nuudelit, lasagne, gnocchi, ravioli ja cannelloni, myös kypsennetyt tai (lihalla tai muulla aineella) täytetyt tai muulla tavalla valmistetut; couscous, myös valmistettu

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista:

| — | käytettyjen nimikkeiden 1006 ja 1101 –1108 ainesten paino on enintään 20 % valmiin tuotteen painosta, ja |
| --- | --- |

—

käytettyjen nimikkeiden 1006 ja 1101 –1108 ainesten paino on enintään 20 % valmiin tuotteen painosta, ja

| — | käytettyjen 2, 3 ja 16 ryhmän ainesten paino on enintään 20 % valmiin tuotteen painosta |
| --- | --- |

—

käytettyjen 2, 3 ja 16 ryhmän ainesten paino on enintään 20 % valmiin tuotteen painosta

1903

Tapioka ja tärkkelyksestä valmistetut tapiokankorvikkeet, hiutaleina, jyvinä, helmisuurimoina, seulomisjääminä tai niiden kaltaisessa muodossa

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista paitsi nimikkeen 1108 perunatärkkelyksestä

1904

Viljasta tai viljatuotteista paisuttamalla tai paahtamalla saadut elintarvikevalmisteet (esim. maissihiutaleet); vilja (ei kuitenkaan maissi) jyvinä tai jyväsinä tai hiutaleina tai muulla tavalla valmistettuina jyvinä tai jyväsinä (lukuun ottamatta jauhoja ja rouheita), esikypsennetty tai muulla tavalla valmistettu, muualle kuulumattomat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista:

| — | käytettyjen nimikkeiden 1006 ja 1101 –1108 ainesten paino on enintään 20 % valmiin tuotteen painosta, ja |
| --- | --- |

—

käytettyjen nimikkeiden 1006 ja 1101 –1108 ainesten paino on enintään 20 % valmiin tuotteen painosta, ja

| — | käytetyn sokerin paino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta |
| --- | --- |

—

käytetyn sokerin paino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta

1905

Ruokaleipä, kakut ja leivokset, keksit ja pikkuleivät (biscuits) sekä muut leipomatuotteet, myös jos niissä on kaakaota; ehtoollisleipä, tyhjät oblaattikapselit, jollaiset soveltuvat farmaseuttiseen käyttöön, sinettiöylätit, riisipaperi ja niiden kaltaiset tuotteet

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, ja käytettyjen nimikkeiden 1006 ja 1101 –1108 ainesten paino on enintään 20 % valmiin tuotteen painosta

ex 20 ryhmä

Kasviksista, hedelmistä, pähkinöistä tai muista kasvinosista valmistetut tuotteet; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

2002 ja 2003

Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt tomaatit, sienet ja multasienet (tryffelit)

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, ja kaikki käytetyt 7 ryhmän ainekset ovat kokonaan tuotettuja

2006

Sokerilla säilötyt (valellut, lasitetut tai kandeeratut) kasvikset, hedelmät, pähkinät, hedelmänkuoret ja muut kasvinosat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, ja käytetyn sokerin paino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta

2007

Keittämällä valmistetut hillot, hedelmähyytelöt, marmelaatit, hedelmä- ja pähkinäsoseet sekä hedelmä- ja pähkinäpastat, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, ja käytetyn sokerin paino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta

ex 2008

Tuotteet, lukuun ottamatta seuraavia:

| — | pähkinät, lisättyä sokeria tai alkoholia sisältämättömät |
| --- | --- |

—

pähkinät, lisättyä sokeria tai alkoholia sisältämättömät

| — | maapähkinävoi; viljaan perustuvat sekoitukset; palmunsydämet; maissi |
| --- | --- |

—

maapähkinävoi; viljaan perustuvat sekoitukset; palmunsydämet; maissi

| — | hedelmät ja pähkinät, muulla tavalla kypsennetyt kuin vedessä tai höyryssä keitetyt, lisättyä sokeria sisältämättömät, jäädytetyt |
| --- | --- |

—

hedelmät ja pähkinät, muulla tavalla kypsennetyt kuin vedessä tai höyryssä keitetyt, lisättyä sokeria sisältämättömät, jäädytetyt

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, ja käytetyn sokerin paino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta

2009

Käymättömät ja lisättyä alkoholia sisältämättömät hedelmämehut, myös rypälemehu (grape must) ja kasvismehut, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, ja käytetyn sokerin paino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta

ex 21 ryhmä

Erinäiset elintarvikevalmisteet; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

2103

| — | kastikkeet ja valmisteet niitä varten; maustamisvalmisteita olevat sekoitukset |
| --- | --- |

—

kastikkeet ja valmisteet niitä varten; maustamisvalmisteita olevat sekoitukset

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista Sinappijauhoa tai valmistettua sinappia voidaan kuitenkin käyttää

| — | sinappijauho ja valmistettu sinappi |
| --- | --- |

—

sinappijauho ja valmistettu sinappi

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista

2105

Jäätelö, mehujää ja niiden kaltaiset jäädytetyt valmisteet, myös kaakaota sisältävät

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista:

| — | käytetyn sokerin ja käytettyjen 4 ryhmän ainesten erillispaino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta
  ja |
| --- | --- |

—

käytetyn sokerin ja käytettyjen 4 ryhmän ainesten erillispaino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta

ja

| — | käytetyn sokerin ja käytettyjen 4 ryhmän ainesten yhteispaino on enintään 60 % valmiin tuotteen painosta |
| --- | --- |

—

käytetyn sokerin ja käytettyjen 4 ryhmän ainesten yhteispaino on enintään 60 % valmiin tuotteen painosta

2106

Muualle kuulumattomat elintarvikevalmisteet

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, ja käytetyn sokerin paino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta

ex 22 ryhmä

Juomat, väkevät alkoholijuomat ja etikka; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, kaikki käytetyt alanimikkeiden 0806 10 , 2009 61 ja 2009 69 ainekset ovat kokonaan tuotettuja

2202

Vesi, myös kivennäisvesi ja hiilihapotettu vesi, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä tai maustettu, ja muut alkoholittomat juomat, ei kuitenkaan nimikkeen 2009 hedelmä- ja kasvismehut

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

2207 ja 2208

Denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus suurempi tai pienempi kuin 80 tilavuusprosenttia; väkevät alkoholijuomat, liköörit ja muut alkoholipitoiset juomat

Valmistus minkä tahansa muun kuin nimikkeen 2207 tai 2208 aineksista, kaikki käytetyt alanimikkeiden 0806 10 , 2009 61 ja 2009 69 ainekset ovat kokonaan tuotettuja

ex 23 ryhmä

Elintarviketeollisuuden jätetuotteet ja jätteet; valmistettu rehu; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

2309

Valmisteet, jollaisia käytetään eläinten ruokintaan

Valmistus, jossa:

| — | kaikkien käytettyjen 2 ja 3 ryhmän ainesten on oltava kokonaan tuotettuja |
| --- | --- |

—

kaikkien käytettyjen 2 ja 3 ryhmän ainesten on oltava kokonaan tuotettuja

| — | käytettyjen 10 ja 11 ryhmän sekä nimikkeiden 2302 ja 2303 ainesten paino on enintään 20 % valmiin tuotteen painosta |
| --- | --- |

—

käytettyjen 10 ja 11 ryhmän sekä nimikkeiden 2302 ja 2303 ainesten paino on enintään 20 % valmiin tuotteen painosta

| — | käytetyn sokerin ja käytettyjen 4 ryhmän ainesten erillispaino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta, ja |
| --- | --- |

—

käytetyn sokerin ja käytettyjen 4 ryhmän ainesten erillispaino on enintään 40 % valmiin tuotteen painosta, ja

| — | käytetyn sokerin ja käytettyjen 4 ryhmän ainesten yhteispaino on enintään 50 % valmiin tuotteen painosta |
| --- | --- |

—

käytetyn sokerin ja käytettyjen 4 ryhmän ainesten yhteispaino on enintään 50 % valmiin tuotteen painosta

ex 24 ryhmä

Tupakka ja valmistetut tupakankorvikkeet; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista, ja käytettyjen nimikkeen 2401 ainesten paino on enintään 30 % käytettyjen 24 ryhmän ainesten yhteispainosta

2401

Valmistamaton tupakka; tupakanjätteet

Valmistus, jossa kaikki käytetyt 2401 ryhmän ainekset ovat kokonaan tuotettuja

ex 2402

Savukkeet, tupakasta tai tupakankorvikkeista

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista ja alanimikkeen 2403 19 piippu- ja savuketupakasta, ja vähintään 10 painoprosenttia kaikista käytetyistä nimikkeen 2401 aineksista on kokonaan tuotettuja

Ex24 03

Tuotteet, jotka on tarkoitettu hengitettäviksi sisään kuumennettuina tai muulla tavoin ilman polttamista

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, ja vähintään 10 painoprosenttia kaikista käytetyistä nimikkeen 2401 aineksista on kokonaan tuotettuja

ex 25 ryhmä

Suola; rikki; maa- ja kivilajit; kipsi, kalkki ja sementti; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 70 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 2519

Murskattu luonnon magnesiumkarbonaatti (magnesiitti) ilmanpitävissä astioissa ja magnesiumoksidi, myös puhdas, ei kuitenkaan sulatettu magnesiumoksidi (magnesia) tai perkipoltettu (sintrattu) magnesiumoksidi

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista Luonnon magnesiumkarbonaattia (magnesiittia) voidaan kuitenkin käyttää

26 ryhmä

Malmit, kuona ja tuhka

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

ex 27 ryhmä

Kivennäispolttoaineet, kivennäisöljyt ja niiden tislaustuotteet; bitumiset aineet; kivennäisvahat; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 2707

Korkean lämpötilan kivihiilitervasta tislaamalla saatujen kivennäisöljyjen kaltaiset öljyt, joissa aromaattisten aineosien paino ylittää muiden kuin aromaattisten aineosien painon ja joista 250 °C:seen tislattaessa tislautuu yli 65 tilavuusprosenttia (myös bensiini- ja bentsoliseokset), moottori- tai muuna polttoaineena käytettävät

Puhdistus ja/tai yksi tai useampi tietty käsittely (2)

tai

Muut toimet, joissa kaikki käytetyt ainekset luokitellaan eri nimikkeeseen kuin tuote. Sellaisia aineksia, jotka kuuluvat samaan nimikkeeseen kuin tuote, voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden yhteisarvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

2710

Maaöljyt ja bitumisista kivennäisistä saadut öljyt, muut kuin raa’at; muualle kuulumattomat valmisteet, joissa on perusaineosana maaöljyjä tai bitumisista kivennäisistä saatuja öljyjä vähintään 70 painoprosenttia; jäteöljyt

Puhdistus ja/tai yksi tai useampi tietty käsittely (2)

tai

Muut toimet, joissa kaikki käytetyt ainekset luokitellaan eri nimikkeeseen kuin tuote. Sellaisia aineksia, jotka kuuluvat samaan nimikkeeseen kuin tuote, voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden yhteisarvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

2711

Maaöljykaasut ja muut kaasumaiset hiilivedyt

Puhdistus ja/tai yksi tai useampi tietty käsittely (2)

tai

Muut toimet, joissa kaikki käytetyt ainekset luokitellaan eri nimikkeeseen kuin tuote. Sellaisia aineksia, jotka kuuluvat samaan nimikkeeseen kuin tuote, voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden yhteisarvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

2712

Vaseliini; parafiini, mikrokiteinen maaöljyvaha, puristettu parafiini (slack wax), otsokeriitti, ruskohiilivaha, turvevaha ja muut kivennäisvahat sekä niiden kaltaiset synteettisesti tai muulla menetelmällä valmistetut tuotteet, myös värjätyt

Puhdistus ja/tai yksi tai useampi tietty käsittely (2)

tai

Muut toimet, joissa kaikki käytetyt ainekset luokitellaan eri nimikkeeseen kuin tuote. Sellaisia aineksia, jotka kuuluvat samaan nimikkeeseen kuin tuote, voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden yhteisarvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

2713

Maaöljykoksi, maaöljybitumi ja muut maaöljyjen tai bitumisista kivennäisistä saatujen öljyjen jätetuotteet

Puhdistus ja/tai yksi tai useampi tietty käsittely (2)

tai

Muut toimet, joissa kaikki käytetyt ainekset luokitellaan eri nimikkeeseen kuin tuote. Sellaisia aineksia, jotka kuuluvat samaan nimikkeeseen kuin tuote, voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden yhteisarvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

28 ryhmä

Epäorgaaniset kemikaalit; jalometallien, harvinaisten maametallien, radioaktiivisten alkuaineiden ja isotooppien orgaaniset ja epäorgaaniset yhdisteet

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista Sellaisia aineksia, jotka kuuluvat samaan nimikkeeseen kuin tuote, voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden yhteisarvo on enintään 20 % tuotteen noudettuna-hinnasta

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 29 ryhmä

Orgaaniset kemikaalit; lukuun ottamatta seuraavia:

Tietty käsittely (tietyt käsittelyt) (5)

tai

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista Sellaisia aineksia, jotka kuuluvat samaan nimikkeeseen kuin tuote, voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden yhteisarvo on enintään 20 % tuotteen noudettuna-hinnasta

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 2901

Asykliset hiilivedyt, moottori- tai muuna polttoaineena käytettävät

Tietty käsittely (tietyt käsittelyt) (5)

tai

Puhdistus ja/tai yksi tai useampi tietty käsittely (2)

tai

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista Sellaisia aineksia, jotka kuuluvat samaan nimikkeeseen kuin tuote, voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden yhteisarvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 2902

Syklaanit ja sykleenit (muut kuin atsuleenit), bentseeni, tolueeni ja ksyleenit, moottori- tai muuna polttoaineena käytettävät

Tietty käsittely (tietyt käsittelyt) (5)

tai

Puhdistus ja/tai yksi tai useampi tietty käsittely (2)

tai

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista Sellaisia aineksia, jotka kuuluvat samaan nimikkeeseen kuin tuote, voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden yhteisarvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 2905

Tämän nimikkeen alkoholien ja etanolin metallialkoholaatit

Tietty käsittely (tietyt käsittelyt) (5)

tai

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista, myös muista nimikkeen 2905 aineksista. Tämän nimikkeen metallialkoholaatteja voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden yhteisarvo on enintään 20 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

30 ryhmä

Farmaseuttiset tuotteet

Tietty käsittely (tietyt käsittelyt) (5)

tai

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista

31 ryhmä

Lannoitteet

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista Sellaisia aineksia, jotka kuuluvat samaan nimikkeeseen kuin tuote, voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden yhteisarvo on enintään 20 % tuotteen noudettuna-hinnasta

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

32 ryhmä

Parkitus- tai väriuutteet; tanniinit ja niiden johdannaiset; värit, pigmentit ja muut väriaineet; maalit ja lakat; kitti sekä muut täyte- ja tiivistystahnat; painovärit, musta ja tussi

Tietty käsittely (tietyt käsittelyt) (5)

tai

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista Sellaisia aineksia, jotka kuuluvat samaan nimikkeeseen kuin tuote, voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden yhteisarvo on enintään 20 % tuotteen noudettuna-hinnasta

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

33 ryhmä

Haihtuvat öljyt ja resinoidit; hajuste-, kosmeettiset ja toalettivalmisteet

Tietty käsittely (tietyt käsittelyt) (5)

tai

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista Sellaisia aineksia, jotka kuuluvat samaan nimikkeeseen kuin tuote, voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden yhteisarvo on enintään 20 % tuotteen noudettuna-hinnasta

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

34 ryhmä

Saippua ja suopa, orgaaniset pinta-aktiiviset aineet, pesuvalmisteet, voiteluvalmisteet, tekovahat, valmistetut vahat, kiillotus-, hankaus- ja puhdistusvalmisteet, kynttilät ja niiden kaltaiset tuotteet, muovailumassat, ”hammasvahat” ja kipsiin perustuvat hammaslääkinnässä käytettävät valmisteet

Tietty käsittely (tietyt käsittelyt) (5)

tai

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista Sellaisia aineksia, jotka kuuluvat samaan nimikkeeseen kuin tuote, voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden yhteisarvo on enintään 20 % tuotteen noudettuna-hinnasta

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

35 ryhmä

Valkuaisaineet; modifioidut tärkkelykset; liimat ja liisterit; entsyymit

Tietty käsittely (tietyt käsittelyt) (5)

tai

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista Sellaisia aineksia, jotka kuuluvat samaan nimikkeeseen kuin tuote, voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden yhteisarvo on enintään 20 % tuotteen noudettuna-hinnasta

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 40 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

36 ryhmä

Räjähdysaineet; pyrotekniset tuotteet; tulitikut; pyroforiset seokset; helposti syttyvät aineet

Tietty käsittely (tietyt käsittelyt) (5)

tai

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista Sellaisia aineksia, jotka kuuluvat samaan nimikkeeseen kuin tuote, voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden yhteisarvo on enintään 20 % tuotteen noudettuna-hinnasta

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

37 ryhmä

Valokuvaus- ja elokuvausvalmisteet

Tietty käsittely (tietyt käsittelyt) (5)

tai

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista Sellaisia aineksia, jotka kuuluvat samaan nimikkeeseen kuin tuote, voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden yhteisarvo on enintään 20 % tuotteen noudettuna-hinnasta

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 38 ryhmä

Erinäiset kemialliset tuotteet; lukuun ottamatta seuraavia:

Tietty käsittely (tietyt käsittelyt) (5)

tai

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista Sellaisia aineksia, jotka kuuluvat samaan nimikkeeseen kuin tuote, voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden yhteisarvo on enintään 20 % tuotteen noudettuna-hinnasta

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 3811

Nakutusta, hapettumista, hartsiutumista tai syöpymistä estävät valmisteet, viskositeettia parantavat valmisteet ja muut kivennäisöljyjen (myös bensiinin) ja muiden nesteiden, joita käytetään samaan tarkoitukseen kuin kivennäisöljyjä, lisäainevalmisteet;

Tietty käsittely (tietyt käsittelyt) (5)

tai

| — | voiteluöljyjen lisäainevalmisteet, joissa on maaöljyjä tai bitumisista kivennäisistä saatuja öljyjä |
| --- | --- |

—

voiteluöljyjen lisäainevalmisteet, joissa on maaöljyjä tai bitumisista kivennäisistä saatuja öljyjä

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen nimikkeen 3811 ainesten arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 3824 99 ja ex 3826 00

Biodiesel

Valmistus, jossa biodiesel saadaan transesteröimällä ja/tai esteröimällä tai vetykäsittelyllä

39 ryhmä

Muovi ja muovitavarat

Tietty käsittely (tietyt käsittelyt) (5)

tai

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista Sellaisia aineksia, jotka kuuluvat samaan alanimikkeeseen kuin tuote, voidaan kuitenkin käyttää, jos niiden yhteisarvo on enintään 20 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 40 ryhmä

Kumi ja kumitavarat; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 4012

Uudelleen pinnoitetut pneumaattiset ulkorenkaat, umpikumirenkaat tai joustorenkaat, kumia

Käytettyjen renkaiden uudelleen pinnoittaminen

ex 41 ryhmä

Raakavuodat ja -nahat (muut kuin turkisnahat) sekä muokattu nahka; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

4104 –4106

Parkitut tai viimeistelemättömät vuodat ja nahat, villa- tai karvapeitteettömät, myös halkaistut, mutta ei enempää valmistetut

Esiparkitun nahan jälkiparkitus

tai

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

42 ryhmä

Nahkatavarat; satula- ja valjasteokset; matkatarvikkeet, käsilaukut ja niiden kaltaiset säilytysesineet; suolesta (ei kuitenkaan silkkitoukan gutista) valmistetut tavarat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 43 ryhmä

Turkisnahat ja tekoturkikset; niistä valmistetut tavarat; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

ex 4302

Parkitut tai muokatut turkisnahat, yhdistetyt:

| — | levyt, ristit ja niiden kaltaiset muodot |
| --- | --- |

—

levyt, ristit ja niiden kaltaiset muodot

Yhdistämättömien parkittujen tai muokattujen turkisnahkojen valkaisu tai värjäys leikkuun ja yhdistämisen lisäksi

| — | muut |
| --- | --- |

—

muut

Valmistus yhdistämättömistä parkituista tai muokatuista turkisnahoista

4303

Vaatteet, vaatetustarvikkeet ja muut turkisnahasta valmistetut tavarat

Valmistus nimikkeen 4302 yhdistämättömistä parkituista tai muokatuista turkisnahoista

ex 44 ryhmä

Puu ja puusta valmistetut tavarat; puuhiili; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 4407

Puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, paksuus suurempi kuin 6 mm, höylätty, hiottu tai sormijatkettu

Höylääminen, hiominen tai päistä jatkaminen

ex 4408

Viilut vanerointia (myös kerrostettua puuta tasoleikkaamalla saadut) tai ristiinliimattua vaneria varten, paksuus enintään 6 mm, hiottu, ja muu pituussuunnaassa sahattu puu, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu paksuus enintään 6 mm, höylätty, hiottu tai päistään jatkettu

Saumaaminen, höylääminen, hiominen tai päistä jatkaminen

ex 4410 – ex 4413

Muotolista ja -lauta, myös muotoiltu jalkalista ja niiden kaltainen muotolauta

Muotolistaksi tai -laudaksi työstäminen

ex 4415

Puiset pakkauslaatikot, -rasiat, -häkit, -pytyt ja niiden kaltaiset päällykset

Valmistus määräkokoon leikkaamattomista laudoista

ex 4418

| — | puiset rakennuspuusepän ja kirvesmiehen tuotteet |
| --- | --- |

—

puiset rakennuspuusepän ja kirvesmiehen tuotteet

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista Puisia solulevyjä, kattopäreitä ja -paanuja voidaan kuitenkin käyttää

| — | muotolista ja -lauta |
| --- | --- |

—

muotolista ja -lauta

Muotolistaksi tai -laudaksi työstäminen

ex 4421

Tulitikkutikut; jalkineiden puunaulat

Valmistus minkä tahansa nimikkeen puusta paitsi nimikkeen 4409 puulangasta

45 ryhmä

Korkki ja korkkitavarat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

46 ryhmä

Oljesta, espartosta tai muista punonta- tai palmikointiaineista valmistetut tavarat; kori- ja punontateokset

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

47 ryhmä

Puusta tai muusta kuituisesta selluloosa-aineesta valmistettu massa; keräyspaperi, -kartonki ja -pahvi (-jäte)

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

48 ryhmä

Paperi, kartonki ja pahvi; paperimassa-, paperi-, kartonki- ja pahvitavarat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

49 ryhmä

Kirjat, sanomalehdet, kuvat ja muut painotuotteet; käsikirjoitukset, konekirjoitukset ja työpiirustukset

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 50 ryhmä

Silkki; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

Ex50 03

Silkkijätteet (myös kelauskelvottomat kokongit, lankajätteet ja garnetoidut jätteet ja lumput), karstatut tai kammatut

Silkkijätteiden karstaus tai kampaus

5004 - ex 5006

Silkkilanka ja silkkijätteistä kehrätty lanka

(3)

Luonnonkuitujen kehruu

tai

Jatkuvan tekokuitufilamentin suulakepuristus yhdessä kehruun kanssa

tai

Jatkuvan tekokuitufilamentin suulakepuristus yhdessä kiertämisen kanssa

tai

Kiertäminen yhdessä minkä tahansa mekaanisen toimen kanssa

5007

Kudotut silkki- ja silkkijätekankaat

(3)

Luonnon- ja/tai katkottujen tekokuitujen kehruu yhdessä kutomisen kanssa

tai

Tekokuitufilamenttilangan suulakepuristus yhdessä kutomisen kanssa;

tai

Kiertäminen tai mekaaninen toimi yhdessä kutomisen kanssa;

tai

Kutominen yhdessä värjäämisen kanssa;

tai

Langan värjääminen yhdessä kutomisen kanssa;

tai

Kutominen yhdessä painamisen kanssa;

tai

Painaminen (itsenäisenä toimena)

ex 51 ryhmä

Villa sekä hieno ja karkea eläimenkarva; jouhilanka ja jouhesta kudotut kankaat; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

5106 –5110

Lanka villaa, hienoa tai karkeaa eläimenkarvaa tai jouhta

(3)

Luonnonkuitujen kehruu

tai

Tekokuitujen suulakepuristus yhdessä kehruun kanssa;

tai

Kiertäminen yhdessä minkä tahansa mekaanisen toimen kanssa

5111 –5113

Kudotut kankaat, villaa, hienoa tai karkeaa eläimenkarvaa tai jouhta:

(3)

Luonnon- ja/tai katkottujen tekokuitujen kehruu yhdessä kutomisen kanssa

tai

Tekokuitufilamenttilangan suulakepuristus yhdessä kutomisen kanssa;

tai

Kutominen yhdessä värjäämisen kanssa;

tai

Langan värjääminen yhdessä kutomisen kanssa;

tai

Kutominen yhdessä painamisen kanssa;

tai

Painaminen (itsenäisenä toimena)

ex 52 ryhmä

Puuvilla; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

5204 –5207

Puuvillalanka ja puuvillaompelulanka

(3)

Luonnonkuitujen kehruu

tai

Tekokuitujen suulakepuristus yhdessä kehruun kanssa;

tai

Kiertäminen yhdessä minkä tahansa mekaanisen toimen kanssa

5208 –5212

Kudotut puuvillakankaat

(3)

Luonnon- ja/tai katkottujen tekokuitujen kehruu yhdessä kutomisen kanssa

tai

Tekokuitufilamenttilangan suulakepuristus yhdessä kutomisen kanssa;

tai

Kiertäminen tai mekaaninen toimi yhdessä kutomisen kanssa;

tai

Kutominen yhdessä värjäämisen tai päällystämisen tai laminoinnin kanssa

tai

Langan värjääminen yhdessä kutomisen kanssa;

tai

Kutominen yhdessä painamisen kanssa;

tai

Painaminen (itsenäisenä toimena)

ex 53 ryhmä

Muut kasvitekstiilikuidut; paperilanka ja kudotut paperilankakankaat; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

5306 –5308

Lanka muista kasvitekstiilikuiduista;

paperilanka

(3)

Luonnonkuitujen kehruu

tai

Tekokuitujen suulakepuristus yhdessä kehruun kanssa;

tai

Kiertäminen yhdessä minkä tahansa mekaanisen toimen kanssa

5309 –5311

Kudotut kankaat, muista kasvitekstiilikuiduista valmistetut; kudotut paperilankakankaat

(3)

Luonnon- ja/tai katkottujen tekokuitujen kehruu yhdessä kutomisen kanssa

tai

Tekokuitufilamenttilangan suulakepuristus yhdessä kutomisen kanssa;

tai

Kutominen yhdessä värjäämisen tai päällystämisen tai laminoinnin kanssa

tai

Langan värjääminen yhdessä kutomisen kanssa;

tai

Kutominen yhdessä painamisen kanssa;

tai

Painaminen (itsenäisenä toimena)

5401 –5406

Lanka, monofilamenttilanka ja ompelulanka, tekokuitufilamenttia

(3)

Luonnonkuitujen kehruu

tai

Tekokuitujen suulakepuristus yhdessä kehruun kanssa;

tai

Kiertäminen yhdessä minkä tahansa mekaanisen toimen kanssa

5407 ja 5408

Kudotut kankaat, tekokuitufilamenttilankaa

(3)

Luonnon- ja/tai katkottujen tekokuitujen kehruu yhdessä kutomisen kanssa

tai

Tekokuitufilamenttilangan suulakepuristus yhdessä kutomisen kanssa;

tai

Kiertäminen tai mekaaninen toimi yhdessä kutomisen kanssa;

tai

Langan värjääminen yhdessä kutomisen kanssa;

tai

Kutominen yhdessä värjäämisen tai päällystämisen tai laminoinnin kanssa

tai

Kutominen yhdessä painamisen kanssa;

tai

Painaminen (itsenäisenä toimena)

5501 –5507

Katkotut tekokuidut

Tekokuitujen suulakepuristus

5508 –5511

Lanka ja ompelulanka, katkottua tekokuitua

(3)

Luonnonkuitujen kehruu

tai

Tekokuitujen suulakepuristus yhdessä kehruun kanssa;

tai

Kiertäminen yhdessä minkä tahansa mekaanisen toimen kanssa

5512 –5516

Kudotut kankaat, katkottua tekokuitua:

(3)

Luonnon- ja/tai katkottujen tekokuitujen kehruu yhdessä kutomisen kanssa

tai

Tekokuitufilamenttilangan suulakepuristus yhdessä kutomisen kanssa;

tai

Kiertäminen tai mekaaninen toimi yhdessä kutomisen kanssa;

tai

Kutominen yhdessä värjäämisen tai päällystämisen tai laminoinnin kanssa

tai

Langan värjääminen yhdessä kutomisen kanssa;

tai

Kutominen yhdessä painamisen kanssa;

tai

Painaminen (itsenäisenä toimena)

ex 56 ryhmä

Vanu, huopa ja kuitukangas; erikoislangat; side- ja purjelanka, nuora ja köysi; sekä niistä valmistetut tavarat; lukuun ottamatta seuraavia:

(3)

Luonnonkuitujen kehruu

tai

Tekokuitujen suulakepuristus yhdessä kehruun kanssa

5601

Vanu, tekstiiliainetta, ja siitä valmistetut tavarat; tekstiilikuidut, joiden pituus on enintään 5 mm (flokki), tekstiilinöyhtä ja -nypyt

Luonnonkuitujen kehruu tai

Tekokuitujen suulakepuristus yhdessä kehruun kanssa;

tai

Nukkaaminen yhdessä värjäämisen tai painamisen kanssa;

tai

Päällystäminen, nukkaaminen, laminointi tai metallointi vähintään kahden muun pääasiallisen valmistelu-

tai viimeistelytoimen kanssa (kuten kalanterointi, kutistumisen estävä käsittely, lämpökiinnitys, kestoviimeistely), edellyttäen että kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

5602

Huopa, myös kyllästetty, päällystetty, peitetty tai kerrostettu:

| — | neulahuopa |
| --- | --- |

—

neulahuopa

(3)

Tekokuitujen suulakepuristus yhdessä kankaan valmistamisen kanssa Kuitenkin

| — | nimikkeen 5402 polypropeenifilamenttia, |
| --- | --- |

—

nimikkeen 5402 polypropeenifilamenttia,

| — | nimikkeen 5503 tai 5506 polypropeenikuituja, tai |
| --- | --- |

—

nimikkeen 5503 tai 5506 polypropeenikuituja, tai

| — | nimikkeen 5501 polypropeenifilamenttitouvia, |
| --- | --- |

—

nimikkeen 5501 polypropeenifilamenttitouvia,

joissa jokainen yksittäinen filamentti tai kuitu on alle 9 desitexiä, voidaan käyttää, jos niiden yhteisarvo on enintään 40 % tuotteen noudettuna-hinnasta

tai

Kuitukankaan valmistaminen, kun kyseessä on luonnonkuiduista tehty huopa

| — | muut |
| --- | --- |

—

muut

(3)

Tekokuitujen suulakepuristus yhdessä kankaan valmistamisen kanssa;

tai

Kuitukankaan valmistaminen, kun kyseessä on luonnonkuiduista tehty muu huopa

5603

Kuitukangas, myös kyllästetty, päällystetty, peitetty tai kerrostettu:

5603 11 – 5603 14

Kuitukangas, myös kyllästetty, päällystetty, peitetty tai kerrostettu

Valmistus

| — | suunnatuista tai satunnaisesti järjestäytyneistä filamenteista;
  tai |
| --- | --- |

—

suunnatuista tai satunnaisesti järjestäytyneistä filamenteista;

tai

| — | luonnollisista tai ihmisen tuottamista aineista tai polymeereistä, |
| --- | --- |

—

luonnollisista tai ihmisen tuottamista aineista tai polymeereistä,

jota seuraa molemmissa tapauksissa kuitukankaaseen liittäminen

5603 91 – 5603 94

Kuitukangas, myös kyllästetty, päällystetty, peitetty tai kerrostettu, muusta kuin tekokuitufilamentista

Valmistus

| — | suunnatuista tai satunnaisesti järjestäytyneistä katkokuiduista;
  ja/tai |
| --- | --- |

—

suunnatuista tai satunnaisesti järjestäytyneistä katkokuiduista;

ja/tai

| — | luonnollisista tai ihmisen tuottamista silvotuista langoista, |
| --- | --- |

—

luonnollisista tai ihmisen tuottamista silvotuista langoista,

jota seuraa molemmissa tapauksissa kuitukankaaseen liittäminen

5604

Yksinkertainen tai kerrattu kumilanka, tekstiilillä päällystetty; tekstiililangat ja nimikkeen 5404 tai 5405 kaistaleet ja niiden kaltaiset tuotteet, muovilla tai kumilla kyllästetyt, päällystetyt tai peitetyt tai kumi- tai muovivaippaiset:

| — | yksinkertainen tai kerrattu kumilanka, tekstiilillä päällystetty |
| --- | --- |

—

yksinkertainen tai kerrattu kumilanka, tekstiilillä päällystetty

Valmistus yksinkertaisesta tai kerratusta tekstiilillä päällystämättömästä kumilangasta

| — | muut |
| --- | --- |

—

muut

(3)

Luonnonkuitujen kehruu

tai

Tekokuitujen suulakepuristus yhdessä kehruun kanssa;

tai

Kiertäminen yhdessä minkä tahansa mekaanisen toimen kanssa

5605

Metalloitu lanka, myös kierrepäällystetty, eli tekstiililanka tai nimikkeen 5404 tai 5405 kaistaleet ja niiden kaltaiset tuotteet, jotka on yhdistetty lankana, kaistaleena tai jauheena olevaan metalliin tai päällystetty metallilla

(3)

Luonnon- ja/tai katkottujen tekokuitujen kehruu;

tai

Tekokuitujen suulakepuristus yhdessä kehruun kanssa;

tai

Kiertäminen yhdessä minkä tahansa mekaanisen toimen kanssa

5606

Kierrepäällystetty lanka sekä kierrepäällystetyt nimikkeen 5404 tai 5405 kaistaleet ja niiden kaltaiset tuotteet (muut kuin nimikkeen 5605 tuotteet ja kierrepäällystetty jouhilanka); chenillelanka (myös flokki-chenillelanka); chainettelanka

(3)

Tekokuitujen suulakepuristus yhdessä kehruun kanssa;

tai

Kiertäminen yhdessä kierrepäällystämisen kanssa;

tai

Luonnon- ja/tai katkottujen tekokuitujen kehruu;

tai

Nukkaaminen yhdessä värjäämisen kanssa

57 ryhmä

Matot ja muut lattianpäällysteet, tekstiiliainetta

(3)

Luonnon- ja/tai katkottujen tekokuitujen kehruu yhdessä kutomisen tai tuftauksen kanssa

tai

Tekokuitufilamenttilangan suulakepuristus yhdessä kutomisen tai tuftauksen kanssa

tai

Valmistus kookoskuitu- tai sisallangasta tai juuttilangasta taikka klassisesta renkaasta kehrätystä viskoosilangasta

tai

Tuftaus yhdessä värjäämisen tai painamisen kanssa;

tai

Nukkaaminen yhdessä värjäämisen tai painamisen kanssa;

tai

Tekokuitujen suulakepuristus yhdessä neulaamisen kaltaisten kuitukangastekniikoiden kanssa

Juuttikangasta voidaan käyttää pohjana

ex 58 ryhmä

Kudotut erikoiskankaat; tuftatut tekstiilikankaat; pitsit; kuvakudokset; koristepunokset; koruompelukset; lukuun ottamatta seuraavia:

(3)

Luonnon- ja/tai katkottujen tekokuitujen kehruu yhdessä kutomisen tai tuftauksen kanssa

tai

Tekokuitufilamenttilangan suulakepuristus yhdessä kutomisen tai tuftauksen kanssa

tai

Kutominen yhdessä värjäämisen, nukkaamisen, päällystämisen, kerrostamisen tai metalloinnin kanssa

tai

Tuftaus yhdessä värjäämisen tai painamisen kanssa;

tai

Nukkaaminen yhdessä värjäämisen tai painamisen kanssa;

tai

Langan värjääminen yhdessä kutomisen kanssa;

tai

Kutominen yhdessä painamisen kanssa;

tai

Painaminen (itsenäisenä toimena)

5805

Käsin kudotut kuvakudokset (kuten gobeliinit, flander-, aubusson-, beauvais- ja niiden kaltaiset kudokset) ja käsin neulatyönä (esim. petit point- tai ristipistoilla) kirjotut kuvakudokset, myös sovitetut

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

5810

Koruompelukset metritavarana, kaistaleina tai koristekuvioina

Koruompeleminen, jossa kaikkien käytettyjen muiden kuin tuotteen oman nimikkeen ainesten arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

5901

Liimalla tai tärkkelyspitoisella aineella päällystetyt tekstiilikankaat, jollaisia käytetään kirjankansien päällystämiseen tai sen kaltaiseen tarkoitukseen; kuultokangas; maalausta varten käsitellyt kankaat; jäykistekangas (buckram) ja sen kaltaiset jäykistetyt tekstiilikankaat, jollaisia käytetään hatunrunkoihin

Kutominen yhdessä värjäämisen, nukkaamisen, päällystämisen, kerrostamisen tai metalloinnin kanssa

tai

Nukkaaminen yhdessä värjäämisen tai painamisen kanssa

5902

Kordikangas ulkorenkaita varten, nailonia tai muuta polyamidia, polyesteriä tai viskoosia olevasta erikoislujasta langasta valmistettu

| — | jossa on enintään 90 painoprosenttia tekstiiliainetta |
| --- | --- |

—

jossa on enintään 90 painoprosenttia tekstiiliainetta

Kutominen

| — | muut |
| --- | --- |

—

muut

Tekokuitujen suulakepuristus yhdessä kehruun kanssa

5903

Muovilla kyllästetyt, päällystetyt, peitetyt tai kerrostetut tekstiilikankaat, muut kuin nimikkeeseen 5902 kuuluvat

Kutominen yhdessä kyllästämisen, päällystämisen, peittämisen, kerrostamisen tai metalloinnin kanssa

tai

Kutominen yhdessä painamisen kanssa;

tai

Painaminen (itsenäisenä toimena)

5904

Linoleumi, myös määrämuotoiseksi leikattu; lattianpäällysteet, joissa on tekstiiliainepohjalla muu päällyste- tai peitekerros, myös määrämuotoisiksi leikatut

(3)

Kutominen yhdessä värjäämisen päällystämisen, kerrostamisen tai metalloinnin kanssa

Juuttikangasta voidaan käyttää pohjana

5905

Seinänpäällysteet, tekstiiliainetta

| — | kumilla, muovilla tai muilla aineilla kyllästetyt, päällystetyt, peitetyt tai kerrostetut |
| --- | --- |

—

kumilla, muovilla tai muilla aineilla kyllästetyt, päällystetyt, peitetyt tai kerrostetut

Kutominen, neulominen tai kuitukankaan valmistaminen yhdessä kyllästämisen, päällystämisen, peittämisen, kerrostamisen tai metalloinnin kanssa

| — | muut |
| --- | --- |

—

muut

(3)

Luonnon- ja/tai katkottujen tekokuitujen kehruu yhdessä kutomisen kanssa

tai

Tekokuitufilamenttilangan suulakepuristus yhdessä kutomisen kanssa;

tai

Kutominen, neulominen tai kuitukankaan valmistaminen yhdessä värjäämisen, päällystämisen tai kerrostamisen kanssa

tai

Kutominen yhdessä painamisen kanssa;

tai

Painaminen (itsenäisenä toimena)

5906

Kumilla käsitellyt tekstiilikankaat, muut kuin nimikkeeseen 5902 kuuluvat:

| — | neulokset |
| --- | --- |

—

neulokset

(3)

Luonnon- ja/tai katkottujen tekokuitujen kehruu yhdessä neulomisen/virkkaamisen kanssa

tai

Tekokuitufilamenttilangan suulakepuristus yhdessä neulomisen/virkkaamisen kanssa

tai

Neulominen tai virkkaaminen yhdessä kumilla käsittelemisen kanssa;

tai

Kumilla käsitteleminen vähintään kahden muun pääasiallisen valmistelu- tai viimeistelytoimen kanssa (kuten kalanterointi, kutistumisen estävä käsittely, lämpökiinnitys, kestoviimeistely), edellyttäen että kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

| — | muut synteettikuitufilamenttilangasta valmistetut kankaat, joissa on yli 90 painoprosenttia tekstiiliainetta |
| --- | --- |

—

muut synteettikuitufilamenttilangasta valmistetut kankaat, joissa on yli 90 painoprosenttia tekstiiliainetta

Tekokuitujen suulakepuristus yhdessä kehruun kanssa

| — | muut |
| --- | --- |

—

muut

Kutominen, neulominen tai kuitukankaan valmistaminen yhdessä värjäämisen tai päällystämisen / kumilla käsittelemisen kanssa

tai

Langan värjääminen yhdessä kutomisen, neulomisen tai kuitukangasprosessin kanssa

tai

Kumilla käsitteleminen vähintään kahden muun pääasiallisen valmistelu- tai viimeistelytoimen kanssa (kuten kalanterointi, kutistumisen estävä käsittely, lämpökiinnitys, kestoviimeistely), edellyttäen että kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

5907

Muulla tavalla kyllästetyt, päällystetyt tai peitetyt tekstiilikankaat; teatterikulissiksi, studion taustakankaaksi tai sen kaltaista tarkoitusta varten maalattu kangas

Kutominen, neulominen tai kuitukankaan valmistaminen yhdessä värjäämisen, painamisen päällystämisen, kyllästämisen tai peittämisen kanssa

tai

Nukkaaminen yhdessä värjäämisen tai painamisen kanssa;

tai

Painaminen (itsenäisenä toimena)

5908

Lampun-, kamiinan-, sytyttimen-, kynttilän- ja niiden kaltaisten tavaroiden sydämet, tekstiili-aineesta kudotut, palmikoidut, punotut tai neulotut; hehkusukat ja pyöröneulottu hehkusukkakangas, myös kyllästetyt:

| — | kyllästetyt hehkusukat |
| --- | --- |

—

kyllästetyt hehkusukat

Valmistus pyöröneulotusta/virkatusta hehkusukkakankaasta

| — | muut |
| --- | --- |

—

muut

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

5909 –5911

Tekstiilituotteet ja -tavarat, jollaiset soveltuvat teknisiin tarkoituksiin:

(3)

Luonnon- ja/tai katkottujen tekokuitujen kehruu yhdessä kutomisen kanssa

tai

Tekokuitujen suulakepuristus yhdessä kehruun kanssa;

tai

Kutominen yhdessä värjäämisen tai päällystämisen tai laminoinnin kanssa

tai

Päällystäminen, nukkaaminen, laminointi tai metallointi vähintään kahden muun pääasiallisen valmistelu- tai viimeistelytoimen kanssa (kuten kalanterointi, kutistumisen estävä käsittely, lämpökiinnitys, kestoviimeistely), edellyttäen että kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

60 ryhmä

Neulokset

(3)

Luonnon- ja/tai katkottujen tekokuitujen kehruu yhdessä neulomisen/virkkaamisen kanssa

tai

Tekokuitufilamenttilangan suulakepuristus yhdessä neulomisen/virkkaamisen kanssa

tai

Neulominen/virkkaaminen yhdessä värjäämisen, nukkaamisen, päällystämisen, kerrostamisen tai painamisen kanssa

tai

Nukkaaminen yhdessä värjäämisen tai painamisen kanssa;

tai

Langan värjääminen yhdessä neulomisen/virkkaamisen kanssa;

tai

Kiertäminen tai teksturointi yhdessä neulomisen/virkkaamisen kanssa, jos käytettyjen kiertämättömien/teksturoimattomien lankojen arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

61 ryhmä

Vaatteet ja vaatetustarvikkeet, neulosta:

| — | kahdesta tai useammasta määrämuotoon leikatusta tai suoraan määrämuotoon neulotusta neuloskappaleesta yhteen ompelemalla tai muuten yhdistämällä valmistetut |
| --- | --- |

—

kahdesta tai useammasta määrämuotoon leikatusta tai suoraan määrämuotoon neulotusta neuloskappaleesta yhteen ompelemalla tai muuten yhdistämällä valmistetut

(3)
   (4)

Neulominen tai virkkaaminen yhdessä kankaan sovittamisen, mukaan lukien leikkaaminen, kanssa

| — | muut |
| --- | --- |

—

muut

(3)

Luonnon- ja/tai katkottujen tekokuitujen kehruu yhdessä neulomisen tai virkkaamisen kanssa

tai

Tekokuitufilamenttilangan suulakepuristus yhdessä neulomisen tai virkkaamisen kanssa

tai

Neulominen ja sovittaminen yhtenä toimena

ex 62 ryhmä

Vaatteet ja vaatetustarvikkeet, muuta kuin neulosta; lukuun ottamatta seuraavia:

(3)
   (4)

Kutominen yhdessä kankaan sovittamisen, mukaan lukien leikkaaminen, kanssa;

tai

Kankaan sovittaminen, mukaan lukien leikkaaminen, jota edeltää painaminen (itsenäisenä toimena)

ex 6202 , ex 6204 , ex 6206 , ex 6209 ja ex 6211

Naisten ja tyttöjen vaatteet ja vauvanvaatteet ja vauvanvaatetustarvikkeet, koruommellut

(4)

Kutominen yhdessä kankaan sovittamisen, mukaan lukien leikkaaminen, kanssa;

tai

Valmistus koru-ompelemattomasta kankaasta, jos käytetyn koruompelemattoman kankaan arvo on enintään 40 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 6210 ja ex 6216

Tulensuojavarusteet, aluminoidulla polyesterikalvolla päällystettyä kangasta

(3)
   (4)

Kutominen yhdessä kankaan sovittamisen, mukaan lukien leikkaaminen, kanssa;

tai

Päällystäminen tai kerrostaminen, edellyttäen että käytetyn päällystämättömän tai laminoidun kankaan arvo ei ylitä 40 % tuotteen noudettuna-hinnasta, yhdessä sovittamisen, mukaan lukien leikkaaminen, kanssa

Ex62 12

Rintaliivit, lantioliivit, korsetit, housunkannattimet, sukanpitimet, sukkanauhat ja niiden kaltaiset tavarat sekä niiden osat, neulosta, kahdesta tai useammasta määrämuotoon leikatusta tai suoraan määrämuotoon neulotusta neuloskappaleesta yhteen ompelemalla tai muuten yhdistämällä valmistetut

(3)
   (4)

Sovittaminen (mukaan lukien leikkaaminen), jota edeltää painaminen (itsenäisenä käsittelynä);

tai

Kankaan sovittaminen, mukaan lukien leikkaaminen, jota edeltää painaminen (itsenäisenä toimena)

6213 ja 6214

Nenäliinat ja taskuliinat, hartiahuivit, kaulaliinat ja muut huivit, mantiljat, hunnut ja niiden kaltaiset tavarat

| — | koruommellut |
| --- | --- |

—

koruommellut

(3)
   (4)

Kutominen yhdessä kankaan sovittamisen, mukaan lukien leikkaaminen, kanssa

tai

Valmistus koruompelemattomasta kankaasta, jos käytetyn koruompelemattoman kankaan arvo on enintään 40 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

tai

Kankaan sovittaminen, mukaan lukien leikkaaminen, jota edeltää painaminen (itsenäisenä toimena)

| — | muut |
| --- | --- |

—

muut

(3)
   (4)

Kutominen yhdessä kankaan sovittamisen, mukaan lukien leikkaaminen, kanssa

tai

Sovittaminen, jota edeltää painaminen (itsenäisenä toimena)

6217

Muut sovitetut vaatetustarvikkeet; vaatteiden ja vaatetustarvikkeiden osat, muut kuin nimikkeeseen 6212 kuuluvat

| — | koruommellut |
| --- | --- |

—

koruommellut

(4)

Kutominen yhdessä kankaan sovittamisen, mukaan lukien leikkaaminen, kanssa;

tai

Valmistus koru-ompelemattomasta kankaasta, jos käytetyn koruompelemattoman kankaan arvo on enintään 40 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

tai

Sovittaminen, jota edeltää painaminen (itsenäisenä toimena)

| — | tulensuojavarusteet, aluminoidulla polyesterikalvolla päällystettyä kangasta |
| --- | --- |

—

tulensuojavarusteet, aluminoidulla polyesterikalvolla päällystettyä kangasta

(4)

Kutominen yhdessä kankaan sovittamisen, mukaan lukien leikkaaminen, kanssa;

tai

Päällystäminen tai kerrostaminen, edellyttäen että käytetyn päällystämättömän tai laminoidun kankaan arvo ei ylitä 40 % tuotteen noudettuna-hinnasta, yhdessä sovittamisen, mukaan lukien leikkaaminen, kanssa

| — | välivuorit kauluksia ja kalvosimia varten, määrämuotoon leikatut |
| --- | --- |

—

välivuorit kauluksia ja kalvosimia varten, määrämuotoon leikatut

Valmistus

| — | minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, ja |
| --- | --- |

—

minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, ja

| — | jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 40 % tuotteen noudettuna-hinnasta |
| --- | --- |

—

jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 40 % tuotteen noudettuna-hinnasta

| — | muut |
| --- | --- |

—

muut

(4)

Kutominen yhdessä kankaan sovittamisen, mukaan lukien leikkaaminen, kanssa

ex 63 ryhmä

Muut sovitetut tekstiilitavarat; sarjat; käytetyt vaatteet ja muut käytetyt tekstiilitavarat, jalkineet ja päähineet; lumput; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

6301 –6304

Vuode- ja matkahuovat, vuodeliinavaatteet jne.; verhot jne.; muut sisustustavarat:

| — | huopaa, kuitukangasta |
| --- | --- |

—

huopaa, kuitukangasta

(3)

Kuitukankaan valmistaminen yhdessä kankaan sovittamisen, mukaan lukien leikkaaminen, kanssa

| — | muut |
| --- | --- |

—

muut

| -- | koruommellut |
| --- | --- |

--

koruommellut

(3)
   (4)

Kutominen tai neulominen/virkkaaminen yhdessä kankaan sovittamisen, mukaan lukien leikkaaminen, kanssa

tai

Valmistus koruompelemattomasta kankaasta (muusta kuin neuloksesta), jos käytetyn koruompelemattoman kankaan arvo on enintään 40 % tuotteen noudettuna-hinnasta

| -- | muut |
| --- | --- |

--

muut

(3)
   (4)

Kutominen tai neulominen/virkkaaminen yhdessä kankaan sovittamisen, mukaan lukien leikkaaminen, kanssa

6305

Säkit ja pussit, jollaisia käytetään tavaroiden pakkaamiseen

(3) Tekokuitujen suulakepuristus tai luonnon- ja/tai katkottujen tekokuitujen kehruu yhdessä kutomisen tai neulomisen ja kankaan sovittamisen, mukaan lukien leikkaaminen, kanssa

6306

Tavarapeitteet, ulkokaihtimet ja aurinkokatokset; teltat; purjeet veneitä, purjelautoja tai maakulkuneuvoja varten; leirintävarusteet:

| — | kuitukangasta |
| --- | --- |

—

kuitukangasta

(3)
   (4)

Kuitukankaan valmistaminen yhdessä kankaan sovittamisen, mukaan lukien leikkaaminen, kanssa

| — | muut |
| --- | --- |

—

muut

(3)
   (4)

Kutominen yhdessä kankaan sovittamisen, mukaan lukien leikkaaminen, kanssa

6307

Muut sovitetut tavarat, myös vaatteiden leikkuukaavat

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 40 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

6308

Sarjat, joissa on kudottua kangasta ja lankaa (ja joissa voi olla myös tarvikkeita), mattojen, kuvakudosten, koruommeltujen pöytäliinojen tai lautasliinojen tai niiden kaltaisten tekstiilitavaroiden valmistusta varten, vähittäismyyntipakkauksissa

Jokaisen sarjaan kuuluvan tavaran on täytettävä se sääntö, jota siihen sovellettaisiin erillisenä sarjaan kuulumattomana tavarana. Ei-alkuperätuotteita voi kuitenkin sisältyä sarjaan, jos niiden yhteisarvo on enintään 15 % sarjan noudettuna-hinnasta.

ex 64 ryhmä

Jalkineet, nilkkaimet ja niiden kaltaiset tavarat; niiden osat; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista paitsi nimikkeen 6406 kokoonpannuista päällisistä, jotka on kiinnitetty sisäpohjiin tai muihin pohjan osiin

6406

Jalkineiden osat (mukaan lukien päälliset, myös jos ne on kiinnitetty muihin pohjiin kuin ulkopohjiin); irtopohjat, kantapäätyynyt ja niiden kaltaiset tavarat; nilkkaimet, säärystimet ja niiden kaltaiset tavarat sekä niiden osat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

65 ryhmä

Päähineet ja niiden osat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

66 ryhmä

Sateenvarjot, päivänvarjot, kävelykepit, istuinkepit, ruoskat, ratsupiiskat sekä niiden osat:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

67 ryhmä

Valmistetut höyhenet ja untuvat sekä höyhenistä tai untuvista valmistetut tavarat; tekokukat; hiuksista valmistetut tavarat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

68 ryhmä

Kivestä, kipsistä, sementistä, asbestista, kiilteestä tai niiden kaltaisesta aineesta valmistetut tavarat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 70 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

69 ryhmä

Keraamiset tuotteet

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

ex 70 ryhmä

Lasi ja lasitavarat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

7010

Lasiset pullot, myös koripullot, tölkit, ruukut, ampullit ja muut astiat, jollaisia käytetään tavaroiden kuljetukseen tai pakkaamiseen; lasiset säilöntätölkit; lasiset tulpat, kannet ja muut sulkimet

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Lasiesineiden hiominen, jos hiomattomien lasiesineiden yhteisarvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

7013

Lasiesineet, jollaisia käytetään pöytä-, keittiö-, toaletti- tai toimistoesineinä, sisäkoristeluun tai sen kaltaiseen tarkoitukseen (muut kuin nimikkeeseen 7010 tai 7018 kuuluvat)

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

ex 71 ryhmä

Luonnonhelmet tai viljellyt helmet, jalo- tai puolijalokivet, jalometallit, jalometallilla pleteroidut metallit ja näistä valmistetut tavarat; epäaidot korut; metallirahat; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 70 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 7102 , ex 7103 ja ex 7104

Luonnonjalo- ja puolijalokivet ja synteettiset tai rekonstruoidut jalo- ja puolijalokivet, valmistetut

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman alanimikkeen aineksista

7106 , 7108 ja 7110

Jalometallit

Valmistus nimikkeeseen 7106 , 7108 tai 7110 kuulumattomista aineksista, tai

nimikkeen 7106 , 7108 tai 7110 jalometallien elektrolyyttinen, terminen tai kemiallinen erottaminen, tai

nimikkeen 7106 , 7108 tai 7110 jalometallien sulattaminen ja/tai seostaminen toistensa tai epäjalojen metallien kanssa, tai puhdistaminen

| — | Muokkaamattomat |
| --- | --- |

—

Muokkaamattomat

| — | Puolivalmisteina tai jauheena |
| --- | --- |

—

Puolivalmisteina tai jauheena

Valmistus muokkaamattomista jalometalleista

ex 7107 , ex 7109 ja ex 7111

Jalometallilla pleteroidut metallit, puolivalmisteina

Valmistus muokkaamattomista jalometalleilla pleteroiduista metalleista

ex 72 ryhmä

Rauta ja teräs; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

7207

Välituotteet, rautaa tai seostamatonta terästä

Valmistus nimikkeen 7201 , 7202 , 7203 , 7204 tai 7205 aineksista

7208 –7212

Levyvalmisteet, rautaa tai seostamatonta terästä

Valmistus nimikkeen 7207 välituotteista

7213 –7216

Levyvalmisteet, tangot ja profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä

Valmistus nimikkeen 7206 valanteista tai muista alkumuodoista

7217

Lanka, rautaa tai seostamatonta terästä

Valmistus nimikkeen 7207 välituotteista

7218 91 ja 7218 99

Välituotteet

Valmistus nimikkeen 7201 , 7202 , 7203 , 7204 tai 7205 aineksista

7219 –7222

Levyvalmisteet, tangot ja profiilit, ruostumatonta terästä

Valmistus nimikkeen 7218 valanteista tai muista alkumuodoista

7223

Lanka, ruostumatonta terästä

Valmistus nimikkeen 7218 välituotteista

7224 90

Välituotteet

Valmistus nimikkeen 7201 , 7202 , 7203 , 7204 tai 7205 aineksista

7225 –7228

Levyvalmisteet, kuumavalssatut tangot, säännöttömästi kiepitetyt; profiilit, muuta seosterästä; ontot poratangot, seosterästä tai seostamatonta terästä

Valmistus nimikkeen 7206 , 7218 tai 7224 valanteista tai muista alkumuodoista

7229

Lanka, muuta seosterästä

Valmistus nimikkeen 7224 välituotteista

ex 73 ryhmä

Rauta- ja terästavarat; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

ex 7301

Ponttirauta

Valmistus nimikkeen 7207 aineksista

7302

Rautatie- tai raitiotieradan rakennusosat, rautaa tai terästä, kuten kiskot, johtokiskot, hammaskiskot, vaihteenkielet, risteyskappaleet, vaihdetangot ja muut raideristeyksien tai -vaihteiden osat, ratapölkyt, sidekiskot, kiskontuolit ja niiden kiilat, aluslaatat, puristuslaatat, liukulaatat, sideraudat ja muut kiskojen asentamiseen, liittämiseen tai kiinnittämiseen käytettävät erityistavarat

Valmistus nimikkeen 7206 aineksista

7304 , 7305 ja 7306

Putket ja profiiliputket, rautaa tai terästä

Valmistus nimikkeen 7206 –7212 ja 7218 tai 7224 aineksista

ex 7307

Putkien liitos- ja muut osat, ruostumatonta terästä (ISO n:o X5CrNiMo 1712), useista osista koostuvat

Taottujen teelmien sorvaaminen, poraus, väljentäminen, kierteittäminen, purseenpoisto ja hiekkapuhallus, jos käytettyjen teelmien yhteisarvo on enintään 35 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

7308

Rakenteet (ei kuitenkaan nimikkeen 9406 tehdasvalmisteiset rakennukset) ja rakenteiden osat (esim. sillat ja siltaelementit, sulkuportit, tornit, ristikkomastot, katot, kattorakenteet, ovet, ikkunat, ovenkarmit, ikkunankehykset ja -karmit, kynnykset, ikkunaluukut, portit, kaiteet ja pylväät), rautaa tai terästä; levyt, tangot, profiilit, putket ja niiden kaltaiset tavarat, rakenteissa käytettäviksi valmistetut, rautaa tai terästä

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista Nimikkeen 7301 hitsattuja profiileja ei kuitenkaan voida käyttää

ex 7315

Lumi- ja muut liukuesteketjut

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen nimikkeen 7315 ainesten arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 74 ryhmä

Kupari ja kuparitavarat; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

7403

Puhdistettu kupari ja kupariseokset, muokkaamattomat

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista

7408

Kuparilanka

Valmistus

| — | minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, ja |
| --- | --- |

—

minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, ja

| — | jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta |
| --- | --- |

—

jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

75 ryhmä

Nikkeli ja nikkelitavarat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

ex 76 ryhmä

Alumiini ja alumiinitavarat; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus

| — | minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, ja |
| --- | --- |

—

minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, ja

| — | jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta |
| --- | --- |

—

jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

7601

Muokkaamaton alumiini

Valmistus

| — | minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, ja |
| --- | --- |

—

minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista, ja

| — | jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta |
| --- | --- |

—

jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

tai

valmistus seostamattomasta alumiinista tai alumiinijätteistä ja -romusta termisen tai elektrolyyttisen käsittelyn avulla

7602

Alumiinijätteet ja -romu

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

ex 7616

Alumiinitavarat, ei kuitenkaan metallikangas, ristikko, aitaus-, betoni- ja muut verkot ja niiden kaltaiset alumiinilangasta valmistetut tavarat (myös päättömät nauhat), eikä alumiinileikkoverkko

Valmistus

| — | minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista. Alumiinilangasta valmistettua metallikangasta, ristikkoa, aitaus-, betoni- ja muuta verkkoa tai niiden kaltaisia tavaroita (myös päättömiä kankaita) sekä alumiinileikkoverkkoa voidaan kuitenkin käyttää; ja |
| --- | --- |

—

minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista. Alumiinilangasta valmistettua metallikangasta, ristikkoa, aitaus-, betoni- ja muuta verkkoa tai niiden kaltaisia tavaroita (myös päättömiä kankaita) sekä alumiinileikkoverkkoa voidaan kuitenkin käyttää; ja

| — | jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta |
| --- | --- |

—

jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 % tuotteen noudettuna-hinnasta

78 ryhmä

Lyijy ja lyijytavarat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

79 ryhmä

Sinkki ja sinkkitavarat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

80 ryhmä

Tina ja tinatavarat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

81 ryhmä

Muut epäjalot metallit; kermetit; niistä valmistetut tavarat

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista

ex 82 ryhmä

Työkalut ja -välineet sekä veitset, lusikat ja haarukat, epäjaloa metallia; niiden epäjaloa metallia olevat osat; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

8206

Sarjoiksi vähittäismyyntiä varten pakatut, kahteen tai useampaan nimikkeistä 8202 –8205 kuuluvat työkalut

Valmistus minkä tahansa nimikkeen aineksista paitsi nimikkeiden 8202 –8205 aineksista Nimikkeiden 8202 –8205 työkaluja voi kuitenkin sisältyä sarjaan, jos niiden yhteisarvo on enintään 15 % sarjan noudettuna-hinnasta

83 ryhmä

Erinäiset epäjalosta metallista valmistetut tavarat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 84 ryhmä

Ydinreaktorit, höyrykattilat, koneet ja mekaaniset laitteet; niiden osat; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

8407

Kipinäsytytteiset iskumäntä- tai kiertomäntämoottorit

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

8408

Puristussytytteiset mäntämoottorit (diesel- tai puolidieselmoottorit)

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

8425 –8430

Taljat ja muut väkipyörästöt; vintturit, muut kuin kippikauhavintturit; nostoruuvit ja väkivivut

Laivojen nostopuomit; nostokurjet, myös kaapelinosturit; liikkuvat portaalinosturit, haaratrukit ja nosturitrukit

Haarukkatrukit; muut trukit, joissa on nosto- tai käsittelylaitteet

Muut nosto-, käsittely-, lastaus- tai purkauskoneet ja -laitteet (esim. hissit, liukuportaat, kuljettimet ja ilmaköysiradat)

Itseliikkuvat puskutraktorit (bulldozerit ja angledozerit), tiehöylät, raappauskoneet, kaivinkoneet, kauhakuormaajat, maantiivistyskoneet ja tiejyrät

Muut maan, kivennäisten tai malmien siirto-, höyläys-, tasoitus-, raappaus-, kaivin-, tiivistys-, junttaus-, louhinta- tai porauskoneet ja -laitteet; paalujuntat ja paalunylösvetäjät; lumiaurat ja lumilingot

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen ja nimikkeen 8431 aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

8444 –8447

Koneet tekstiilitekokuitujen suulakepuristamista, venytystä, teksturoimista tai katkomista varten

Tekstiilikuitujen käsittelykoneet; kehruu-, kertaus- tai kiertämiskoneet sekä muut tekstiililankojen valmistuskoneet ja -laitteet; tekstiililankojen vyyhteämis-, kelaus- tai puolauskoneet (myös kuteenpuolaajat) sekä koneet tekstiililangan käsittelemiseksi nimikkeiden 8446 ja 8447 koneita varten

Kutomakoneet (myös kangaspuut):

Neulekoneet, ommelkangaskoneet ja koneet kierrepäällystetyn langan, tyllin, pitsin, koruompeleiden, nauhojen, punosten tai verkon valmistusta varten sekä tuftauskoneet

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen ja nimikkeen 8448 aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

8456 –8465

Mitä tahansa ainetta työstävät koneet, jotka irrottavat ainetta

Työstökeskukset, yksikkörakenteiset koneet (yksiasemaiset työstöyksiköt) ja moniasemaiset transferkoneet, metallin työstöön

Lastuavat sorvit metallin työstöön Työstökoneet

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen ja nimikkeen 8466 aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

8470 –8472

Laskukoneet ja taskukokoiset tietojen tallennus-, toisto- ja näyttölaitteet, joissa on laskutoimintoja; kirjanpitokoneet, postin frankeerauskoneet, lippukoneet ja sen kaltaiset koneet, joissa on laskulaite; rekisteröivät kassakoneet

Automaattiset tietojenkäsittelykoneet ja niiden yksiköt; magneettimerkkien lukijat ja optiset lukijat, koneet tietojen siirtämistä varten tietovälineelle koodimuodossa ja koneet tällaisten tietojen käsittelemistä varten

Muut toimistokoneet ja -laitteet

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen ja nimikkeen 8473 aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 85 ryhmä

Sähkökoneet ja -laitteet sekä niiden osat; äänen tallennus- tai toistolaitteet, televisiokuvan tai -äänen tallennus- tai toistolaitteet sekä tällaisten tavaroiden osat ja tarvikkeet; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

8501 –8502

Sähkömoottorit ja -generaattorit

Sähkögeneraattoriyhdistelmät ja pyörivät sähkömuuttajat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen ja nimikkeen 8503 aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

8519 , 8521

Äänen tallennus- tai toistolaitteet

Videosignaalien tallennus- tai toistolaitteet, myös samaan ulkokuoreen yhdistetyin videovirittimin

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen ja nimikkeen 8522 aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

8525 –8528

Yleisradio- tai televisiolähettimet, televisiokamerat, digitaalikamerat ja videokameranauhurit

Tutkalaitteet, radionavigointilaitteet ja radiokauko-ohjauslaitteet

Yleisradiovastaanottimet

Monitorit ja projektorit, joissa ei ole yhteenrakennettua televisiovastaanotinta; televisiovastaanottimet, videosignaalien tallennus- tai toistolaitteet

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen ja nimikkeen 8529 aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

8535 –8537

Sähkölaitteet sähkövirtapiirin kytkemistä, katkaisemista tai suojaamista varten tai siihen liittämistä varten; liittimet valokuituja, valokuitukimppuja tai valokaapeleita varten; taulut, paneelit, konsolit, pöydät, kaapit ja muut alustat, sähköistä ohjausta tai sähkönjakelua varten

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen ja nimikkeen 8538 aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

8542 31 – 8542 39

Integroidut monoliittipiirit

Diffuusio, jossa integroidut piirit muodostuvat puolijohdealustalle sopivan seostusaineen selektiivisellä käytöllä, myös jos kokoaminen ja/tai testaus suoritetaan muualla kuin osapuolessa

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

8544 –8548

Eristetyt johtimet, kaapelit (ja muut eristetyt sähköjohtimet, optiset kuitukaapelit)

Hiilielektrodit, hiiliharjat, lampunhiilet, paristohiilet ja muut grafiitista tai muusta hiilestä valmistetut tavarat, jollaisia käytetään sähkötarkoituksiin

Mitä ainetta tahansa olevat sähköeristimet

Sähkökoneiden tai -laitteiden eristystarvikkeet, sähköjohdinputket ja niiden liitoskappaleet, epäjaloa metallia, eristysaineella vuoratut

Galvaanisten parien, galvaanisten paristojen ja sähköakkujen jätteet ja romu; loppuunkäytetyt galvaaniset parit ja paristot sekä loppuunkäytetyt sähköakut; koneiden ja laitteiden sähköosat, muualle tähän ryhmään kuulumattomat

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

86 ryhmä

Rautatieveturit, raitiomoottorivaunut ja muu liikkuva kalusto sekä niiden osat; rautatie- ja raitiotieradan varusteet ja kiinteät laitteet sekä niiden osat; kaikenlaiset mekaaniset (myös sähkömekaaniset) liikennemerkinantolaitteet

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 87 ryhmä

Kuljetusvälineet ja kulkuneuvot, muut kuin rautatien tai raitiotien liikkuvaan kalustoon kuuluvat, sekä niiden osat ja tarvikkeet; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 45 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

8708

Nimikkeiden 8701 –8705 kulkuneuvojen osat ja tarvikkeet

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

8711

Moottoripyörät (myös mopot) ja apumoottorilla varustetut polkupyörät, myös sivuvaunuineen; sivuvaunut

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

88 ryhmä

Ilma-alukset, avaruusalukset sekä niiden osat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

89 ryhmä

Alukset ja uivat rakenteet

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista; nimikkeen 8906 alusten runkoja ei kuitenkaan voida käyttää

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 40 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

ex 90 ryhmä

Optiset, valokuvaus-, elokuva-, mittaus-, tarkistus-, tarkkuus-, lääketieteelliset tai kirurgiset kojeet ja laitteet; niiden osat ja tarvikkeet; lukuun ottamatta seuraavia:

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

9001 50

Silmälasilinssit, muuta ainesta kuin lasia

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa suoritetaan jokin seuraavista toimista:

| — | puolivalmiin linssin pintakäsittely valmiiksi silmälasin linssiksi, jolla on optinen korjaava voimakkuus ja joka on tarkoitettu istutettavaksi silmälaseihin |
| --- | --- |

—

puolivalmiin linssin pintakäsittely valmiiksi silmälasin linssiksi, jolla on optinen korjaava voimakkuus ja joka on tarkoitettu istutettavaksi silmälaseihin

| — | linssin päällystäminen asianmukaisilla käsittelyillä näön parantamiseksi ja käyttäjän suojelun varmistamiseksi |
| --- | --- |

—

linssin päällystäminen asianmukaisilla käsittelyillä näön parantamiseksi ja käyttäjän suojelun varmistamiseksi

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

91 ryhmä

Kellot ja niiden osat

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 40 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

92 ryhmä

Soittimet; niiden osat ja tarvikkeet

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

93 ryhmä

Aseet ja ampumatarvikkeet; niiden osat ja tarvikkeet

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

94 ryhmä

Huonekalut; vuoteiden joustinpohjat ja vuodevarusteet, kuten patjat ja tyynyt, sekä niiden kaltaiset pehmustetut sisustustavarat; valaisimet ja valaistusvarusteet, muualle kuulumattomat; valokilvet ja niiden kaltaiset tavarat; tehdasvalmisteiset rakennukset

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

95 ryhmä

Lelut, pelit ja urheiluvälineet; niiden osat ja tarvikkeet

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

96 ryhmä

Erinäiset tavarat

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

tai

Valmistus, jossa kaikkien käytettyjen ainesten arvo on enintään 50 prosenttia tuotteen noudettuna-hinnasta

97 ryhmä

Taideteokset, kokoelmaesineet ja antiikkiesineet

Valmistus minkä tahansa muun kuin tuotteen oman nimikkeen aineksista

LIITE III

ALKUPERÄILMOITUKSEN TEKSTI

Alkuperäilmoitus, jonka teksti on jäljempänä, on laadittava alaviitteiden mukaisesti. Alaviitteitä ei kuitenkaan tarvitse sisällyttää ilmoitukseen.

Albaniankielinen toisinto

Eksportuesi i produkteve të mbuluara nga ky dokument (autorizim doganor Nr. ...
  (1)
  ) deklaron që përveç rasteve kur tregohet qartësisht ndryshe, këto produkte janë me origjine preferenciale ...
  (2)
  n në përputhje me Rregullat kalimtare të origjinës.

Arabiankielinen toisinto

Image 1

Bosniankielinen toisinto

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ...
  (1)
  ) izjavljuje da su, osim ako je to drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ...
  (2)
  preferencijalnog porijekla u skladu sa prijelaznim pravilima porijekla.

Bulgariankielinen toisinto

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No...
  (1)
  ), декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ...
  (2)
  преференциален произход съгласно преходните правила за произход.

Kroaatinkielinen toisinto

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ...
  (1)
  ) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ....
  (2)
  preferencijalnog podrijetla prema prijelaznim pravilima o podrijetlu.

Tšekinkielinen toisinto

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ...
  (1)
  ) prohlašuje, že podle přechodných pravidel původu mají tyto výrobky kromě zřetelně označených preferenční původ v ....
  (2)
  .

Tanskankielinen toisinto

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. ...
  (1)
  ) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ...
  (2)
  i henhold til overgangsreglerne for oprindelse.

Hollanninkielinen toisinto

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ...
  (1)
  ), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ...
  (2)
  oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.

Englanninkielinen toisinto

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No...
  (1)
  ) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ...
  (2)
  preferential origin according to the transitional rules of origin.

Vironkielinen toisinto

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr. ...
  (1)
  ) deklareerib, et need tooted on päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaselt ...
  (2)
  sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Fäärinkielinen toisinto

Útflytarin av vørunum, sum hetta skjal fevnir um (tollvaldsins loyvi nr. ...
  (1)
  ) váttar, át um ikki nakað annað er tilskilað, eru hesar vørur upprunavørur ...
  (2)
  sambært skiftisreglunum um uppruna.

Suomenkielinen toisinto

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ...
  (1)
  ) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja...
  (2)
  alkuperätuotteita siirtymäkauden alkuperäsääntöjen nojalla.

Ranskankielinen toisinto

L’exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ...
  (1)
  ) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle ...
  (2)
  selon les règles d’origine transitoires.

Saksankielinen toisinto

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ...
  (1)
  ) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ...
  (2)
  Ursprungswaren gemäß den Übergangsregeln für den Ursprung sind.

Georgiankielinen toisinto

Image 2

Kreikankielinen toisinto

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. ...
  (1)
  ) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ...
  (2)
  σύμφωνα με τους μεταβατικούς κανόνες καταγωγής.

Hepreankielinen toisinto

Image 3

Unkarinkielinen toisinto

A jelen okmányban szereplő termékek exportőre (vámfelhatalmazási szám: ...
  (1)
  ) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában a termékek az átmeneti származási szabályok szerint preferenciális ...
  (2)
  származásúak.

Islanninkielinen toisinto

Útflytjandi framleiðsluvara sem skjal þetta tekur til (leyfi tollyfirvalda nr. ...
  (1)
  ), lýsir því yfir að vörurnar séu, ef annars er ekki greinilega getið, af ...
  (2)
  uppruna samkvæmt upprunareglum á umbreytingartímabili.

Italiankielinen toisinto

L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ...
  (1)
  ) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ...
  (2)
  conformemente alle norme di origine transitorie.

Latviankielinen toisinto

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ...
  (1)
  ), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir...
  (2)
  preferenciāla izcelsme saskaņā ar pārejas noteikumiem par izcelsmi.

Liettuankielinen toisinto

Šiame dokumente nurodytų produktų eksportuotojas (muitinės leidimo Nr. ...
  (1)
  ) deklaruoja, kad, jeigu aiškiai nenurodyta kitaip, šie produktai turi ...
  (2)
  lengvatinės kilmės statusą pagal pereinamojo laikotarpio kilmės taisykles.

Makedoniankielinen toisinto

Извозникот на производите што ги покрива овоj документ (царинскo одобрение бр. ...
  (1)
  ) изjавува дека, освен ако тоа не е jасно поинаку назначено, овие производи се со ...
  (2)
  преференциjaлно потекло, во согласност со преодните правила за потекло.

Maltankielinen toisinto

L-esportatur tal-prodotti koperti minn dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru...
  (1)
  ) jiddikjara li, ħlief fejn indikat mod ieħor b’mod ċar, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ...
  (2)
  skont ir-regoli ta’ oriġini tranżitorji.

Montenegronkielinen toisinto

Извозник производа обухваћених овом исправом (царинско овлашћење бр. ...
  (1)
  ) изјављује да су, осим ако је другачије изричито наведено, ови производи ...
  (2)
  преференцијалног пориjекла, у складу са транзиционим правилима поријекла.

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlašćenje br. ....
  (1)
  ) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ...
  (2)
  preferencijalnog porijekla u skladu sa tranzicionim pravilima porijekla.

Norjankielinen toisinto

Eksportøren av produktene omfattet av dette dokument (tollmyndighetenes autorisasjonsnr......
  (1)
  ) erklærer at disse produktene, unntatt hvor annet er tydelig angitt, har ... preferanseopprinnelse i henhold til overgangsreglene for opprinnelse
  (2)
  .

Puolankielinen toisinto

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr...
  (1)
  ) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ....
  (2)
  preferencyjne pochodzenie zgodnie z przejściowymi regułami pochodzenia.

Portugalinkielinen toisinto

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n.o. ...
  (1)
  ) declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ...
  (2)
  de acordo com as regras de origem transitórias.

Romaniankielinen toisinto

Exportatorul produselor care fac obiectul prezentului document (autorizația vamală nr. ...
  (1)
  ) declară că, exceptând cazul în care se indică altfel în mod clar, aceste produse sunt de origine preferențială ...
  (2)
  în conformitate cu regulile de origine tranzitorii.

Serbiankielinen toisinto

Извозник производа обухваћених овом исправом (царинско овлашћење бр. ...
  (1)
  ) изјављује да су, осим ако је другачије изричито наведено, ови производи . ...
  (2)
  преференцијалног порекла, у складу са прелазним правилима о пореклу.

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlašćenje br...
  (1)
  ) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito nаvedeno, ovi proizvodi ...
  (2)
  preferencijalnog porekla, u skladu sa prelaznim pravilima o poreklu.

Slovakinkielinen toisinto

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ...
  (1)
  ) vyhlasuje, že pokiaľ nie je zreteľne uvedené inak, tieto výrobky majú v súlade s prechodnými pravidlami pôvodu preferenčný pôvod v ...
  (2)
  .

Sloveeninkielinen toisinto

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ...
  (1)
  ), izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ...
  (2)
  poreklo v skladu s prehodnimi pravili o poreklu.

Espanjankielinen toisinto

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n.o...
  (1)
  ) declara que, excepto donde se indique claramente lo contrario, estos productos son de origen preferencial...
  (2)
  con arreglo a las normas de origen transitorias.

Ruotsinkielinen toisinto

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ...
  (1)
  ) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ...
  (2)
  ursprung i enlighet med övergångsreglerna om ursprung.

Turkinkielinen toisinto

Bu belge kapsamındaki ürünlerin ihracatçısı (gümrük yetki No: ...
  (1)
  ), aksi açıkça belirtilmedikçe, bu ürünlerin geçiş menşe kurallarına göre ...
  (2)
  tercihli menşeli olduğunu beyan eder.

Ukrainankielinen toisinto

Експортер продукцiї, на яку поширюється цей документ (митний дозвiл No ...
  (1)
  ) заявляє, що, за винятком випадкiв, де це явно зазначено, ця продукцiя має ...
  (2)
  преференцiйне походження згiдно з перехiдними правилами походження.

...

(Paikka ja päiväys)
  (3)

...

(Viejän allekirjoitus, lisäksi ilmoituksen allekirjoittajan nimi on selvennettävä)4

| (1) | Kun alkuperäilmoituksen laatii valtuutettu viejä, tähän kohtaan on merkittävä valtuutetun viejän lupanumero. Kun alkuperäilmoitusta ei laadi valtuutettu viejä, suluissa olevat sanat jätetään pois tai kohta jätetään tyhjäksi. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Merkittävä tuotteiden alkuperä. Kun alkuperäilmoitus koskee kokonaan tai osittain Ceutan ja Melillan alkuperätuotteita, viejän on selvästi osoitettava ne tunnuksella ”CM” asiakirjassa, jolle ilmoitus laaditaan. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Nämä merkinnät voidaan jättää pois, jos tiedot sisältyvät itse asiakirjaan. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Tapauksissa, joissa ei vaadita viejän allekirjoitusta, vapautus allekirjoituksesta merkitsee myös vapautusta allekirjoittajan nimen merkitsemisestä. |
| --- | --- |

(4)

LIITE IV

EUR.1-TAVARATODISTUKSEN JA EUR.1-TAVARATODISTUSHAKEMUKSEN MALLIT

PAINO-OHJEET

| 1. | Kummankin lomakkeen koon on oltava 210 × 297 mm; lomakkeen pituus saa kuitenkin olla enintään 5 mm määrämittaa pienempi tai enintään 8 mm sitä suurempi. Käytettävän paperin on oltava valkoista, liimakäsiteltyä, hiokkeetonta kirjoituspaperia, joka painaa vähintään 25 g/m2. Siinä on oltava vihreä painettu aaltomainen taustakuvio, joka tekee kaikki mekaanisin tai kemiallisin keinoin tehdyt väärennykset havaittaviksi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ETA-sopimuksen sopimuspuolten toimivaltaiset viranomaiset voivat pidättää itselleen lomakkeiden paino-oikeuden tai antaa niiden painamisen hyväksymiensä kirjapainojen tehtäväksi. Jälkimmäisessä tapauksessa jokaisessa lomakkeessa on oltava maininta tästä hyväksymisestä. Jokaisessa lomakkeessa on oltava kirjapainon nimi ja osoite tai merkki, josta kirjapaino voidaan tunnistaa. Siinä on myös oltava painettu tai muulla tavoin tehty sarjanumero, josta se voidaan tunnistaa. |
| --- | --- |

2.

TAVARATODISTUS

| 1. | Viejä (nimi, täydellinen osoite, maa) |
| --- | --- |

1.

Viejä (nimi, täydellinen osoite, maa)

EUR.1

Nro A

000.000

Lukekaa kääntöpuolella olevat huomautukset ennen lomakkeen täyttämistä

| 2. | Todistus, jota käytetään etuuskohteluun oikeutetussa kaupassa
  ...

  ja

  ... |
| --- | --- |

2.

...

ja

...

välillä (mainitkaa asianomaiset maat, maaryhmät tai alueet)

| 3. | Vastaanottaja (nimi, täydellinen osoite, maa) (merkintä ei pakollinen) |
| --- | --- |

3.

Vastaanottaja (nimi, täydellinen osoite, maa) (merkintä ei pakollinen)

| 4. | Maa, maaryhmä tai alue, jonka alkuperää tavaroiden katsotaan olevan |
| --- | --- |

4.

| 5. | Määrämaa, -maaryhmä tai -alue |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kuljetusta koskevat tiedot (merkintä ei pakollinen) |
| --- | --- |

6.

Kuljetusta koskevat tiedot (merkintä ei pakollinen)

| 7. | Huomautuksia |
| --- | --- |

7.

| 8. | Järjestysnumero; kollien merkit, numerot; kollien lukumäärä ja laji
   (6)
  ; Tavaran kuvaus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bruttomassa (kg) tai muu mitta (l, m3, jne.) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kauppalaskut (merkintä ei pakollinen) |
| --- | --- |

10.

Kauppalaskut (merkintä ei pakollinen)

| 11. | TULLIVIRANOMAISEN TODISTUS

  Ilmoitus vahvistetaan oikeaksi

  Vientiasiakirja  (7)

  Lomake ... Nro ...
  Annettu ...
  Tullitoimipaikka ...
  Antamismaa tai -alue...
  ...
  ...
  Paikka ja päiväys: ... |
| --- | --- |

11.

Ilmoitus vahvistetaan oikeaksi

Vientiasiakirja  (7)

Lomake ... Nro ...

Annettu ...

Tullitoimipaikka ...

Antamismaa tai -alue...

...

...

Paikka ja päiväys: ...

...

(Allekirjoitus)

Leima

| 12. | VIEJÄN ILMOITUS
  Allekirjoittanut ilmoittaa, että yllä mainitut tavarat täyttävät tämän todistuksen saamiseksi vaadittavat edellytykset.
  Paikka ja päiväys
  ...
  ... |
| --- | --- |

12.

Allekirjoittanut ilmoittaa, että yllä mainitut tavarat täyttävät tämän todistuksen saamiseksi vaadittavat edellytykset.

Paikka ja päiväys

...

...

(Allekirjoitus)

| 13. | TARKASTUSPYYNTÖ, lähetetään osoitteeseen: |
| --- | --- |

13.

| 14. | TARKASTUKSEN TULOS |
| --- | --- |

14.

Tehty tarkastus on osoittanut, että tämä todistus
  (1)

| ☐ | on mainitun tullitoimipaikan antama ja että siinä olevat tiedot ovat oikeita. |
| --- | --- |

☐

on mainitun tullitoimipaikan antama ja että siinä olevat tiedot ovat oikeita.

| ☐ | ei vastaa vaadittuja aitous- ja oikeellisuusedellytyksiä (katso oheisia huomautuksia). |
| --- | --- |

☐

ei vastaa vaadittuja aitous- ja oikeellisuusedellytyksiä (katso oheisia huomautuksia).

Pyydetään tarkastamaan tämän todistuksen aitous ja oikeellisuus.

...

(Paikka ja päiväys)

Leima

...

(Allekirjoitus)

...

(Paikka ja päiväys)

Leima

...

(Allekirjoitus)

| (1) | Merkitään rasti asianomaiseen kohtaan. |
| --- | --- |

(1)

Merkitään rasti asianomaiseen kohtaan.

HUOMAUTUKSIA

| 1. | Todistuksesta ei saa pyyhkiä pois merkintöjä eikä siihen saa tehdä uusia merkintöjä vanhojen päälle. Mahdolliset muutokset on tehtävä viivaamalla yli virheelliset merkinnät ja tarvittaessa lisäämällä halutut merkinnät. Lomakkeen täyttäneen on varmennettava näin tehdyt muutokset ja antomaan tai -alueen tulliviranomaisen on vahvistettava ne. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tavarat on merkittävä todistukseen jättämättä väliin tyhjää tilaa, ja kunkin tavaran eteen on merkittävä järjestysnumero. Välittömästi viimeisen rivin alle on vedettävä vaakasuora viiva. Käyttämättömät tilat on viivattava siten, että niihin on mahdotonta tehdä myöhemmin lisäyksiä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tavarat ilmaistaan tavanomaisin kauppanimityksin ja riittävän yksityiskohtaisesti, että ne voidaan tunnistaa. |
| --- | --- |

3.

TAVARATODISTUSHAKEMUS

| 1. | Viejä (nimi, täydellinen osoite, maa) |
| --- | --- |

1.

Viejä (nimi, täydellinen osoite, maa)

EUR.1

Nro A

000.000

Lukekaa kääntöpuolella olevat huomautukset ennen lomakkeen täyttämistä

| 2. | Hakemus todistusta varten, jota käytetään etuuskohteluun oikeutetussa kaupassa
  ... |
| --- | --- |

2.

...

ja

...

välillä (mainitkaa asianomaiset maat, maaryhmät tai alueet)

| 3. | Vastaanottaja (nimi, täydellinen osoite, maa) (merkintä ei pakollinen) |
| --- | --- |

3.

Vastaanottaja (nimi, täydellinen osoite, maa) (merkintä ei pakollinen)

| 4. | Maa, maaryhmä tai alue, jonka alkuperää tavaroiden katsotaan olevan |
| --- | --- |

4.

| 5. | Määrämaa, -maaryhmä tai -alue |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kuljetusta koskevat tiedot (merkintä ei pakollinen) |
| --- | --- |

6.

Kuljetusta koskevat tiedot (merkintä ei pakollinen)

| 7. | Huomautuksia |
| --- | --- |

7.

| 8. | Järjestysnumero; kollien merkit, numerot; kollien lukumäärä ja laji
   (8)
  ; Tavaran kuvaus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bruttomassa (kg) tai muu mitta (l, m3, jne.) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kauppalaskut (merkintä ei pakollinen) |
| --- | --- |

10.

Kauppalaskut (merkintä ei pakollinen)

VIEJÄN ILMOITUS

Allekirjoittanut kääntöpuolella mainittujen tavaroiden viejä

ILMOITTAA, että nämä tavarat täyttävät oheisen todistuksen saamiseksi vaadittavat edellytykset;

MAINITSEE seuraavassa seikat, joiden nojalla nämä tavarat täyttävät mainitut edellytykset:

...

...

...

...

TOIMITTAA seuraavat todistusasiakirjat
  (1)
  :

...

...

...

...

SITOUTUU esittämään asianomaisten viranomaisten pyynnöstä kaiken sen lisätodistusaineiston, jonka ne mahdollisesti katsovat tarpeelliseksi oheisen todistuksen antamiseksi, sekä tarvittaessa hyväksymään kaikki mainittujen viranomaisten suorittamat, kirjanpitoonsa ja yllä mainittujen tavaroiden valmistusolosuhteisiin kohdistuvat tarkastukset;

PYYTÄÄ, että näille tavaroille annettaisiin oheinen todistus.

...

(Paikka ja päiväys)

...

(Allekirjoitus)

| (1) | Esimerkiksi: tuontiasiakirjat, tavaratodistukset, kauppalaskut, valmistajan ilmoitukset jne., jotka koskevat valmistuksessa käytettyjä tuotteita tai samassa tilassa jälleenvietyjä tavaroita. |
| --- | --- |

(1)

LIITE V

CEUTAN JA MELILLAN ALKUPERÄTUOTTEITA KOSKEVAT ERITYISEDELLYTYKSET

Ainoa artikla

1.   Jos tuotteet ovat tässä lisäyksessä olevan 14 artiklan muuttumattomuussäännön mukaisia, ne katsotaan

| 1) | Ceutan ja Melillan alkuperätuotteiksi






  a) | Ceutassa ja Melillassa kokonaan tuotetut tuotteet; |
| --- | --- | --- |

1)

Ceutan ja Melillan alkuperätuotteiksi

a)

Ceutassa ja Melillassa kokonaan tuotetut tuotteet;

| b) | Ceutassa ja Melillassa tuotetut tuotteet, joiden valmistuksessa on käytetty muita tuotteita kuin Ceutassa ja Melillassa kokonaan tuotettuja tuotteita, jos






  i) | näille tuotteille on suoritettu tässä lisäyksessä olevan 4 artiklan mukainen riittävä valmistus tai käsittely; tai |
| --- | --- | --- |

b)

Ceutassa ja Melillassa tuotetut tuotteet, joiden valmistuksessa on käytetty muita tuotteita kuin Ceutassa ja Melillassa kokonaan tuotettuja tuotteita, jos

i)

näille tuotteille on suoritettu tässä lisäyksessä olevan 4 artiklan mukainen riittävä valmistus tai käsittely; tai

| ii) | kyseiset tuotteet ovat ETA:n alkuperätuotteita, edellyttäen että niitä on valmistettu tai käsitelty tämän lisäyksen 6 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä enemmän. |
| --- | --- |

ii)

kyseiset tuotteet ovat ETA:n alkuperätuotteita, edellyttäen että niitä on valmistettu tai käsitelty tämän lisäyksen 6 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä enemmän.

| 2) | ETA:n alkuperätuotteiksi;






  a) | ETA:ssa kokonaan tuotetut tuotteet; |
| --- | --- | --- |

2)

ETA:n alkuperätuotteiksi;

a)

ETA:ssa kokonaan tuotetut tuotteet;

| b) | ETA:ssa tuotetut tuotteet, joiden valmistuksessa on käytetty muita kuin ETA:ssa kokonaan tuotettuja tuotteita, jos






  i) | kyseisille tuotteille on suoritettu tässä lisäyksessä olevan 4 artiklan mukainen riittävä valmistus tai käsittely; tai |
| --- | --- | --- |

b)

ETA:ssa tuotetut tuotteet, joiden valmistuksessa on käytetty muita kuin ETA:ssa kokonaan tuotettuja tuotteita, jos

i)

kyseisille tuotteille on suoritettu tässä lisäyksessä olevan 4 artiklan mukainen riittävä valmistus tai käsittely; tai

| ii) | kyseiset tuotteet ovat Ceutan ja Melillan tai ETA:n alkuperätuotteita ja niitä on valmistettu tai käsitelty tässä lisäyksessä olevassa 6 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä enemmän. |
| --- | --- |

ii)

kyseiset tuotteet ovat Ceutan ja Melillan tai ETA:n alkuperätuotteita ja niitä on valmistettu tai käsitelty tässä lisäyksessä olevassa 6 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä enemmän.

2.   Ceutaa ja Melillaa pidetään yhtenä alueena.

3.   Viejän tai tämän valtuuttaman edustajan on merkittävä viejäosapuolen nimi sekä tehtävä merkintä ”Ceuta ja Melilla” EUR.1- tavaratodistusten 2 kohtaan tai alkuperäilmoituksiin. Kun kyseessä ovat Ceutan ja Melillan alkuperätuotteet, on lisäksi tehtävä alkuperäasemaa koskeva merkintä EUR.1-tavaratodistuksen 4 kohtaan tai alkuperäilmoitukseen.

4.   Espanjan tulliviranomaisten on vastattava näiden säännösten soveltamisesta Ceutassa ja Melillassa.

LIITE VI

TAVARANTOIMITTAJAN ILMOITUS

Tavarantoimittajan ilmoitus, jonka teksti on jäljempänä, on laadittava alaviitteiden mukaisesti. Alaviitteitä ei kuitenkaan tarvitse sisällyttää ilmoitukseen.

TAVARANTOIMITTAJAN ILMOITUS

tavaroille, joita on valmistettu tai käsitelty ETA:ssa tai soveltavissa sopimuspuolissa niiden saamatta etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperäasemaa

Allekirjoittanut, oheisessa asiakirjassa mainittujen tavaroiden toimittaja, ilmoittaa että:

| 1. | Seuraavia aineksia, jotka eivät ole ETA:n tai [asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten] alkuperätuotteita, on käytetty ETA:ssa [asiaankuuluvissa soveltavissa sopimuspuolissa] näiden tavaroiden tuottamiseksi:








  Toimitettujen tavaroiden kuvaus (9) | Käytettyjen ei-alkuperäainesten kuvaus | Käytettyjen ei-alkuperäainesten nimike (10) | Käytettyjen ei-alkuperäainesten arvo (10)
   (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Kokonaisarvo | |

1.

Seuraavia aineksia, jotka eivät ole ETA:n tai [asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten] alkuperätuotteita, on käytetty ETA:ssa [asiaankuuluvissa soveltavissa sopimuspuolissa] näiden tavaroiden tuottamiseksi:

Toimitettujen tavaroiden kuvaus (9)

Käytettyjen ei-alkuperäainesten kuvaus

Käytettyjen ei-alkuperäainesten nimike (10)

Käytettyjen ei-alkuperäainesten arvo (10)
   (11)

Kokonaisarvo

| 2. | Kaikki muut kyseisten tavaroiden tuottamiseksi ETA:ssa tai [asiaankuuluvissa soveltavissa sopimuspuolissa] käytetyt ainekset ovat ETA:n tai [asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten] alkuperäaineksia; |
| --- | --- |

2.

Kaikki muut kyseisten tavaroiden tuottamiseksi ETA:ssa tai [asiaankuuluvissa soveltavissa sopimuspuolissa] käytetyt ainekset ovat ETA:n tai [asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten] alkuperäaineksia;

| 3. | Seuraavia tavaroita on valmistettu tai käsitelty ETA:ssa tai [asiaankuuluvan soveltavan sopimuspuolen / asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten] ulkopuolella tässä lisäyksessä olevan 13 artiklan mukaisesti, ja ne ovat saavuttaneet siellä yhteensä seuraavan arvonlisäyksen:






  Toimitetun tavaran kuvaus | ETA:n tai [asiaankuuluvan soveltavan sopimuspuolen / asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten] ulkopuolella saavutettu arvonlisäys yhteensä (12) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | (Paikka ja päiväys) |
| |
| |
| |
| (Tavarantoimittajan osoite ja allekirjoitus; lisäksi ilmoituksen allekirjoittajan nimi on selvennettävä) |
| | |

3.

Seuraavia tavaroita on valmistettu tai käsitelty ETA:ssa tai [asiaankuuluvan soveltavan sopimuspuolen / asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten] ulkopuolella tässä lisäyksessä olevan 13 artiklan mukaisesti, ja ne ovat saavuttaneet siellä yhteensä seuraavan arvonlisäyksen:

Toimitetun tavaran kuvaus

ETA:n tai [asiaankuuluvan soveltavan sopimuspuolen / asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten] ulkopuolella saavutettu arvonlisäys yhteensä (12)

(Paikka ja päiväys)

(Tavarantoimittajan osoite ja allekirjoitus; lisäksi ilmoituksen allekirjoittajan nimi on selvennettävä)

LIITE VII

TAVARANTOIMITTAJAN PITKÄAIKAISILMOITUS

Tavarantoimittajan pitkäaikaisilmoitus, jonka teksti on jäljempänä, on laadittava alaviitteiden mukaisesti. Alaviitteitä ei kuitenkaan tarvitse sisällyttää ilmoitukseen.

TAVARANTOIMITTAJAN PITKÄAIKAISILMOITUS

tavaroille, joita on valmistettu tai käsitelty ETA:ssa tai soveltavassa sopimuspuolessa niiden saamatta etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperäasemaa

Allekirjoittanut, oheisessa asiakirjassa mainittujen (13)... säännöllisesti toimitettavien tavaroiden toimittaja ilmoittaa, että

| 1. | Seuraavia aineksia, jotka eivät ole ETA:n tai [asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten] alkuperätuotteita, on käytetty ETA:ssa [asiaankuuluvissa soveltavissa sopimuspuolissa] näiden tavaroiden tuottamiseksi:








  Toimitettujen tavaroiden kuvaus (14) | Käytettyjen ei-alkuperäainesten kuvaus | Käytettyjen ei-alkuperäainesten nimike (15) | Käytettyjen ei-alkuperäainesten arvo (15)
   (16) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Kokonaisarvo | |

1.

Seuraavia aineksia, jotka eivät ole ETA:n tai [asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten] alkuperätuotteita, on käytetty ETA:ssa [asiaankuuluvissa soveltavissa sopimuspuolissa] näiden tavaroiden tuottamiseksi:

Toimitettujen tavaroiden kuvaus (14)

Käytettyjen ei-alkuperäainesten kuvaus

Käytettyjen ei-alkuperäainesten nimike (15)

Käytettyjen ei-alkuperäainesten arvo (15)
   (16)

Kokonaisarvo

| 2. | Kaikki muut kyseisten tavaroiden tuottamiseksi ETA:ssa tai [asiaankuuluvissa soveltavissa sopimuspuolissa] käytetyt ainekset ovat ETA:n tai [asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten] alkuperäaineksia; |
| --- | --- |

2.

Kaikki muut kyseisten tavaroiden tuottamiseksi ETA:ssa tai [asiaankuuluvissa soveltavissa sopimuspuolissa] käytetyt ainekset ovat ETA:n tai [asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten] alkuperäaineksia;

| 3. | Seuraavia tavaroita on valmistettu tai käsitelty ETA:ssa tai [asiaankuuluvan soveltavan sopimuspuolen / asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten] ulkopuolella tässä lisäyksessä olevan 13 artiklan mukaisesti, ja ne ovat saavuttaneet siellä yhteensä seuraavan arvonlisäyksen:






  Toimitetun tavaran kuvaus | ETA:n tai [asiaankuuluvan soveltavan sopimuspuolen / asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten] ulkopuolella saavutettu arvonlisäys yhteensä (17) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |

3.

Seuraavia tavaroita on valmistettu tai käsitelty ETA:ssa tai [asiaankuuluvan soveltavan sopimuspuolen / asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten] ulkopuolella tässä lisäyksessä olevan 13 artiklan mukaisesti, ja ne ovat saavuttaneet siellä yhteensä seuraavan arvonlisäyksen:

Toimitetun tavaran kuvaus

ETA:n tai [asiaankuuluvan soveltavan sopimuspuolen / asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten] ulkopuolella saavutettu arvonlisäys yhteensä (17)

Tämä ilmoitus on voimassa näiden tavaroiden kaikkien seuraavien lähetysten osalta, jotka lähetetään (mistä lähtien) ...

(mihin asti) ... (18)

Sitoudun ilmoittamaan ... (13) välittömästi, jos tämä ilmoitus ei ole enää voimassa.

| |
| --- |
| (Paikka ja päiväys) |
| |
| |
| |
| (Tavarantoimittajan osoite ja allekirjoitus; lisäksi ilmoituksen allekirjoittajan nimi on selvennettävä) |

(Paikka ja päiväys)

(Tavarantoimittajan osoite ja allekirjoitus; lisäksi ilmoituksen allekirjoittajan nimi on selvennettävä)

---

(1)  ETA-sopimuksen sopimuspuolet sopivat luopuvansa velvoitteesta lisätä alkuperäselvitykseen 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu maininta.

1

(2)  Katso ”tiettyä käsittelyä” koskevat erityisedellytykset alkuhuomautuksissa 8.1–8.3.

2

(3)  Katso tekstiiliaineiden sekoituksista valmistettuja tuotteita koskevat erityisedellytykset alkuhuomautuksessa 6.

3

(4)  Katso alkuhuomautus 7.

4

(5)  Katso alkuhuomautus 9.

5

(6)  Pakkaamattomien tavaroiden osalta ilmoitetaan kappalemäärä tai tehdään merkintä ”irtotavaraa”.

6

(7)  Täytetään vain mikäli viejämaan tai -alueen määräykset sitä vaativat.

7

(8)  Pakkaamattomien tavaroiden osalta ilmoitetaan kappalemäärä tai tehdään merkintä ”irtotavaraa”.

8

(9)  Kun kauppalasku, lähetysluettelo tai muu kaupallinen asiakirja, johon ilmoitus liittyy, koskee erilaisia tavaroita tai tavaroita, joiden valmistuksessa ei ole käytetty samassa suhteessa ei-alkuperäaineksia, tavarantoimittajan on selvästi eriteltävä ne.

9

Esimerkki:

Asiakirja koskee erimallisia nimikkeen 8501 sähkömoottoreita, joita käytetään nimikkeen 8450 pesukoneiden valmistuksessa. Näiden moottoreiden valmistuksessa käytettyjen ei-alkuperäainesten luonne ja arvo vaihtelevat mallista toiseen. Mallit on sen vuoksi eriteltävä ensimmäisessä sarakkeessa ja muihin sarakkeisiin on tehtävä eri merkinnät kunkin mallin osalta, jotta pesukoneiden valmistaja voi arvioida oikein tuotteidensa alkuperäaseman sen mukaan, mitä sähkömoottorimallia hän käyttää.

(10)  Kyseisiin sarakkeisiin pyydetyt merkinnät tehdään vain tarvittaessa.

10

Esimerkkejä:

Ex 62 ryhmän vaatteita koskevassa säännössä todetaan, että kutominen yhdessä kankaan sovittamisen, mukaan lukien leikkaaminen, kanssa on sallittua. Jos tällaisten vaatteiden valmistaja soveltavassa sopimuspuolessa käyttää Euroopan unionista tuotua kangasta, joka on tuotettu siellä kutomalla ei-alkuperätuotetta olevasta langasta, Euroopan unionin tavarantoimittajan osalta riittää, että hän merkitsee ilmoitukseensa ei-alkuperäainekseksi langan eikä hänen tarvitse ilmoittaa langan nimikettä eikä arvoa.

Nimikkeen 7217 rautalangan valmistajan, joka on valmistanut langan ei-alkuperätuotteita olevista rautatangoista, on merkittävä toiseen sarakkeeseen ”rautatankoja”. Jos tätä lankaa on määrä käyttää sellaisen koneen valmistuksessa, jota koskevassa säännössä kaikkien valmistuksessa käytettyjen ei-alkuperäainesten arvo rajoitetaan tiettyyn prosenttimäärään, kolmannessa sarakkeessa on ilmoitettava ei-alkuperätuotteita olevien tankojen arvo.

(11)  Ilmaisulla ’ainesten arvo’ tarkoitetaan valmistuksessa käytettyjen ei-alkuperäainesten tullausarvoa tuontihetkellä tai, jos sitä ei tiedetä tai voida todeta, ensimmäistä todettavissa olevaa aineksista ETA:ssa tai [asiaankuuluvissa soveltavissa sopimuspuolissa] maksettua hintaa.

11

Jokaisen valmistuksessa käytetyn ei-alkuperäaineksen tarkka arvo on ilmoitettava ensimmäisessä sarakkeessa kyseisen tavaran yksikköä kohti.

(12)  Ilmaisulla ”arvonlisäys yhteensä” tarkoitetaan kaikkia ETA:ssa ja [asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten] ulkopuolella kertyneitä kustannuksia, mukaan lukien kaikkien siellä lisättyjen ainesten arvo. ETA:n ja [asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten] ulkopuolella saavutetun arvonlisäyksen tarkka yhteisarvo on merkittävä ensimmäiseen sarakkeeseen kyseisen tavaran yksikköä kohti.

12

(13)  Asiakkaan nimi ja osoite.

13

(14)  Kun kauppalasku, lähetysluettelo tai muu kaupallinen asiakirja, johon ilmoitus liittyy, koskee erilaisia tavaroita tai tavaroita, joiden valmistuksessa ei ole käytetty samassa suhteessa ei-alkuperäaineksia, tavarantoimittajan on selvästi eriteltävä ne.

14

Esimerkki:

Asiakirja koskee erimallisia nimikkeen 8501 sähkömoottoreita, joita käytetään nimikkeen 8450 pesukoneiden valmistuksessa. Näiden moottoreiden valmistuksessa käytettyjen ei-alkuperäainesten luonne ja arvo vaihtelevat mallista toiseen. Mallit on sen vuoksi eriteltävä ensimmäisessä sarakkeessa ja muihin sarakkeisiin on tehtävä eri merkinnät kunkin mallin osalta, jotta pesukoneiden valmistaja voi arvioida oikein tuotteidensa alkuperäaseman sen mukaan, mitä sähkömoottorimallia hän käyttää.

(15)  Näihin sarakkeisiin pyydetyt merkinnät tehdään vain tarvittaessa.

15

Esimerkkejä:

Ex 62 ryhmän vaatteita koskevassa säännössä todetaan, että kutominen yhdessä kankaan sovittamisen, mukaan lukien leikkaaminen, kanssa on sallittua. Jos tällaisten vaatteiden valmistaja soveltavassa sopimuspuolessa käyttää Euroopan unionista tuotua kangasta, joka on tuotettu siellä kutomalla ei-alkuperätuotetta olevasta langasta, Euroopan unionin tavarantoimittajan osalta riittää, että hän merkitsee ilmoitukseensa ei-alkuperäainekseksi langan eikä hänen tarvitse ilmoittaa langan nimikettä eikä arvoa.

Nimikkeen 7217 rautalangan valmistajan, joka on valmistanut langan ei-alkuperätuotteita olevista rautatangoista, on merkittävä toiseen sarakkeeseen ”rautatankoja”. Jos tätä lankaa on määrä käyttää sellaisen koneen valmistuksessa, jota koskevassa säännössä kaikkien valmistuksessa käytettyjen ei-alkuperäainesten arvo rajoitetaan tiettyyn prosenttimäärään, kolmannessa sarakkeessa on ilmoitettava ei-alkuperätuotteita olevien tankojen arvo.

(16)  Ilmaisulla ’ainesten arvo’ tarkoitetaan valmistuksessa käytettyjen ei-alkuperäainesten tullausarvoa tuontihetkellä tai, jos sitä ei tiedetä tai voida todeta, ensimmäistä todettavissa olevaa aineksista ETA:ssa tai [asiaankuuluvissa soveltavissa sopimuspuolissa] maksettua hintaa.

16

Jokaisen valmistuksessa käytetyn ei-alkuperäaineksen tarkka arvo on ilmoitettava ensimmäisessä sarakkeessa kyseisen tavaran yksikköä kohti.

(17)  Ilmaisulla ”arvonlisäys yhteensä” tarkoitetaan kaikkia ETA:ssa ja [asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten] ulkopuolella kertyneitä kustannuksia, mukaan lukien kaikkien siellä lisättyjen ainesten arvo. ETA:n ja [asiaankuuluvien soveltavien sopimuspuolten] ulkopuolella saavutetun arvonlisäyksen tarkka yhteisarvo on merkittävä ensimmäiseen sarakkeeseen kyseisen tavaran yksikköä kohti.

17

(18)  Merkitään päiväykset. Tavarantoimittajan pitkäaikaisilmoituksen voimassaoloaika ei yleensä saisi olla yli 24 kuukautta, jollei sen soveltavan sopimuspuolen, jossa tavarantoimittajan pitkäaikaisilmoitus laaditaan, tulliviranomaisten määräämistä ehdoista muuta johdu.

18

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/173 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/173

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/599,

annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022,

vapaaehtoisen järjestelmän ”Biomass Biofuels Sustainability”(2BSvs) hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista.

| (2) | Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen.

| (3) | Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja joistakin liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja joistakin liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä.

| (4) | Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä. |
| --- | --- |

(4)

Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä.

| (5) | Komissiolle toimitettiin 16 päivänä marraskuuta 2020 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”Biomass Biofuels Sustainability” (2BSvs) direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 22 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa kaikki raaka-aineet, myös jätteet ja jäämät, sekä koko alkuperäketjun (biometaanin osalta tuotantoyksikköön asti). |
| --- | --- |

(5)

Komissiolle toimitettiin 16 päivänä marraskuuta 2020 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”Biomass Biofuels Sustainability” (2BSvs) direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 22 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa kaikki raaka-aineet, myös jätteet ja jäämät, sekä koko alkuperäketjun (biometaanin osalta tuotantoyksikköön asti).

| (6) | Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”Biomass Biofuels Sustainability” (2BSvs) tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista, eikä direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksyttäviä delegoituja säädöksiä. Tämän vuoksi 2BSvs-järjestelmä arvioidaan uudelleen, kun tällaiset täytäntöönpanosäädökset ja delegoidut säädökset on hyväksytty. |
| --- | --- |

(6)

Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”Biomass Biofuels Sustainability” (2BSvs) tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista, eikä direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksyttäviä delegoituja säädöksiä. Tämän vuoksi 2BSvs-järjestelmä arvioidaan uudelleen, kun tällaiset täytäntöönpanosäädökset ja delegoidut säädökset on hyväksytty.

| (7) | Vapaaehtoisen järjestelmän ”Biomass Biofuels Sustainability” (2BSvs) arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset ja direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V ja VI esitetyt menetelmiä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(7)

Vapaaehtoisen järjestelmän ”Biomass Biofuels Sustainability” (2BSvs) arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset ja direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V ja VI esitetyt menetelmiä koskevat vaatimukset.

| (8) | Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa. |
| --- | --- |

(8)

Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Vapaaehtoisessa järjestelmässä ”Biomass Biofuels Sustainability” (2BSvs), jäljempänä ’järjestelmä’, joka toimitettiin komissiolle 22 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, osoitetaan järjestelmässä tarkastettujen polttoaineiden osalta seuraavat seikat:

| a) | biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit; |
| --- | --- |

a)

biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit;

| b) | talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

Järjestelmä sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi siltä osin kuin siinä varmistetaan, että alkuperäketjun aikaisempiin vaiheisiin osallistuvat talouden toimijat siirtävät alkuperäketjun myöhempiin vaiheisiin osallistuville talouden toimijoille kaikki näiden tarvitsemat merkitykselliset tiedot.

2 artikla

Tämä päätös on voimassa viisi vuotta voimaantulonsa jälkeen. Jos järjestelmän sisältöön, sellaisena kuin se toimitettiin komissiolle 22 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, tehdään sellaisia muutoksia, jotka saattaisivat vaikuttaa päätöksen perusteluihin, muutoksista on ilmoitettava komissiolle viipymättä. Komissio tarkastelee ilmoitettuja muutoksia arvioidakseen, kattaako järjestelmä edelleen riittävällä tavalla hyväksynnän perustana olevat kestävyyskriteerit.

3 artikla

Komissio voi kumota tämän päätöksen muiden muassa seuraavissa olosuhteissa:

| a) | on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty; |
| --- | --- |

a)

on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty;

| b) | järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

| c) | järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä. |
| --- | --- |

c)

järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/807, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse suurta epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien raaka-aineiden, joiden tuotantoalue on laajentunut merkittävästi paljon hiiltä sitovalle maalle, määrittelemisestä sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifioinnista (EUVL L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/176 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/176

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/600,

annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022,

vapaaehtoisen järjestelmän ”Bonsucro EU” hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja joidenkin liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja joidenkin liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista.

| (2) | Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen.

| (3) | Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja joistakin liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja joistakin liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä.

| (4) | Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä. |
| --- | --- |

(4)

Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä.

| (5) | Komissiolle toimitettiin 18 päivänä helmikuuta 2021 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”Bonsucro EU” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 23 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa sokeriruokobiomassaraaka-aineen sekä sokeriruo’osta ja sen jäämistä tuotetun ensimmäisen sukupolven bioetanolin ja selluloosabioetanolin sekä sokeriruokojätteestä tuotetut biomassapolttoaineet. |
| --- | --- |

(5)

Komissiolle toimitettiin 18 päivänä helmikuuta 2021 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”Bonsucro EU” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 23 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa sokeriruokobiomassaraaka-aineen sekä sokeriruo’osta ja sen jäämistä tuotetun ensimmäisen sukupolven bioetanolin ja selluloosabioetanolin sekä sokeriruokojätteestä tuotetut biomassapolttoaineet.

| (6) | Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”Bonsucro EU” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista. Tämän vuoksi Bonsucro EU -järjestelmä arvioidaan uudelleen, kun tällainen täytäntöönpanosäädös on hyväksytty. |
| --- | --- |

(6)

Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”Bonsucro EU” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista. Tämän vuoksi Bonsucro EU -järjestelmä arvioidaan uudelleen, kun tällainen täytäntöönpanosäädös on hyväksytty.

| (7) | Vapaaehtoisen järjestelmän ”Bonsucro EU” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset ja direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V ja VI esitetyt menetelmiä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(7)

Vapaaehtoisen järjestelmän ”Bonsucro EU” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset ja direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V ja VI esitetyt menetelmiä koskevat vaatimukset.

| (8) | Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa. |
| --- | --- |

(8)

Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Vapaaehtoisessa järjestelmässä ”Bonsucro EU”, jäljempänä ’järjestelmä’, joka toimitettiin komissiolle 23 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, osoitetaan järjestelmässä tarkastettujen polttoaineiden osalta seuraavat seikat:

| a) | biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit; |
| --- | --- |

a)

biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit;

| b) | talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti;

| c) | biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 säädetyt vähäisiä epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä koskevat kriteerit. |
| --- | --- |

c)

biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 säädetyt vähäisiä epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä koskevat kriteerit.

Järjestelmä sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi siltä osin kuin siinä varmistetaan, että alkuperäketjun aikaisempiin vaiheisiin osallistuvat talouden toimijat siirtävät alkuperäketjun myöhempiin vaiheisiin osallistuville talouden toimijoille kaikki näiden tarvitsemat merkitykselliset tiedot.

2 artikla

Tämä päätös on voimassa viisi vuotta voimaantulonsa jälkeen. Jos järjestelmän sisältöön, sellaisena kuin se toimitettiin komissiolle 23 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, tehdään sellaisia muutoksia, jotka saattaisivat vaikuttaa päätöksen perusteluihin, muutoksista on ilmoitettava komissiolle viipymättä. Komissio tarkastelee ilmoitettuja muutoksia arvioidakseen, kattaako järjestelmä edelleen riittävällä tavalla hyväksynnän perustana olevat kestävyyskriteerit.

3 artikla

Komissio voi kumota tämän päätöksen muiden muassa seuraavissa olosuhteissa:

| a) | on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty; |
| --- | --- |

a)

on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty;

| b) | järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

| c) | järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä. |
| --- | --- |

c)

järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/807, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse suurta epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien raaka-aineiden, joiden tuotantoalue on laajentunut merkittävästi paljon hiiltä sitovalle maalle, määrittelemisestä sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifioinnista (EUVL L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/179 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/179

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/601,

annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022,

vapaaehtoisen järjestelmän ”Better Biomass” hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista.

| (2) | Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen.

| (3) | Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä.

| (4) | Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä. |
| --- | --- |

(4)

Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä.

| (5) | Komissiolle toimitettiin 19 päivänä joulukuuta 2020 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”Better Biomass” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 2 päivänä heinäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa kaikki raaka-aineet, myös jätteet ja jäämät, sekä koko alkuperäketjun. |
| --- | --- |

(5)

Komissiolle toimitettiin 19 päivänä joulukuuta 2020 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”Better Biomass” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 2 päivänä heinäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa kaikki raaka-aineet, myös jätteet ja jäämät, sekä koko alkuperäketjun.

| (6) | Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”Better Biomass” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista, eikä direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksyttäviä delegoituja säädöksiä. Tämän vuoksi vapaaehtoinen järjestelmä ”Better Biomass” arvioidaan uudelleen, kun tällaiset täytäntöönpanosäädökset ja delegoidut säädökset on hyväksytty. |
| --- | --- |

(6)

Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”Better Biomass” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista, eikä direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksyttäviä delegoituja säädöksiä. Tämän vuoksi vapaaehtoinen järjestelmä ”Better Biomass” arvioidaan uudelleen, kun tällaiset täytäntöönpanosäädökset ja delegoidut säädökset on hyväksytty.

| (7) | Vapaaehtoisen järjestelmän ”Better Biomass” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset ja direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V ja VI esitetyt menetelmiä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(7)

Vapaaehtoisen järjestelmän ”Better Biomass” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset ja direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V ja VI esitetyt menetelmiä koskevat vaatimukset.

| (8) | Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa. |
| --- | --- |

(8)

Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Vapaaehtoisessa järjestelmässä ”Better Biomass”, jäljempänä ’järjestelmä’, joka toimitettiin komissiolle 2 päivänä heinäkuuta 2021 hyväksyntää varten, osoitetaan järjestelmässä tarkastettujen polttoaineiden osalta seuraavat seikat:

| a) | biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit; |
| --- | --- |

a)

biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit;

| b) | talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

Järjestelmä sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi siltä osin kuin siinä varmistetaan, että alkuperäketjun aikaisempiin vaiheisiin osallistuvat talouden toimijat siirtävät alkuperäketjun myöhempiin vaiheisiin osallistuville talouden toimijoille kaikki näiden tarvitsemat merkitykselliset tiedot.

2 artikla

Tämä päätös on voimassa viisi vuotta voimaantulonsa jälkeen. Jos järjestelmän sisältöön, sellaisena kuin se toimitettiin komissiolle 2 päivänä heinäkuuta 2021 hyväksyntää varten, tehdään sellaisia muutoksia, jotka saattaisivat vaikuttaa päätöksen perusteluihin, muutoksista on ilmoitettava komissiolle viipymättä. Komissio tarkastelee ilmoitettuja muutoksia arvioidakseen, kattaako järjestelmä edelleen riittävällä tavalla hyväksynnän perustana olevat kestävyyskriteerit.

3 artikla

Komissio voi kumota tämän päätöksen muiden muassa seuraavissa olosuhteissa:

| a) | on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty; |
| --- | --- |

a)

on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty;

| b) | järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

| c) | järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä. |
| --- | --- |

c)

järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/807, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse suurta epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien raaka-aineiden, joiden tuotantoalue on laajentunut merkittävästi paljon hiiltä sitovalle maalle, määrittelemisestä sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifioinnista (EUVL L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/182 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/182

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/602,

annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022,

vapaaehtoisen järjestelmän ”International Sustainability & Carbon Certification – ISCC EU” hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja joidenkin liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja joidenkin liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista.

| (2) | Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen.

| (3) | Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä.

| (4) | Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä. |
| --- | --- |

(4)

Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä.

| (5) | Komissiolle toimitettiin 17 päivänä joulukuuta 2020 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”International Sustainability & Carbon Certification” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 23 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa kaikki raaka-aineet, myös jätteet ja jäämät, sekä koko alkuperäketjun. |
| --- | --- |

(5)

Komissiolle toimitettiin 17 päivänä joulukuuta 2020 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”International Sustainability & Carbon Certification” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 23 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa kaikki raaka-aineet, myös jätteet ja jäämät, sekä koko alkuperäketjun.

| (6) | Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”International Sustainability & Carbon Certification – ISCC EU” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista, eikä direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksyttäviä delegoituja säädöksiä. Tämän vuoksi ”ISCC”-järjestelmä arvioidaan uudelleen, kun tällaiset täytäntöönpanosäädökset ja delegoidut säädökset on hyväksytty. |
| --- | --- |

(6)

Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”International Sustainability & Carbon Certification – ISCC EU” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista, eikä direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksyttäviä delegoituja säädöksiä. Tämän vuoksi ”ISCC”-järjestelmä arvioidaan uudelleen, kun tällaiset täytäntöönpanosäädökset ja delegoidut säädökset on hyväksytty.

| (7) | Vapaaehtoisen järjestelmän ”International Sustainability & Carbon Certification” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta koskevat asianmukaiset vaatimukset ja direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V ja VI esitetyt menetelmiä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(7)

Vapaaehtoisen järjestelmän ”International Sustainability & Carbon Certification” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta koskevat asianmukaiset vaatimukset ja direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V ja VI esitetyt menetelmiä koskevat vaatimukset.

| (8) | Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa. |
| --- | --- |

(8)

Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Vapaaehtoisessa järjestelmässä ”International Sustainability & Carbon Certification”, jäljempänä ’järjestelmä’, joka toimitettiin komissiolle 14 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, osoitetaan järjestelmässä tarkastettujen polttoaineiden osalta seuraavat seikat:

| a) | biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit; |
| --- | --- |

a)

biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit;

| b) | talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti;

| c) | biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 säädetyt vähäisiä epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä koskevat kriteerit. |
| --- | --- |

c)

biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 säädetyt vähäisiä epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä koskevat kriteerit.

Järjestelmä sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi siltä osin kuin siinä varmistetaan, että alkuperäketjun aikaisempiin vaiheisiin osallistuvat talouden toimijat siirtävät alkuperäketjun myöhempiin vaiheisiin osallistuville talouden toimijoille kaikki näiden tarvitsemat merkitykselliset tiedot.

2 artikla

Tämä päätös on voimassa viisi vuotta voimaantulonsa jälkeen. Jos järjestelmän sisältöön, sellaisena kuin se toimitettiin komissiolle 14 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, tehdään sellaisia muutoksia, jotka saattaisivat vaikuttaa päätöksen perusteluihin, muutoksista on ilmoitettava komissiolle viipymättä. Komissio tarkastelee ilmoitettuja muutoksia arvioidakseen, kattaako järjestelmä edelleen riittävällä tavalla hyväksynnän perustana olevat kestävyyskriteerit.

3 artikla

Komissio voi kumota tämän päätöksen muiden muassa seuraavissa olosuhteissa:

| a) | on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty; |
| --- | --- |

a)

on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty;

| b) | järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

| c) | järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä. |
| --- | --- |

c)

järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/807, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse suurta epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien raaka-aineiden, joiden tuotantoalue on laajentunut merkittävästi paljon hiiltä sitovalle maalle, määrittelemisestä sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifioinnista (EUVL L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/185 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/185

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/603,

annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022,

vapaaehtoisen järjestelmän ”KZR IniG” hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja joidenkin liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja joidenkin liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista.

| (2) | Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen.

| (3) | Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä.

| (4) | Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä. |
| --- | --- |

(4)

Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä.

| (5) | Komissiolle toimitettiin 28 päivänä elokuuta 2020 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”KZR INiG” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 25 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa kaikki raaka-aineet, myös jätteet ja jäämät, sekä koko alkuperäketjun (biometaanin osalta tuotantoyksikköön asti). |
| --- | --- |

(5)

Komissiolle toimitettiin 28 päivänä elokuuta 2020 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”KZR INiG” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 25 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa kaikki raaka-aineet, myös jätteet ja jäämät, sekä koko alkuperäketjun (biometaanin osalta tuotantoyksikköön asti).

| (6) | Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”KZR INiG” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista, eikä direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksyttäviä delegoituja säädöksiä. Tämän vuoksi vapaaehtoinen järjestelmä ”KZR INiG” arvioidaan uudelleen, kun tällaiset täytäntöönpanosäädökset ja delegoidut säädökset on hyväksytty. |
| --- | --- |

(6)

Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”KZR INiG” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista, eikä direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksyttäviä delegoituja säädöksiä. Tämän vuoksi vapaaehtoinen järjestelmä ”KZR INiG” arvioidaan uudelleen, kun tällaiset täytäntöönpanosäädökset ja delegoidut säädökset on hyväksytty.

| (7) | Vapaaehtoisen järjestelmän ”KZR INiG” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset ja direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V ja VI esitetyt menetelmiä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(7)

Vapaaehtoisen järjestelmän ”KZR INiG” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset ja direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V ja VI esitetyt menetelmiä koskevat vaatimukset.

| (8) | Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa. |
| --- | --- |

(8)

Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Vapaaehtoisessa järjestelmässä ”KZR INiG”, jäljempänä ’järjestelmä’, joka toimitettiin komissiolle 25 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, osoitetaan järjestelmässä tarkastettujen polttoaineiden osalta seuraavat seikat:

| a) | biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit; |
| --- | --- |

a)

biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit;

| b) | talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

Järjestelmä sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi siltä osin kuin siinä varmistetaan, että alkuperäketjun aikaisempiin vaiheisiin osallistuvat talouden toimijat siirtävät alkuperäketjun myöhempiin vaiheisiin osallistuville talouden toimijoille kaikki näiden tarvitsemat merkitykselliset tiedot.

2 artikla

Tämä päätös on voimassa viisi vuotta voimaantulonsa jälkeen. Jos järjestelmän sisältöön, sellaisena kuin se toimitettiin komissiolle 25 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, tehdään sellaisia muutoksia, jotka saattaisivat vaikuttaa päätöksen perusteluihin, muutoksista on ilmoitettava komissiolle viipymättä. Komissio tarkastelee ilmoitettuja muutoksia arvioidakseen, kattaako järjestelmä edelleen riittävällä tavalla hyväksynnän perustana olevat kestävyyskriteerit.

3 artikla

Komissio voi kumota tämän päätöksen muiden muassa seuraavissa olosuhteissa:

| a) | on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty; |
| --- | --- |

a)

on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty;

| b) | järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

| c) | järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä. |
| --- | --- |

c)

järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/807, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse suurta epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien raaka-aineiden, joiden tuotantoalue on laajentunut merkittävästi paljon hiiltä sitovalle maalle, määrittelemisestä sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifioinnista (EUVL L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/188 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/188

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/604,

annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022,

vapaaehtoisen järjestelmän ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme” hyväksymisestä direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista.

| (2) | Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen.

| (3) | Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja joistakin liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja joistakin liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä.

| (4) | Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä. |
| --- | --- |

(4)

Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä.

| (5) | Komissiolle toimitettiin 24 päivänä helmikuuta 2021 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 23 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa leikkuupuimurilla korjattavista viljelykasveista ja sokerijuurikkaasta (pois lukien jätteet ja jäämät) Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotetut biopolttoaineet maatilalta maatalousbiomassan ensimmäiseen toimituspisteeseen. |
| --- | --- |

(5)

Komissiolle toimitettiin 24 päivänä helmikuuta 2021 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 23 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa leikkuupuimurilla korjattavista viljelykasveista ja sokerijuurikkaasta (pois lukien jätteet ja jäämät) Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotetut biopolttoaineet maatilalta maatalousbiomassan ensimmäiseen toimituspisteeseen.

| (6) | Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Sen varmentaminen, että talouden toimijat noudattavat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevia kriteerejä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi, ei kuulu ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme” -järjestelmän sertifioinnin soveltamisalaan. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista. Tämän vuoksi ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme” -järjestelmä arvioidaan uudelleen, kun tällainen täytäntöönpanosäädös on hyväksytty. |
| --- | --- |

(6)

Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Sen varmentaminen, että talouden toimijat noudattavat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevia kriteerejä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi, ei kuulu ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme” -järjestelmän sertifioinnin soveltamisalaan. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista. Tämän vuoksi ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme” -järjestelmä arvioidaan uudelleen, kun tällainen täytäntöönpanosäädös on hyväksytty.

| (7) | Vapaaehtoisen järjestelmän ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Vapaaehtoisen järjestelmän ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

| (8) | Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa. |
| --- | --- |

(8)

Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Vapaaehtoisessa järjestelmässä ”Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme”, jäljempänä ’järjestelmä’, joka toimitettiin komissiolle 23 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, osoitetaan järjestelmässä tarkastettujen polttoaineiden osalta seuraavat seikat:

| a) | biopolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit; |
| --- | --- |

a)

biopolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit;

| b) | talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös on voimassa viisi vuotta voimaantulonsa jälkeen. Jos järjestelmän sisältöön, sellaisena kuin se toimitettiin komissiolle 23 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, tehdään sellaisia muutoksia, jotka saattaisivat vaikuttaa päätöksen perusteluihin, muutoksista on ilmoitettava komissiolle viipymättä. Komissio tarkastelee ilmoitettuja muutoksia arvioidakseen, kattaako järjestelmä edelleen riittävällä tavalla hyväksynnän perustana olevat kestävyyskriteerit.

3 artikla

Komissio voi kumota tämän päätöksen muiden muassa seuraavissa olosuhteissa:

| a) | on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty; |
| --- | --- |

a)

on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty;

| b) | järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

| c) | järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä. |
| --- | --- |

c)

järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/807, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse suurta epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien raaka-aineiden, joiden tuotantoalue on laajentunut merkittävästi paljon hiiltä sitovalle maalle, määrittelemisestä sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifioinnista (EUVL L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/191 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/191

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/605,

annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022,

vapaaehtoisen järjestelmän ”REDcert-EU” hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista.

| (2) | Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen.

| (3) | Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja joistakin liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja joistakin liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä.

| (4) | Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä. |
| --- | --- |

(4)

Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä.

| (5) | Komissiolle toimitettiin 15 päivänä joulukuuta 2020 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”REDcert-EU” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 18 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa kaikki raaka-aineet, myös jätteet ja jäämät, sekä koko alkuperäketjun (biometaanin osalta tuotantoyksiköstä kulutuspaikkaan asti). |
| --- | --- |

(5)

Komissiolle toimitettiin 15 päivänä joulukuuta 2020 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”REDcert-EU” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 18 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa kaikki raaka-aineet, myös jätteet ja jäämät, sekä koko alkuperäketjun (biometaanin osalta tuotantoyksiköstä kulutuspaikkaan asti).

| (6) | Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”REDcert-EU” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista, eikä direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksyttäviä delegoituja säädöksiä. Tämän vuoksi vapaaehtoinen järjestelmä ”REDcert-EU” arvioidaan uudelleen, kun tällaiset täytäntöönpanosäädökset ja delegoidut säädökset on hyväksytty. |
| --- | --- |

(6)

Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”REDcert-EU” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista, eikä direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksyttäviä delegoituja säädöksiä. Tämän vuoksi vapaaehtoinen järjestelmä ”REDcert-EU” arvioidaan uudelleen, kun tällaiset täytäntöönpanosäädökset ja delegoidut säädökset on hyväksytty.

| (7) | Vapaaehtoisen järjestelmän ”REDcert-EU” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset ja direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V ja VI esitetyt menetelmiä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(7)

Vapaaehtoisen järjestelmän ”REDcert-EU” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset ja direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V ja VI esitetyt menetelmiä koskevat vaatimukset.

| (8) | Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa. |
| --- | --- |

(8)

Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Vapaaehtoisessa järjestelmässä ”REDcert-EU”, jäljempänä ’järjestelmä’, joka toimitettiin komissiolle 18 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, osoitetaan järjestelmässä tarkastettujen polttoaineiden osalta seuraavat seikat:

| a) | biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit; |
| --- | --- |

a)

biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit;

| b) | talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

Järjestelmä sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi siltä osin kuin siinä varmistetaan, että alkuperäketjun aikaisempiin vaiheisiin osallistuvat talouden toimijat siirtävät alkuperäketjun myöhempiin vaiheisiin osallistuville talouden toimijoille kaikki näiden tarvitsemat merkitykselliset tiedot.

2 artikla

Tämä päätös on voimassa viisi vuotta voimaantulonsa jälkeen. Jos järjestelmän sisältöön, sellaisena kuin se toimitettiin komissiolle 18 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, tehdään sellaisia muutoksia, jotka saattaisivat vaikuttaa päätöksen perusteluihin, muutoksista on ilmoitettava komissiolle viipymättä. Komissio tarkastelee ilmoitettuja muutoksia arvioidakseen, kattaako järjestelmä edelleen riittävällä tavalla hyväksynnän perustana olevat kestävyyskriteerit.

3 artikla

Komissio voi kumota tämän päätöksen muiden muassa seuraavissa olosuhteissa:

| a) | on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty; |
| --- | --- |

a)

on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty;

| b) | järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

| c) | järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä. |
| --- | --- |

c)

järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/807, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse suurta epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien raaka-aineiden, joiden tuotantoalue on laajentunut merkittävästi paljon hiiltä sitovalle maalle, määrittelemisestä sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifioinnista (EUVL L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/194 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/194

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/606,

annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022,

vapaaehtoisen järjestelmän ”Round Table on Responsible Soy with EU RED Requirements (RTRS EU RED)” hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista.

| (2) | Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen.

| (3) | Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä.

| (4) | Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä. |
| --- | --- |

(4)

Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä.

| (5) | Komissiolle toimitettiin 22 päivänä marraskuuta 2020 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”RTRS EU RED” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 24 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa soijabiomassaraaka-aineen, pois lukien jätteet ja jäämät, sekä koko alkuperäketjun. |
| --- | --- |

(5)

Komissiolle toimitettiin 22 päivänä marraskuuta 2020 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”RTRS EU RED” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 24 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa soijabiomassaraaka-aineen, pois lukien jätteet ja jäämät, sekä koko alkuperäketjun.

| (6) | Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”RTRS EU RED” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista, eikä direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksyttäviä delegoituja säädöksiä. Tämän vuoksi vapaaehtoinen järjestelmä ”RTRS EU RED” arvioidaan uudelleen, kun tällaiset täytäntöönpanosäädökset ja delegoidut säädökset on hyväksytty. |
| --- | --- |

(6)

Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”RTRS EU RED” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista, eikä direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksyttäviä delegoituja säädöksiä. Tämän vuoksi vapaaehtoinen järjestelmä ”RTRS EU RED” arvioidaan uudelleen, kun tällaiset täytäntöönpanosäädökset ja delegoidut säädökset on hyväksytty.

| (7) | Vapaaehtoisen järjestelmän ”RTRS EU RED” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset ja direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V esitetyt menetelmiä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(7)

Vapaaehtoisen järjestelmän ”RTRS EU RED” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset ja direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V esitetyt menetelmiä koskevat vaatimukset.

| (8) | Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa. |
| --- | --- |

(8)

Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Vapaaehtoisessa järjestelmässä ”RTRS EU RED”, jäljempänä ’järjestelmä’, joka toimitettiin komissiolle 24 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, osoitetaan järjestelmässä tarkastettujen polttoaineiden osalta seuraavat seikat:

| a) | biopolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit; |
| --- | --- |

a)

biopolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit;

| b) | talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

Järjestelmä sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi siltä osin kuin siinä varmistetaan, että alkuperäketjun aikaisempiin vaiheisiin osallistuvat talouden toimijat siirtävät alkuperäketjun myöhempiin vaiheisiin osallistuville talouden toimijoille kaikki näiden tarvitsemat merkitykselliset tiedot.

2 artikla

Tämä päätös on voimassa viisi vuotta voimaantulonsa jälkeen. Jos järjestelmän sisältöön, sellaisena kuin se toimitettiin komissiolle 24 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, tehdään sellaisia muutoksia, jotka saattaisivat vaikuttaa päätöksen perusteluihin, muutoksista on ilmoitettava komissiolle viipymättä. Komissio tarkastelee ilmoitettuja muutoksia arvioidakseen, kattaako järjestelmä edelleen riittävällä tavalla hyväksynnän perustana olevat kestävyyskriteerit.

3 artikla

Komissio voi kumota tämän päätöksen muiden muassa seuraavissa olosuhteissa:

| a) | on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty; |
| --- | --- |

a)

on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty;

| b) | järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

| c) | järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä. |
| --- | --- |

c)

järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/807, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse suurta epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien raaka-aineiden, joiden tuotantoalue on laajentunut merkittävästi paljon hiiltä sitovalle maalle, määrittelemisestä sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifioinnista (EUVL L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/197 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/197

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/607,

annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022,

vapaaehtoisen järjestelmän ”Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED” hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista.

| (2) | Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen.

| (3) | Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja joistakin liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja joistakin liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä.

| (4) | Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä. |
| --- | --- |

(4)

Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä.

| (5) | Komissiolle toimitettiin 27 päivänä elokuuta 2020 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 24 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa kaikki raaka-aineet, myös jätteet ja jäämät, sekä koko alkuperäketjun. |
| --- | --- |

(5)

Komissiolle toimitettiin 27 päivänä elokuuta 2020 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 24 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa kaikki raaka-aineet, myös jätteet ja jäämät, sekä koko alkuperäketjun.

| (6) | Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista, eikä direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksyttäviä delegoituja säädöksiä. Tämän vuoksi vapaaehtoinen järjestelmä ”RSB EU RED” arvioidaan uudelleen, kun tällaiset täytäntöönpanosäädökset ja delegoidut säädökset on hyväksytty. |
| --- | --- |

(6)

Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista, eikä direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksyttäviä delegoituja säädöksiä. Tämän vuoksi vapaaehtoinen järjestelmä ”RSB EU RED” arvioidaan uudelleen, kun tällaiset täytäntöönpanosäädökset ja delegoidut säädökset on hyväksytty.

| (7) | Vapaaehtoisen järjestelmän ”Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset ja direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V ja VI esitetyt menetelmiä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(7)

Vapaaehtoisen järjestelmän ”Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset ja direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V ja VI esitetyt menetelmiä koskevat vaatimukset.

| (8) | Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa. |
| --- | --- |

(8)

Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Vapaaehtoisessa järjestelmässä ”Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED”, jäljempänä ’järjestelmä’, joka toimitettiin komissiolle 24 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, osoitetaan järjestelmässä tarkastettujen polttoaineiden osalta seuraavat seikat:

| a) | biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit; |
| --- | --- |

a)

biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–5 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit;

| b) | talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti;

| c) | biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 säädetyt vähäisiä epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä koskevat kriteerit. |
| --- | --- |

c)

biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 säädetyt vähäisiä epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä koskevat kriteerit.

Järjestelmä sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi siltä osin kuin siinä varmistetaan, että alkuperäketjun aikaisempiin vaiheisiin osallistuvat talouden toimijat siirtävät alkuperäketjun myöhempiin vaiheisiin osallistuville talouden toimijoille kaikki näiden tarvitsemat merkitykselliset tiedot.

2 artikla

Tämä päätös on voimassa viisi vuotta voimaantulonsa jälkeen. Jos järjestelmän sisältöön, sellaisena kuin se toimitettiin komissiolle 24 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, tehdään sellaisia muutoksia, jotka saattaisivat vaikuttaa päätöksen perusteluihin, muutoksista on ilmoitettava komissiolle viipymättä. Komissio tarkastelee ilmoitettuja muutoksia arvioidakseen, kattaako järjestelmä edelleen riittävällä tavalla hyväksynnän perustana olevat kestävyyskriteerit.

3 artikla

Komissio voi kumota tämän päätöksen muiden muassa seuraavissa olosuhteissa:

| a) | on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty; |
| --- | --- |

a)

on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty;

| b) | järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

| c) | järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä. |
| --- | --- |

c)

järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/807, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse suurta epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien raaka-aineiden, joiden tuotantoalue on laajentunut merkittävästi paljon hiiltä sitovalle maalle, määrittelemisestä sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifioinnista (EUVL L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/200 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/200

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/608,

annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022,

vapaaehtoisen järjestelmän ”Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC)” hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista.

| (2) | Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen.

| (3) | Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja joistakin liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja joistakin liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä.

| (4) | Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä. |
| --- | --- |

(4)

Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä.

| (5) | Komissiolle toimitettiin 30 päivänä huhtikuuta 2021 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC)” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 7 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa Yhdistyneen kuningaskunnan viljelijöiden leikkuupuimurilla korjattavista viljelykasveista (pois lukien jätteet ja jäämät) tuottamat biopolttoaineet näiden viljelykasvien ensimmäiseen toimituspisteeseen saakka. |
| --- | --- |

(5)

Komissiolle toimitettiin 30 päivänä huhtikuuta 2021 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC)” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 7 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa Yhdistyneen kuningaskunnan viljelijöiden leikkuupuimurilla korjattavista viljelykasveista (pois lukien jätteet ja jäämät) tuottamat biopolttoaineet näiden viljelykasvien ensimmäiseen toimituspisteeseen saakka.

| (6) | Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Sen varmentaminen, että talouden toimijat noudattavat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevia kriteerejä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi, ei kuulu SQC-järjestelmän sertifioinnin soveltamisalaan. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista. Tämän vuoksi SQC-järjestelmä arvioidaan uudelleen, kun tällainen täytäntöönpanosäädös on hyväksytty. |
| --- | --- |

(6)

Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Sen varmentaminen, että talouden toimijat noudattavat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevia kriteerejä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi, ei kuulu SQC-järjestelmän sertifioinnin soveltamisalaan. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista. Tämän vuoksi SQC-järjestelmä arvioidaan uudelleen, kun tällainen täytäntöönpanosäädös on hyväksytty.

| (7) | Vapaaehtoisen järjestelmän ”Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Vapaaehtoisen järjestelmän ”Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

| (8) | Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa. |
| --- | --- |

(8)

Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Vapaaehtoisessa järjestelmässä ”Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme”, jäljempänä ’järjestelmä’, joka toimitettiin komissiolle 30 päivänä huhtikuuta 2021 hyväksyntää varten, osoitetaan järjestelmässä tarkastettujen polttoaineiden osalta seuraavat seikat:

| a) | biopolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit; |
| --- | --- |

a)

biopolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit;

| b) | talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös on voimassa viisi vuotta voimaantulonsa jälkeen. Jos järjestelmän sisältöön, sellaisena kuin se toimitettiin komissiolle 7 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, tehdään sellaisia muutoksia, jotka saattaisivat vaikuttaa päätöksen perusteluihin, muutoksista on ilmoitettava komissiolle viipymättä. Komissio tarkastelee ilmoitettuja muutoksia arvioidakseen, kattaako järjestelmä edelleen riittävällä tavalla hyväksynnän perustana olevat kestävyyskriteerit.

3 artikla

Komissio voi kumota tämän päätöksen muiden muassa seuraavissa olosuhteissa:

| a) | on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty; |
| --- | --- |

a)

on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty;

| b) | järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

| c) | järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä. |
| --- | --- |

c)

järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/807, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse suurta epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien raaka-aineiden, joiden tuotantoalue on laajentunut merkittävästi paljon hiiltä sitovalle maalle, määrittelemisestä sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifioinnista (EUVL L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009 , uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/203 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/203

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/609,

annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022,

vapaaehtoisen järjestelmän ”SURE” hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja joidenkin liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja joidenkin liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista.

| (2) | Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen.

| (3) | Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja joistakin liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja joistakin liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä.

| (4) | Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä. |
| --- | --- |

(4)

Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä.

| (5) | Komissiolle toimitettiin 15 päivänä lokakuuta 2020 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”SURE” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 29 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa kaikki raaka-aineet, myös jätteet ja jäämät, biomassapolttoaineet sekä koko alkuperäketjun. |
| --- | --- |

(5)

Komissiolle toimitettiin 15 päivänä lokakuuta 2020 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”SURE” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 29 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa kaikki raaka-aineet, myös jätteet ja jäämät, biomassapolttoaineet sekä koko alkuperäketjun.

| (6) | Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”SURE” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–7 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevia täytäntöönpanosäädöksiä, jotka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 8 kohdan ja 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti ohjeista näytön antamisesta sen osoittamiseksi, että direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 6 ja 7 kohdassa vahvistettuja kestävyyskriteereitä noudatetaan, sekä säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista. Tämän vuoksi SURE-järjestelmä arvioidaan uudelleen, kun tällainen täytäntöönpanosäädös on hyväksytty. |
| --- | --- |

(6)

Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”SURE” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–7 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevia täytäntöönpanosäädöksiä, jotka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 8 kohdan ja 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti ohjeista näytön antamisesta sen osoittamiseksi, että direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 6 ja 7 kohdassa vahvistettuja kestävyyskriteereitä noudatetaan, sekä säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista. Tämän vuoksi SURE-järjestelmä arvioidaan uudelleen, kun tällainen täytäntöönpanosäädös on hyväksytty.

| (7) | Vapaaehtoisen järjestelmän ”SURE” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset ja direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä VI esitetyt menetelmiä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(7)

Vapaaehtoisen järjestelmän ”SURE” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset ja direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä VI esitetyt menetelmiä koskevat vaatimukset.

| (8) | Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa. |
| --- | --- |

(8)

Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Vapaaehtoisessa järjestelmässä ”SURE”, jäljempänä ’järjestelmä’, joka toimitettiin komissiolle 29 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, osoitetaan järjestelmässä tarkastettujen polttoaineiden osalta seuraavat seikat:

| a) | biomassapolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–7 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit; |
| --- | --- |

a)

biomassapolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 2–7 ja 10 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit;

| b) | talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

Järjestelmä sisältää myös tarkat tiedot kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 10 kohdan soveltamiseksi siltä osin kuin siinä varmistetaan, että alkuperäketjun aikaisempiin vaiheisiin osallistuvat talouden toimijat siirtävät alkuperäketjun myöhempiin vaiheisiin osallistuville talouden toimijoille kaikki näiden tarvitsemat merkitykselliset tiedot.

2 artikla

Tämä päätös on voimassa viisi vuotta voimaantulonsa jälkeen. Jos järjestelmän sisältöön, sellaisena kuin se toimitettiin komissiolle 29 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, tehdään sellaisia muutoksia, jotka saattaisivat vaikuttaa päätöksen perusteluihin, muutoksista on ilmoitettava komissiolle viipymättä. Komissio tarkastelee ilmoitettuja muutoksia arvioidakseen, kattaako järjestelmä edelleen riittävällä tavalla hyväksynnän perustana olevat kestävyyskriteerit.

3 artikla

Komissio voi kumota tämän päätöksen muiden muassa seuraavissa olosuhteissa:

| a) | on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty; |
| --- | --- |

a)

on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty;

| b) | järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

| c) | järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 8 kohdassa ja 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä. |
| --- | --- |

c)

järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 8 kohdassa ja 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/807, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse suurta epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien raaka-aineiden, joiden tuotantoalue on laajentunut merkittävästi paljon hiiltä sitovalle maalle, määrittelemisestä sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifioinnista (EUVL L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/206 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/206

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/610,

annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022,

vapaaehtoisen järjestelmän ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)” hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja joidenkin liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja joidenkin liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista.

| (2) | Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen.

| (3) | Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä.

| (4) | Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä. |
| --- | --- |

(4)

Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä.

| (5) | Komissiolle toimitettiin 7 päivänä tammikuuta 2021 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 25 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa leikkuupuimurilla korjattavista viljelykasveista ja sokerijuurikkaasta (pois lukien jätteet, jäämät, lignoselluloosa ja muiden kuin ruokakasvien selluloosa) Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotetut biopolttoaineet. Se kattaa kaupan, kuljetuksen ja varastoinnin tilalta ensimmäisen jalostusasteen yritykselle, ja siihen sisältyy erilliset moduulit kaupalle, kuljetukselle, varastoinnille ja testaukselle. |
| --- | --- |

(5)

Komissiolle toimitettiin 7 päivänä tammikuuta 2021 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 25 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. Järjestelmä kattaa leikkuupuimurilla korjattavista viljelykasveista ja sokerijuurikkaasta (pois lukien jätteet, jäämät, lignoselluloosa ja muiden kuin ruokakasvien selluloosa) Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotetut biopolttoaineet. Se kattaa kaupan, kuljetuksen ja varastoinnin tilalta ensimmäisen jalostusasteen yritykselle, ja siihen sisältyy erilliset moduulit kaupalle, kuljetukselle, varastoinnille ja testaukselle.

| (6) | Järjestelmä ei kata suoraan viljelijöiden tarkastuksia ja sertifiointia direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädettyjen kestävyyskriteerien mukaisesti. Näiden näkökohtien osalta järjestelmä tukeutuu muihin komission hyväksymiin vapaaehtoisiin järjestelmiin. Siksi ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)” -järjestelmässä on varmistettava, että komission niille järjestelmille myöntämä hyväksyntä, joiden kanssa sitä käytetään, on voimassa yhteistyön kestoajan. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista. Tämän vuoksi TASCC-järjestelmä arvioidaan uudelleen, kun tällainen täytäntöönpanosäädös on hyväksytty. |
| --- | --- |

(6)

Järjestelmä ei kata suoraan viljelijöiden tarkastuksia ja sertifiointia direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädettyjen kestävyyskriteerien mukaisesti. Näiden näkökohtien osalta järjestelmä tukeutuu muihin komission hyväksymiin vapaaehtoisiin järjestelmiin. Siksi ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)” -järjestelmässä on varmistettava, että komission niille järjestelmille myöntämä hyväksyntä, joiden kanssa sitä käytetään, on voimassa yhteistyön kestoajan. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista. Tämän vuoksi TASCC-järjestelmä arvioidaan uudelleen, kun tällainen täytäntöönpanosäädös on hyväksytty.

| (7) | Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti.

| (8) | Vapaaehtoisen järjestelmän ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Vapaaehtoisen järjestelmän ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

| (9) | Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa. |
| --- | --- |

(9)

Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa.

| (10) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Vapaaehtoisessa järjestelmässä ”Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)”, jäljempänä ’järjestelmä’, joka toimitettiin komissiolle 25 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, osoitetaan järjestelmässä tarkastettujen polttoaineiden osalta seuraavat seikat:

| a) | biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit; |
| --- | --- |

a)

biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit;

| b) | talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös on voimassa viisi vuotta voimaantulonsa jälkeen. Jos järjestelmän sisältöön, sellaisena kuin se toimitettiin komissiolle 25 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, tehdään sellaisia muutoksia, jotka saattaisivat vaikuttaa päätöksen perusteluihin, muutoksista on ilmoitettava komissiolle viipymättä. Komissio tarkastelee ilmoitettuja muutoksia arvioidakseen, kattaako järjestelmä edelleen riittävällä tavalla hyväksynnän perustana olevat kestävyyskriteerit.

3 artikla

Komissio voi kumota tämän päätöksen muiden muassa seuraavissa olosuhteissa:

| a) | on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty; |
| --- | --- |

a)

on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty;

| b) | järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

| c) | järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä. |
| --- | --- |

c)

järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/807, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse suurta epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien raaka-aineiden, joiden tuotantoalue on laajentunut merkittävästi paljon hiiltä sitovalle maalle, määrittelemisestä sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifioinnista (EUVL L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/209 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/209

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/611,

annettu 8 päivänä huhtikuuta 2022,

vapaaehtoisen järjestelmän ”Universal Feed Assurance Scheme (UFAS)” hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistettujen vaatimusten noudattamisen osoittamista varten biopolttoaineiden, bionesteiden, biomassapolttoaineiden, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja joidenkin liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä (EU) 2018/2001 vahvistetaan vaatimukset tietyille polttoaineille eli biopolttoaineille, bionesteille, biomassapolttoaineille, muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille sekä kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille sen varmistamiseksi, että ne voidaan ottaa huomioon direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vain, jos ne on tuotettu kestävällä tavalla ja ne aiheuttavat merkittävästi vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Ensinnäkin direktiivin 29 artiklassa vahvistetaan biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja direktiivin 26 artiklassa ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/807 (2) vahvistetaan kriteerit sen määrittämiseksi, mihin biopolttoaineiden, bionesteiden tai biomassapolttoaineiden raaka-aineisiin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja mitkä sellaiset biopolttoaineet, bionesteet tai biomassapolttoaineet, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä ja jotka täyttävät tietyt ehdot, voidaan sertifioida biopolttoaineina, bionesteinä tai biomassapolttoaineina, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Toiseksi direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyskriteerit liikenteessä käytettäville muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille polttoaineille ja kierrätetyille hiilipitoisille polttoaineille. Kolmanneksi direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että talouden toimijat tallentavat unionin tietokantaan tiedot tehdyistä liiketoimista ja joidenkin liikenteessä käytettävien uusiutuvien polttoaineiden (biopolttoaineet, biokaasu ja muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet) ja kierrätettyjen hiilipitoisten polttoaineiden kestävyysominaisuuksista.

| (2) | Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä vahvistetaan myös säännöt siitä, miten lasketaan uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuus liikennettä koskevissa tavoitteissa. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa säädetään tällaisen laskelman tekemistä koskevista säännöistä sekä silloin, kun sähköä käytetään suoraan sähkökäyttöisten ajoneuvojen voimanlähteenä, että silloin, kun sitä käytetään liikenteessä käytettävien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden tuottamiseen.

| (3) | Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltiot voivat käyttää vapaaehtoisia järjestelmiä sen todentamiseen, että biopolttoaineita, bionesteitä, biomassapolttoaineita, muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita ja kierrätettyjä hiilipitoisia polttoaineita koskevia sääntöjä noudatetaan. Vapaaehtoisilla järjestelmillä on ollut merkittävä rooli sen osoittamisessa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) säädettyjä biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteerejä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevia kriteerejä noudatetaan. Direktiivissä (EU) 2018/2001 vapaaehtoisten järjestelmien merkitystä on laajennettu. Ensinnäkin niiden avulla voidaan nyt varmentaa, että kaikki biomassasta tuotetut polttoaineet, kaasumaiset ja kiinteät polttoaineet mukaan luettuina, täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetut kestävyyskriteerit, ja että niiden avulla saavutetuista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä annetaan tarkkoja tietoja. Toiseksi niiden avulla voidaan varmentaa, että liikenteessä käytettävät muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet ja kierrätetyt hiilipitoiset polttoaineet täyttävät kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat kriteerit. Kolmanneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että noudatetaan direktiivin (EU) 2018/2001 27 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden laskemista liikenteen alalla. Neljänneksi niiden avulla voidaan osoittaa, että talouden toimijat tallentavat unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Viidenneksi niitä voidaan käyttää sellaisten biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifiointiin, joista ei todennäköisesti aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia. Komissio voi päättää, että vapaaehtoisia kansallisia tai kansainvälisiä järjestelmiä voidaan käyttää kaikkiin näihin tarkoituksiin tai osaan niistä.

| (4) | Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä. |
| --- | --- |

(4)

Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien noudattamisesta siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä.

| (5) | Komissiolle toimitettiin 20 päivänä tammikuuta 2021 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”Universal Feed Assurance Scheme (UFAS)” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 25 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Komissiolle toimitettiin 20 päivänä tammikuuta 2021 ensimmäinen pyyntö tunnustaa vapaaehtoinen järjestelmä ”Universal Feed Assurance Scheme (UFAS)” direktiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Pyynnön perusteella komissio teki järjestelmän arvioinnin, jossa yksilöitiin joitakin muutoksia vaativia seikkoja. Järjestelmästä toimitettiin 25 päivänä kesäkuuta 2021 uusi pyyntö, jossa nämä seikat oli korjattu asianmukaisesti.

| (6) | Järjestelmä kattaa leikkuupuimurilla korjattavista viljelykasveista ja sokerijuurikkaasta (pois lukien jätteet, jäämät, lignoselluloosa ja muiden kuin ruokakasvien selluloosa) Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa tuotetut biopolttoaineet. Se kattaa kaupan, kuljetuksen ja varastoinnin tilalta ensimmäisen jalostusasteen yritykselle, ja siihen sisältyy erilliset moduulit kaupalle ja rehuseosten valmistajille. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista. Tämän vuoksi ”Universal Feed Assurance Scheme” -järjestelmä arvioidaan uudelleen, kun tällainen täytäntöönpanosäädös on hyväksytty. |
| --- | --- |

(6)

Järjestelmä kattaa leikkuupuimurilla korjattavista viljelykasveista ja sokerijuurikkaasta (pois lukien jätteet, jäämät, lignoselluloosa ja muiden kuin ruokakasvien selluloosa) Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa tuotetut biopolttoaineet. Se kattaa kaupan, kuljetuksen ja varastoinnin tilalta ensimmäisen jalostusasteen yritykselle, ja siihen sisältyy erilliset moduulit kaupalle ja rehuseosten valmistajille. Tässä arvioinnissa ei oteta huomioon tulevaa täytäntöönpanosäädöstä, joka on määrä hyväksyä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä koskevien kriteerien noudattamisen todentamista. Tämän vuoksi ”Universal Feed Assurance Scheme” -järjestelmä arvioidaan uudelleen, kun tällainen täytäntöönpanosäädös on hyväksytty.

| (7) | Järjestelmä ei kata suoraan viljelijöiden tarkastuksia ja sertifiointia direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädettyjen kestävyyskriteerien mukaisesti. Näiden näkökohtien osalta järjestelmä tukeutuu muihin komission hyväksymiin vapaaehtoisiin järjestelmiin. Siksi ”Universal Feed Assurance Scheme” -järjestelmässä on varmistettava, että komission niille järjestelmille myöntämä hyväksyntä, joiden kanssa sitä käytetään, on voimassa yhteistyön kestoajan. |
| --- | --- |

(7)

Järjestelmä ei kata suoraan viljelijöiden tarkastuksia ja sertifiointia direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädettyjen kestävyyskriteerien mukaisesti. Näiden näkökohtien osalta järjestelmä tukeutuu muihin komission hyväksymiin vapaaehtoisiin järjestelmiin. Siksi ”Universal Feed Assurance Scheme” -järjestelmässä on varmistettava, että komission niille järjestelmille myöntämä hyväksyntä, joiden kanssa sitä käytetään, on voimassa yhteistyön kestoajan.

| (8) | Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”Universal Feed Assurance Scheme” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Komissio totesi vapaaehtoista järjestelmää ”Universal Feed Assurance Scheme” tarkastellessaan, että se kattaa riittävällä tavalla direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit ja että siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukaisesti.

| (9) | Vapaaehtoisen järjestelmän ”Universal Feed Assurance Scheme” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Vapaaehtoisen järjestelmän ”Universal Feed Assurance Scheme” arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuutta, läpinäkyvyyttä ja riippumatonta tarkastusta koskevat asianmukaiset vaatimukset direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

| (10) | Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa. |
| --- | --- |

(10)

Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville komission Europa-sivuston vapaaehtoisille järjestelmille varatussa osiossa.

| (11) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Vapaaehtoisessa järjestelmässä ”Universal Feed Assurance Scheme (UFAS)”, jäljempänä ’järjestelmä’, joka toimitettiin komissiolle 25 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, osoitetaan järjestelmässä tarkastettujen polttoaineiden osalta seuraavat seikat:

| a) | biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit; |
| --- | --- |

a)

biopolttoaine-, bioneste- ja biomassapolttoaine-erät täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklan 3–5 kohdassa säädetyt kestävyyskriteerit;

| b) | talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja biopolttoaineista, bionesteistä, biomassapolttoaineista ja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista nestemäisistä ja kaasumaisista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

talouden toimijat noudattavat velvoitetta tallentaa unionin tai kansalliseen tietokantaan tarkkoja tietoja biopolttoaineista, bionesteistä, biomassapolttoaineista ja liikenteessä käytetyistä uusiutuvista nestemäisistä ja kaasumaisista polttoaineista ja kierrätetyistä hiilipitoisista polttoaineista direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös on voimassa viisi vuotta voimaantulonsa jälkeen. Jos järjestelmän sisältöön, sellaisena kuin se toimitettiin komissiolle 25 päivänä kesäkuuta 2021 hyväksyntää varten, tehdään sellaisia muutoksia, jotka saattaisivat vaikuttaa päätöksen perusteluihin, muutoksista on ilmoitettava komissiolle viipymättä. Komissio tarkastelee ilmoitettuja muutoksia arvioidakseen, kattaako järjestelmä edelleen riittävällä tavalla hyväksynnän perustana olevat kestävyyskriteerit.

3 artikla

Komissio voi kumota tämän päätöksen muiden muassa seuraavissa olosuhteissa:

| a) | on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty; |
| --- | --- |

a)

on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty;

| b) | järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

| c) | järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä. |
| --- | --- |

c)

järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia tai muita vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/807, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse suurta epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien raaka-aineiden, joiden tuotantoalue on laajentunut merkittävästi paljon hiiltä sitovalle maalle, määrittelemisestä sekä vähäistä epäsuoran maankäytön muutoksen riskiä aiheuttavien biopolttoaineiden, bionesteiden ja biomassapolttoaineiden sertifioinnista (EUVL L 133, 21.5.2019, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

---

Oikaisuja

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/212 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/212

---

Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) 2022/328, annettu 25 päivänä helmikuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun asetuksen (EU) N:o 833/2014 muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 49, 25. helmikuuta 2022
  )

Sivulla 47, liitteessä I:

on:

”ITALIA

https://www.esteri.it/mae/it/politica_estera/politica_europea/misure_deroghe”

pitää olla:

”ITALIA

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/”

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/213 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/213

---

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2022/558, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2022, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 108, 7. huhtikuuta 2022
  )

Sivulla 50, komission puheenjohtajan Ursula VON DER LEYENin allekirjoituksen jälkeen, lisätään teksti seuraavasti:

”LIITE

Yhteistyössä toimineet otokseen kuulumattomat vientiä harjoittavat tuottajat

| Maa | Nimi | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Kiinan kansantasavalta | ANSHAN CARBON CO., LTD. | C735 |
| Kiinan kansantasavalta | ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD. | C736 |
| Kiinan kansantasavalta | DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD | C738 |
| Kiinan kansantasavalta | DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD. | C739 |
| Kiinan kansantasavalta | DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD. | C740 |
| Kiinan kansantasavalta | Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd. | C741 |
| Kiinan kansantasavalta | FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD. | C742 |
| Kiinan kansantasavalta | Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory | C743 |
| Kiinan kansantasavalta | Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited | C744 |
| Kiinan kansantasavalta | Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd | C746 |
| Kiinan kansantasavalta | JILIN CARBON CO., LTD | C747 |
| Kiinan kansantasavalta | Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd. | C748 |
| Kiinan kansantasavalta | JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD. | C749 |
| Kiinan kansantasavalta | Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd | C750 |
| Kiinan kansantasavalta | LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD | C751 |
| Kiinan kansantasavalta | LIAOYANG CARBON CO., LTD. | C752 |
| Kiinan kansantasavalta | LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY | C753 |
| Kiinan kansantasavalta | LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD | C754 |
| Kiinan kansantasavalta | MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD. | C755 |
| Kiinan kansantasavalta | SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. | C756 |
| Kiinan kansantasavalta | SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT | C757 |
| Kiinan kansantasavalta | SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD. | C758 |
| Kiinan kansantasavalta | SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. | C759 |
| Kiinan kansantasavalta | TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD | C760 |
| Kiinan kansantasavalta | XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD | C762 |

Maa

Nimi

Taric-lisäkoodi

Kiinan kansantasavalta

ANSHAN CARBON CO., LTD.

C735

Kiinan kansantasavalta

ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD.

C736

Kiinan kansantasavalta

DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD

C738

Kiinan kansantasavalta

DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD.

C739

Kiinan kansantasavalta

DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD.

C740

Kiinan kansantasavalta

Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd.

C741

Kiinan kansantasavalta

FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD.

C742

Kiinan kansantasavalta

Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory

C743

Kiinan kansantasavalta

Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited

C744

Kiinan kansantasavalta

Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd

C746

Kiinan kansantasavalta

JILIN CARBON CO., LTD

C747

Kiinan kansantasavalta

Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd.

C748

Kiinan kansantasavalta

JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD.

C749

Kiinan kansantasavalta

Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd

C750

Kiinan kansantasavalta

LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD

C751

Kiinan kansantasavalta

LIAOYANG CARBON CO., LTD.

C752

Kiinan kansantasavalta

LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY

C753

Kiinan kansantasavalta

LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD

C754

Kiinan kansantasavalta

MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD.

C755

Kiinan kansantasavalta

SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD.

C756

Kiinan kansantasavalta

SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT

C757

Kiinan kansantasavalta

SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD.

C758

Kiinan kansantasavalta

SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD.

C759

Kiinan kansantasavalta

TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD

C760

Kiinan kansantasavalta

XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD

C762

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/214 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/214

---

Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) N:o 833/2014, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2014, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 229, 31. heinäkuuta 2014
  )

Sivulla 7, liitteessä I olevassa 1 kohdassa:

on:

”ITALIA

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm”

pitää olla:

”ITALIA

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/”

---

| 12.4.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/215 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/215

---

Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) N:o 692/2014, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2014, Krimiltä tai Sevastopolista peräisin olevien tavaroiden tuonnille unioniin asetettavista rajoituksista Krimin ja Sevastopolin laittoman liittämisen johdosta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 183, 24. kesäkuuta 2014
  )

Sivulla 13, liitteessä:

on:

”ITALIA

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm”,

pitää olla:

”ITALIA

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/”.

---