# Eiropas Savienības L 83/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 83 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 10. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 83

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 10. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/400 (2022. gada 7. marts), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/128, ar ko nosaka ELGF izdevumu finansēšanai pieejamo neto atlikumu | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/401 (2022. gada 8. marts), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku | 4 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/402 (2022. gada 9. marts), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam | 7 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/403 (2022. gada 3. marts), kas attiecas uz tiem atbrīvojumiem no paplašinātā antidempinga maksājuma par konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēda daļu importu, kuri noteikti, ievērojot Regulu (EK) Nr. 88/97
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 1262) | 39 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/404 (2022. gada 3. marts), ar ko Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/919 groza attiecībā uz saskaņotajiem standartiem par stūres iekārtu trošu savienojumiem ar trīšu sistēmām (
  1
  ) | 44 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/405 (2022. gada 3. marts), ar ko attiecībā uz aizsargplākšņu un aizsarglentu, gaismekļu, elektropiederumu, kopņvadu sistēmu, automātslēdžu, mērīšanas, vadības un laboratorijas elektroiekārtu un kontaktmetināšanas iekārtu saskaņotajiem standartiem groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/1956 (
  1
  ) | 48 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/406 (2022. gada 3. marts), ar ko attiecībā uz saskaņotajiem standartiem par degvielas uzpildes stacijās izmantojamām degvielas uzpildes automātu automātiskajām sprauslām, mērsūkņiem, degvielas uzpildes automātiem un attālinātajiem sūkņagregātiem, mērsūkņu un degvielas uzpildes automātu bloķēšanas ierīcēm, mērsūkņu un degvielas uzpildes automātu noslēgvārstiem un šarnīrsavienojumiem groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/1202 (
  1
  ) | 55 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/407 (2022. gada 9. marts), ar ko izbeidz konkrētu Turcijas Republikas izcelsmes varavīksnes foreļu importam noteikto kompensācijas pasākumu daļējo starpposma pārskatīšanu | 60 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/400 (2022. gada 7. marts), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/128, ar ko nosaka ELGF izdevumu finansēšanai pieejamo neto atlikumu

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/401 (2022. gada 8. marts), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku

4

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/402 (2022. gada 9. marts), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam

7

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/403 (2022. gada 3. marts), kas attiecas uz tiem atbrīvojumiem no paplašinātā antidempinga maksājuma par konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēda daļu importu, kuri noteikti, ievērojot Regulu (EK) Nr. 88/97
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 1262)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 1262)

39

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/404 (2022. gada 3. marts), ar ko Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/919 groza attiecībā uz saskaņotajiem standartiem par stūres iekārtu trošu savienojumiem ar trīšu sistēmām (
  1
  )

1

44

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/405 (2022. gada 3. marts), ar ko attiecībā uz aizsargplākšņu un aizsarglentu, gaismekļu, elektropiederumu, kopņvadu sistēmu, automātslēdžu, mērīšanas, vadības un laboratorijas elektroiekārtu un kontaktmetināšanas iekārtu saskaņotajiem standartiem groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/1956 (
  1
  )

1

48

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/406 (2022. gada 3. marts), ar ko attiecībā uz saskaņotajiem standartiem par degvielas uzpildes stacijās izmantojamām degvielas uzpildes automātu automātiskajām sprauslām, mērsūkņiem, degvielas uzpildes automātiem un attālinātajiem sūkņagregātiem, mērsūkņu un degvielas uzpildes automātu bloķēšanas ierīcēm, mērsūkņu un degvielas uzpildes automātu noslēgvārstiem un šarnīrsavienojumiem groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/1202 (
  1
  )

1

55

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/407 (2022. gada 9. marts), ar ko izbeidz konkrētu Turcijas Republikas izcelsmes varavīksnes foreļu importam noteikto kompensācijas pasākumu daļējo starpposma pārskatīšanu

60

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) 2021/1297 (2021. gada 4. augusts), ar ko attiecībā uz perfluorkarbonskābēm, kam virknē ir 9 līdz 14 oglekļa atomi (C9–C14 PFCA), to sāļiem un C9–C14 PFCA radniecīgām vielām groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikumu ( OV L 282, 5.8.2021. ) | 64 |
| | * | Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/2077 (2021. gada 26. novembris) par atļauju ar Corynebacterium glutamicum CGMCC 7.366 iegūtu L-valīnu lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem ( OV L 426, 29.11.2021. ) | 65 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2021/1297 (2021. gada 4. augusts), ar ko attiecībā uz perfluorkarbonskābēm, kam virknē ir 9 līdz 14 oglekļa atomi (C9–C14 PFCA), to sāļiem un C9–C14 PFCA radniecīgām vielām groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikumu ( OV L 282, 5.8.2021. )

( OV L 282, 5.8.2021. )

64

*

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/2077 (2021. gada 26. novembris) par atļauju ar Corynebacterium glutamicum CGMCC 7.366 iegūtu L-valīnu lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem ( OV L 426, 29.11.2021. )

Corynebacterium glutamicum

( OV L 426, 29.11.2021. )

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 10.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/400

(2022. gada 7. marts),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/128, ar ko nosaka ELGF izdevumu finansēšanai pieejamo neto atlikumu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 (2013. gada 17. decembris) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/128 (2) ir noteikts neto atlikums, kas pieejams Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) izdevumiem, kā arī summas, kas Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) pieejamas 2021.–2027. budžeta gadam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 (3) 7. panta 2. punktu un 14. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/128 (2) ir noteikts neto atlikums, kas pieejams Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) izdevumiem, kā arī summas, kas Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) pieejamas 2021.–2027. budžeta gadam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 (3) 7. panta 2. punktu un 14. pantu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 16. panta 1. punktu ELGF izdevumu gada maksimālo apjomu 2021.–2027. gada periodā veido ar tirgu saistīto izdevumu un tiešo maksājumu apakšapjoma maksimālās summas, kas noteiktas Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 (4) I pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 16. panta 1. punktu ELGF izdevumu gada maksimālo apjomu 2021.–2027. gada periodā veido ar tirgu saistīto izdevumu un tiešo maksājumu apakšapjoma maksimālās summas, kas noteiktas Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 (4) I pielikumā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 11. panta 6. punkta ceturto daļu vairākas dalībvalstis Komisijai bija paziņojušas savus lēmumus, kas pieņemti attiecībā uz tiešo maksājumu summas samazināšanu saskaņā ar minētās regulas 11. panta 1. punktu un par samazināšanas summas aplēses rezultātu 2022. kalendārajam gadam. Saskaņā ar minētās regulas 7. panta 2. punktu maksājumu samazinājuma summas aplēses rezultāts ir jādara pieejams kā Savienības atbalsts, ko finansē no ELFLA. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 11. panta 6. punkta ceturto daļu vairākas dalībvalstis Komisijai bija paziņojušas savus lēmumus, kas pieņemti attiecībā uz tiešo maksājumu summas samazināšanu saskaņā ar minētās regulas 11. panta 1. punktu un par samazināšanas summas aplēses rezultātu 2022. kalendārajam gadam. Saskaņā ar minētās regulas 7. panta 2. punktu maksājumu samazinājuma summas aplēses rezultāts ir jādara pieejams kā Savienības atbalsts, ko finansē no ELFLA.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta 1. punkta septīto daļu vairākas dalībvalstis ir paziņojušas Komisijai savu lēmumu noteiktu procentuālo daļu no tiešo maksājumu valsts gada maksimālā apjoma, kurš noteikts 2022. kalendārajam gadam, 2023. finanšu gadā darīt pieejamu kā papildu atbalstu, ko finansē no ELFLA. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta 1. punkta septīto daļu vairākas dalībvalstis ir paziņojušas Komisijai savu lēmumu noteiktu procentuālo daļu no tiešo maksājumu valsts gada maksimālā apjoma, kurš noteikts 2022. kalendārajam gadam, 2023. finanšu gadā darīt pieejamu kā papildu atbalstu, ko finansē no ELFLA.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta 2. punkta septīto daļu vairākas dalībvalstis ir paziņojušas Komisijai savu lēmumu noteiktu atbalsta procentuālo daļu, kas 2023. finanšu gadā finansējama no ELFLA, darīt pieejamu kā tiešos maksājumus 2022. kalendārajam gadam. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta 2. punkta septīto daļu vairākas dalībvalstis ir paziņojušas Komisijai savu lēmumu noteiktu atbalsta procentuālo daļu, kas 2023. finanšu gadā finansējama no ELFLA, darīt pieejamu kā tiešos maksājumus 2022. kalendārajam gadam.

| (6) | Tāpēc attiecīgie valsts maksimālie apjomi, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1307/2013 II un III pielikumā, ir tikuši attiecīgi pielāgoti ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2022/42 (5). |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc attiecīgie valsts maksimālie apjomi, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1307/2013 II un III pielikumā, ir tikuši attiecīgi pielāgoti ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2022/42 (5).

| (7) | Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 2. panta 1. punktu maksimālais apakšapjoms, kas daudzgadu finanšu shēmā paredzēts ar tirgu saistītiem izdevumiem un tiešajiem maksājumiem un noteikts minētās regulas I pielikumā, pēc pārvietojumiem starp ELFLA un tiešajiem maksājumiem ir jāpielāgo minētās regulas 4. pantā paredzēto tehnisko korekciju satvarā. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 2. panta 1. punktu maksimālais apakšapjoms, kas daudzgadu finanšu shēmā paredzēts ar tirgu saistītiem izdevumiem un tiešajiem maksājumiem un noteikts minētās regulas I pielikumā, pēc pārvietojumiem starp ELFLA un tiešajiem maksājumiem ir jāpielāgo minētās regulas 4. pantā paredzēto tehnisko korekciju satvarā.

| (8) | Tādēļ ir jāpielāgo ELGF izdevumiem pieejamais neto atlikums, kā noteikts Īstenošanas regulā (ES) 2021/128. Skaidrības labad būtu jāpublicē arī summas, kas jādara pieejamas ELFLA. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ ir jāpielāgo ELGF izdevumiem pieejamais neto atlikums, kā noteikts Īstenošanas regulā (ES) 2021/128. Skaidrības labad būtu jāpublicē arī summas, kas jādara pieejamas ELFLA.

| (9) | Tādēļ Īstenošanas regula (ES) 2021/128 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ Īstenošanas regula (ES) 2021/128 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2021/128 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 7. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/128 (2021. gada 3. februāris), ar ko nosaka ELGF izdevumu finansēšanai pieejamo neto atlikumu (OV L 40, 4.2.2021., 8. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1307/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).

4

(5)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/42 (2021. gada 8. novembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 II un III pielikumu groza attiecībā uz tiešo maksājumu valsts un neto maksimālo apjomu konkrētām dalībvalstīm 2022. kalendārajam gadam (OV L 9, 14.1.2022., 3. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

ELGF izdevumu finansēšanai pieejamais neto atlikums

| (milj. EUR) |
| --- |
| Budžeta gads | ELFLA pieejamās summas | No ELFLA pārvietotās summas | ELGF izdevumu finansēšanai pieejamais neto atlikums |
| Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta 1. punkts | Regulas (ES) Nr. 1307/2013 7. panta 2. punkts | Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta 2. punkts |
| 2021 | 1 099,539 | 58,165 | 600,658 | 40 367,954 |
| 2022 | 1 086,292 | 57,919 | 525,400 | 40 638,189 |
| 2023 | 1 277,253 | 55,858 | 507,322 | 40 692,211 |
| 2024 | | | | 41 649,000 |
| 2025 | | | | 41 782,000 |
| 2026 | | | | 41 913,000 |
| 2027 | | | | 42 047,000 |

(milj. EUR)

Budžeta gads

ELFLA pieejamās summas

No ELFLA pārvietotās summas

ELGF izdevumu finansēšanai pieejamais neto atlikums

Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta 1. punkts

Regulas (ES) Nr. 1307/2013 7. panta 2. punkts

Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta 2. punkts

2021

1 099,539

58,165

600,658

40 367,954

2022

1 086,292

57,919

525,400

40 638,189

2023

1 277,253

55,858

507,322

40 692,211

2024

41 649,000

2025

41 782,000

2026

41 913,000

2027

42 047,000

---

| 10.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/401

(2022. gada 8. marts),

ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 (2003. gada 7. jūlijs) par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku un par Regulas (EK) Nr. 2465/96 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 11. panta b) punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1210/2003 IV pielikumā ir uzskaitītas ar bijušā prezidenta Sadama Huseina režīmu saistītās fiziskās un juridiskās personas, iestādes vai organizācijas, uz kurām attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, kā arī aizliegums darīt pieejamus līdzekļus vai saimnieciskos resursus. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1210/2003 IV pielikumā ir uzskaitītas ar bijušā prezidenta Sadama Huseina režīmu saistītās fiziskās un juridiskās personas, iestādes vai organizācijas, uz kurām attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, kā arī aizliegums darīt pieejamus līdzekļus vai saimnieciskos resursus.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2022. gada 3. martā nolēma svītrot septiņas personas no to personu vai organizāciju saraksta, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2022. gada 3. martā nolēma svītrot septiņas personas no to personu vai organizāciju saraksta, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (3) | Tādēļ atbilstoši būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 1210/2003 IV pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ atbilstoši būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 1210/2003 IV pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1210/2003 IV pielikumu groza tā, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 8. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Finanšu pakalpojumu un kapitāla tirgu savienības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

---

(1)  
  OV L 169, 8.7.2003., 6. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1210/2003 IV pielikumā svītro šādus ierakstus:

“8.   VĀRDS: Aziz Salih al-Numan

DZIMŠANAS DATUMS / DZIMŠANAS VIETA: 1941. gads vai 1945. gads, An Nasiriyah

PILSONĪBA: Irākas

PAMATOJUMS ANO DROŠĪBAS PADOMES REZOLŪCIJĀ 1483:

Ba'th partijas reģionālās pavēlniecības priekšsēdētājs,

bijušais Karbala un An Najaf gubernators,

bijušais lauksaimniecības un agrārās reformas ministrs (1986.-1987. gads).”;

“10.   VĀRDS: Kamal Mustafa Abdallah

PSEIDONĪMS: Kamal Mustafa Abdallah Sultan al-Tikriti

DZIMŠANAS DATUMS / DZIMŠANAS VIETA: 1952. gads vai 1955. gada 4. maijs, Tikrit

PILSONĪBA: Irākas

PAMATOJUMS ANO DROŠĪBAS PADOMES REZOLŪCIJĀ 1483:

Republican Guard, sekretārs,

vadīja Special Republican Guards un komandēja abus Republican Guard korpusus.”;

“18.   VĀRDS: Latif Nusayyif Jasim Al-Dulaymi

DZIMŠANAS DATUMS / DZIMŠANAS VIETA: aptuveni 1941. gads, ar-Rashidiyah, Bagdādes priekšpilsēta

PILSONĪBA: Irākas

PAMATOJUMS ANO DROŠĪBAS PADOMES REZOLŪCIJĀ 1483:

Ba'th partijas militārā biroja priekšsēdētāja vietnieks,

darba un sociālo lietu ministrs (1993. līdz 1996. gads).”;

“40.   VĀRDS: Abd-al-Baqi Abd-al-Karim Abdallah Al-Sa'dun

DZIMŠANAS DATUMS / DZIMŠANAS VIETA: 1947. gads

PILSONĪBA: Irākas

PAMATOJUMS ANO DROŠĪBAS PADOMES REZOLŪCIJĀ 1483:

Ba'th partijas reģionālās pavēlniecības priekšsēdētājs, Diyala

Dienvidu reģiona komandiera vietnieks, 1998. līdz 2000. gads,

bijušais Nacionālās asamblejas priekšsēdētājs.”;

“41.   VĀRDS: Muhammad Zimam Abd-al-Razzaq Al-Sa'dun

DZIMŠANAS DATUMS / DZIMŠANAS VIETA: 1942. gads, Suq Ash-Shuyukh rajons, Dhi-Qar

PILSONĪBA: Irākas

PAMATOJUMS ANO DROŠĪBAS PADOMES REZOLŪCIJĀ 1483:

Ba'th partijas reģionālās pavēlniecības priekšsēdētājs, At-Tamin

iekšlietu ministrs, 1995. līdz 2001. gads.”;

“42.   VĀRDS: Samir Abd al-Aziz Al-Najim

DZIMŠANAS DATUMS / DZIMŠANAS VIETA: 1937. vai 1938. gads, Baghdad

PILSONĪBA: Irākas

PAMATOJUMS ANO DROŠĪBAS PADOMES REZOLŪCIJĀ 1483:

Ba'th partijas reģionālās pavēlniecības priekšsēdētājs, Austrumbagdāde.”;

“53.   VĀRDS: Qaid Hussein Al-Awadi

PILSONĪBA: Irākas

PAMATOJUMS ANO DROŠĪBAS PADOMES REZOLŪCIJĀ 1483:

Ba'th partijas reģionālās pavēlniecības priekšsēdētājs, Ninawa

bijušais An-Najaf gubernators, aptuveni no 1998. līdz 2002. gadam.”

---

| 10.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/402

(2022. gada 9. marts),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Pēc antidempinga izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 925/2009 (2) noteica antidempinga maksājumu konkrētām Armēnijas, Brazīlijas un Ķīnas izcelsmes alumīnija folijām (“sākotnējā izmeklēšana”). Pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2384 (3)2015. gada 17. decembrī pagarināja pasākumu termiņu attiecībā uz eksportu no Ķīnas un izbeidza pasākumus attiecībā uz Brazīliju (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana”). Antidempinga pasākumi pret Armēnijas izcelsmes importu zaudēja spēku 2014. gada 7. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Pēc antidempinga izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 925/2009 (2) noteica antidempinga maksājumu konkrētām Armēnijas, Brazīlijas un Ķīnas izcelsmes alumīnija folijām (“sākotnējā izmeklēšana”). Pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2384 (3)2015. gada 17. decembrī pagarināja pasākumu termiņu attiecībā uz eksportu no Ķīnas un izbeidza pasākumus attiecībā uz Brazīliju (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana”). Antidempinga pasākumi pret Armēnijas izcelsmes importu zaudēja spēku 2014. gada 7. oktobrī.

2

3

| (2) | Pēc pretapiešanas izmeklēšanas, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/271 (4) konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam noteikto antidempinga maksājumu attiecināja arī uz konkrētas nedaudz pārveidotas alumīnija folijas importu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc pretapiešanas izmeklēšanas, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/271 (4) konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam noteikto antidempinga maksājumu attiecināja arī uz konkrētas nedaudz pārveidotas alumīnija folijas importu.

4

| (3) | Pēc otrās pretapiešanas izmeklēšanas, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/1474 (5) paplašināja antidempinga maksājumu, kas konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam ir noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2384 un Īstenošanas regulu (ES) 2017/271, attiecinot to arī uz tādas konkrētas alumīnija folijas importu, kura nosūtīta no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tai ir deklarēta Taizemes izcelsme. |
| --- | --- |

(3)

Pēc otrās pretapiešanas izmeklēšanas, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, Komisija ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/1474 (5) paplašināja antidempinga maksājumu, kas konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam ir noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2384 un Īstenošanas regulu (ES) 2017/271, attiecinot to arī uz tādas konkrētas alumīnija folijas importu, kura nosūtīta no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tai ir deklarēta Taizemes izcelsme.

5

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (4) | Pēc tam kad bija publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (6) Komisija saņēma pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam kad bija publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (6) Komisija saņēma pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

6

| (5) | Pārskatīšanas pieprasījumu 2020. gada 10. septembrī iesniedza Savienības ražotāji, kas pārstāv aptuveni 90 % no konkrētās alumīnija folijas kopējā ražošanas apjoma Savienībā (“pieprasījuma iesniedzēji”). Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc minēto pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(5)

Pārskatīšanas pieprasījumu 2020. gada 10. septembrī iesniedza Savienības ražotāji, kas pārstāv aptuveni 90 % no konkrētās alumīnija folijas kopējā ražošanas apjoma Savienībā (“pieprasījuma iesniedzēji”). Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc minēto pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.

1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (6) | Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (7) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), 2020. gada 17. decembrī sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz konkrētas Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes alumīnija folijas importu, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(6)

Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (7) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), 2020. gada 17. decembrī sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz konkrētas Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes alumīnija folijas importu, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

7

1.4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (7) | Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra periodu no 2019. gada 1. oktobra līdz 2020. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2017. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(7)

Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra periodu no 2019. gada 1. oktobra līdz 2020. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2017. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.5.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (8) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā, sazināties ar Komisiju. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, Ķīnas iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus un lietotājus, tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(8)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā, sazināties ar Komisiju. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, Ķīnas iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus un lietotājus, tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības un aicināja tos piedalīties.

| (9) | Ieinteresētajām personām bija iespēja iesniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(9)

Ieinteresētajām personām bija iespēja iesniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

1.6.   Atlase

Atlase

| (10) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(10)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.6.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (11) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisku izlasi. Komisija izlasi izveidoja, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomiem Savienībā. Šajā izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji veidoja aptuveni 77 % no aplēstā kopējā līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma Savienībā un 75 % no pārdošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Komisija piezīmes nav saņēmusi. Tādējādi tika uzskatīts, ka šī izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. |
| --- | --- |

(11)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisku izlasi. Komisija izlasi izveidoja, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomiem Savienībā. Šajā izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji veidoja aptuveni 77 % no aplēstā kopējā līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma Savienībā un 75 % no pārdošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Komisija piezīmes nav saņēmusi. Tādējādi tika uzskatīts, ka šī izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

1.6.2.   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (12) | Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(12)

Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (13) | Tikai viens nesaistītais importētājs sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tāpēc atlase nebija nepieciešama. |
| --- | --- |

(13)

Tikai viens nesaistītais importētājs sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tāpēc atlase nebija nepieciešama.

1.6.3.   Ķīnas Tautas Republikas ražotāju eksportētāju atlase

Ķīnas Tautas Republikas ražotāju eksportētāju atlase

| (14) | Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un lai attiecīgā gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(14)

Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un lai attiecīgā gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (15) | Pieteicās divi attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji un sniedza pieprasīto informāciju. Tomēr viens no tiem paziņoja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas neražoja un neeksportēja pārskatāmo ražojumu, tāpēc nevēlas sadarboties izmeklēšanā. Ņemot vērā atbilžu nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(15)

Pieteicās divi attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji un sniedza pieprasīto informāciju. Tomēr viens no tiem paziņoja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas neražoja un neeksportēja pārskatāmo ražojumu, tāpēc nevēlas sadarboties izmeklēšanā. Ņemot vērā atbilžu nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

1.7.   Atbildes uz anketas jautājumiem un attālinātās kontrolpārbaudes

Atbildes uz anketas jautājumiem un attālinātās kontrolpārbaudes

| (16) | Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“Ķīnas valdība” jeb “ĶV”) nosūtīja anketu par to, vai Ķīnas Tautas Republikā pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(16)

Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“Ķīnas valdība” jeb “ĶV”) nosūtīja anketu par to, vai Ķīnas Tautas Republikā pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē.

| (17) | Procedūras sākumposmā anketa tika iekļauta lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām, un publicēta Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē (8). |
| --- | --- |

(17)

Procedūras sākumposmā anketa tika iekļauta lietas materiālos, kas pieejami ieinteresētajām personām, un publicēta Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē (8).

8

| (18) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Ražotājs eksportētājs, kas pieteicās atlases laikā, nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Atbildes netika saņemtas no neviena nesaistītā importētāja. Izmeklēšanas laikā neviens no lietotājiem neiesniedza anketu un nepieteicās. Arī ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(18)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Ražotājs eksportētājs, kas pieteicās atlases laikā, nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Atbildes netika saņemtas no neviena nesaistītā importētāja. Izmeklēšanas laikā neviens no lietotājiem neiesniedza anketu un nepieteicās. Arī ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

| (19) | Tā kā ne Ķīnas ražotāji eksportētāji, ne ĶV nesadarbojās, tad saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi par dempingu un kaitējumu tika izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā tika attiecīgi informēta. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(19)

Tā kā ne Ķīnas ražotāji eksportētāji, ne ĶV nesadarbojās, tad saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi par dempingu un kaitējumu tika izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā tika attiecīgi informēta. Piezīmes netika saņemtas.

| (20) | Komisija pieprasīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu izmeklēšanai. Saskaņā ar Paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (9) videokonferences veidā tika veikta attālināta kontrolpārbaude (“AKP”) šādos uzņēmumos: |
| --- | --- |

(20)

Komisija pieprasīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu izmeklēšanai. Saskaņā ar Paziņojumu par Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanām (9) videokonferences veidā tika veikta attālināta kontrolpārbaude (“AKP”) šādos uzņēmumos:

9

Savienības ražotāji:

Savienības ražotāji:

| — | Alcomet AD, Šumena, Bulgārija, |
| --- | --- |

—

Alcomet AD, Šumena, Bulgārija,

Alcomet AD

| — | Slim Aluminium SpA, Čisterna di Latīna, Itālija, |
| --- | --- |

—

Slim Aluminium SpA, Čisterna di Latīna, Itālija,

Slim Aluminium SpA

| — | Symetal, Atēnas, Grieķija. |
| --- | --- |

—

Symetal, Atēnas, Grieķija.

Symetal

2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Pārskatāmais ražojums

Pārskatāmais ražojums

| (21) | Pārskatāmais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folija, kas ir vismaz 0,008 mm un ne vairāk kā 0,018 mm bieza, bez pamatnes, velmēta, bet tālāk neapstrādāta, ruļļos, kuru platums nepārsniedz 650 mm, bet svars pārsniedz 10 kg, un kas pašlaik tiek klasificēta ar KN kodu ex 7607 11 19 (Taric kods 7607111910) (“pārskatāmais ražojums”, “mājsaimniecības alumīnija folija” jeb “MAF”). |
| --- | --- |

(21)

Pārskatāmais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folija, kas ir vismaz 0,008 mm un ne vairāk kā 0,018 mm bieza, bez pamatnes, velmēta, bet tālāk neapstrādāta, ruļļos, kuru platums nepārsniedz 650 mm, bet svars pārsniedz 10 kg, un kas pašlaik tiek klasificēta ar KN kodu ex 7607 11 19 (Taric kods 7607111910) (“pārskatāmais ražojums”, “mājsaimniecības alumīnija folija” jeb “MAF”).

Taric

| (22) | Pārskatāmo ražojumu izmanto dažādiem nolūkiem paredzētai īslaicīgai ietīšanai mājsaimniecībās, ēdināšanas uzņēmumos, pārtikas rūpniecībā un ziedu mazumtirdzniecībā. |
| --- | --- |

(22)

Pārskatāmo ražojumu izmanto dažādiem nolūkiem paredzētai īslaicīgai ietīšanai mājsaimniecībās, ēdināšanas uzņēmumos, pārtikas rūpniecībā un ziedu mazumtirdzniecībā.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (23) | Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:






  — | pārskatāmajam ražojumam, |
| --- | --- | --- |

(23)

Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

—

pārskatāmajam ražojumam,

| — | attiecīgās valsts iekšzemes tirgū ražotajam un pārdotajam ražojumam un |
| --- | --- |

—

attiecīgās valsts iekšzemes tirgū ražotajam un pārdotajam ražojumam un

| — | ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā. |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

| (24) | Komisija ir nolēmusi, ka tādēļ minētie ražojumi ir līdzīgi izstrādājumi (ražojumi) pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(24)

Komisija ir nolēmusi, ka tādēļ minētie ražojumi ir līdzīgi izstrādājumi (ražojumi) pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

| (25) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošā pasākuma termiņa beigām dempings no ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošā pasākuma termiņa beigām dempings no ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties.

3.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (26) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārskatāmā ražojuma imports no ĶTR turpinājās, taču sasniedza tikai 1 588 t, t. i., 2 % no Savienības patēriņa tirgus daļas. Lielākā daļa šā eksporta tika īstenota režīmā “ievešana pārstrādei” (10), un tādēļ uz to neattiecās ne antidempinga maksājums, ne muitas nodoklis. Komisija secināja, ka importa apjoms ir pietiekami reprezentatīvs, lai pārbaudītu, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies dempings. |
| --- | --- |

(26)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārskatāmā ražojuma imports no ĶTR turpinājās, taču sasniedza tikai 1 588 t, t. i., 2 % no Savienības patēriņa tirgus daļas. Lielākā daļa šā eksporta tika īstenota režīmā “ievešana pārstrādei” (10), un tādēļ uz to neattiecās ne antidempinga maksājums, ne muitas nodoklis. Komisija secināja, ka importa apjoms ir pietiekami reprezentatīvs, lai pārbaudītu, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies dempings.

10

3.2.   Pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā normālās vērtības noteikšanas procedūra

Pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā normālās vērtības noteikšanas procedūra

| (27) | Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka attiecībā uz ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu, sāka izmeklēšanu par ražotājiem eksportētājiem no minētās valsts. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka attiecībā uz ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu, sāka izmeklēšanu par ražotājiem eksportētājiem no minētās valsts.

| (28) | Tāpēc, lai savāktu datus, kas vajadzīgi iespējamai pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanai, paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visus ražotājus Ķīnas Tautas Republikā sniegt informāciju par izejresursiem, ko izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā. Neviens ražotājs neiesniedza šo informāciju. |
| --- | --- |

(28)

Tāpēc, lai savāktu datus, kas vajadzīgi iespējamai pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanai, paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visus ražotājus Ķīnas Tautas Republikā sniegt informāciju par izejresursiem, ko izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā. Neviens ražotājs neiesniedza šo informāciju.

| (29) | Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumiem par nozīmīgajiem kropļojumiem, tā nosūtīja anketu Ķīnas valdībai. Turklāt paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pamatojošus pierādījumus attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(29)

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumiem par nozīmīgajiem kropļojumiem, tā nosūtīja anketu Ķīnas valdībai. Turklāt paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pamatojošus pierādījumus attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. Piezīmes netika saņemtas.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (30) | No ĶV netika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem. Pēc tam Komisija informēja ĶV, ka izmantos pieejamos faktus pamatregulas 18. panta nozīmē, lai noteiktu, vai Ķīnas Tautas Republikā pastāv nozīmīgi kropļojumi. Komisijas norādīja, ka gadījumā, ja konstatējumi ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem saskaņā ar 18. pantu, izmeklēšanas rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies. Piezīmes no ĶV netika saņemtas. |
| --- | --- |

(30)

No ĶV netika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem. Pēc tam Komisija informēja ĶV, ka izmantos pieejamos faktus pamatregulas 18. panta nozīmē, lai noteiktu, vai Ķīnas Tautas Republikā pastāv nozīmīgi kropļojumi. Komisijas norādīja, ka gadījumā, ja konstatējumi ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem saskaņā ar 18. pantu, izmeklēšanas rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies. Piezīmes no ĶV netika saņemtas.

| (31) | Komisija paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā ir norādījusi, ka, ņemot vērā konkrētajā izmeklēšanas posmā pieejamos pierādījumus, attiecībā uz ĶTR iespējamās reprezentatīvās valstis normālās vērtības noteikšanai, kurā pamatotos uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, ir Brazīlija un Turcija. Komisija arī norādīja, ka pārbaudīs citas iespējamās attiecīgās reprezentatīvās valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(31)

Komisija paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā ir norādījusi, ka, ņemot vērā konkrētajā izmeklēšanas posmā pieejamos pierādījumus, attiecībā uz ĶTR iespējamās reprezentatīvās valstis normālās vērtības noteikšanai, kurā pamatotos uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, ir Brazīlija un Turcija. Komisija arī norādīja, ka pārbaudīs citas iespējamās attiecīgās reprezentatīvās valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem.

| (32) | Komisija 2021. gada 29. janvārī publicēja pirmo paziņojumu par lietas materiāliem (“pirmais paziņojums par lietas materiāliem”) un informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai. Pirmajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, kā pārskatāmā ražojuma ražošanā izmantotās izejvielas, darbaspēku un enerģiju, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumu un tā iesniedzēju sniegto informāciju. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija konkrētajā izmeklēšanas posmā noteica trīs iespējamās reprezentatīvās valstis, proti, Brazīliju, Krievijas Federāciju (“Krievija”) un Turciju. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Piezīmes par pirmo paziņojumu netika saņemtas. |
| --- | --- |

(32)

Komisija 2021. gada 29. janvārī publicēja pirmo paziņojumu par lietas materiāliem (“pirmais paziņojums par lietas materiāliem”) un informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai. Pirmajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, kā pārskatāmā ražojuma ražošanā izmantotās izejvielas, darbaspēku un enerģiju, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumu un tā iesniedzēju sniegto informāciju. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija konkrētajā izmeklēšanas posmā noteica trīs iespējamās reprezentatīvās valstis, proti, Brazīliju, Krievijas Federāciju (“Krievija”) un Turciju. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. Piezīmes par pirmo paziņojumu netika saņemtas.

| (33) | Komisija 2021. gada 28. maijā publicēja otro paziņojumu par lietas materiāliem (“otrais paziņojums par lietas materiāliem”). Komisija šajā paziņojumā sniedza ražošanas faktoru sarakstu un informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai. Komisija par reprezentatīvo valsti izvēlējās Turciju. Tā kā nevienā no iespējamajām reprezentatīvajām valstīm nav atbilstoša reprezentatīva ražotāja, kas ražotu pārskatāmo ražojumu, Komisija uzskatīja, ka dati par uzņēmumiem, kuri ražo ražojumu tajā pašā vispārīgajā kategorijā, kurā ietilpst pārskatāmais ražojums, varētu būt atbilstoši, lai no tiem iegūtu finanšu datus (pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un peļņa). Tāpēc Komisija informēja ieinteresētās personas, ka noteiks PVA izmaksas un peļņu, pamatojoties uz finanšu informāciju no pieciem Turcijas uzņēmumiem, kas ražo alumīnija štancējumus. Komisija uzskatīja, ka alumīnija štancējumi ir ražojumi, kuru tehniskās īpašības ir ļoti līdzīgas pārskatāmā ražojuma īpašībām, un tiem ir arī līdzīgs izejmateriālu sastāvs. Turklāt šos ražojumus nereti ražo tie paši uzņēmumi, kuri ražo pārskatāmo ražojumu, vai vienā uzņēmumu grupā ietilpstoši uzņēmumi. Ņemot vērā līdzības starp pārskatāmo ražojumu un alumīnija štancējumiem, kā arī to, ka ir noteikti rentabli alumīnija štancējumu ražotāji, šādus datus uzskata par reprezentatīviem to uzņēmumu stāvoklim, kuri ražo pārskatāmo ražojumu, un tādējādi par atbilstošiem, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteiktu normālo vērtību. |
| --- | --- |

(33)

Komisija 2021. gada 28. maijā publicēja otro paziņojumu par lietas materiāliem (“otrais paziņojums par lietas materiāliem”). Komisija šajā paziņojumā sniedza ražošanas faktoru sarakstu un informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai. Komisija par reprezentatīvo valsti izvēlējās Turciju. Tā kā nevienā no iespējamajām reprezentatīvajām valstīm nav atbilstoša reprezentatīva ražotāja, kas ražotu pārskatāmo ražojumu, Komisija uzskatīja, ka dati par uzņēmumiem, kuri ražo ražojumu tajā pašā vispārīgajā kategorijā, kurā ietilpst pārskatāmais ražojums, varētu būt atbilstoši, lai no tiem iegūtu finanšu datus (pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un peļņa). Tāpēc Komisija informēja ieinteresētās personas, ka noteiks PVA izmaksas un peļņu, pamatojoties uz finanšu informāciju no pieciem Turcijas uzņēmumiem, kas ražo alumīnija štancējumus. Komisija uzskatīja, ka alumīnija štancējumi ir ražojumi, kuru tehniskās īpašības ir ļoti līdzīgas pārskatāmā ražojuma īpašībām, un tiem ir arī līdzīgs izejmateriālu sastāvs. Turklāt šos ražojumus nereti ražo tie paši uzņēmumi, kuri ražo pārskatāmo ražojumu, vai vienā uzņēmumu grupā ietilpstoši uzņēmumi. Ņemot vērā līdzības starp pārskatāmo ražojumu un alumīnija štancējumiem, kā arī to, ka ir noteikti rentabli alumīnija štancējumu ražotāji, šādus datus uzskata par reprezentatīviem to uzņēmumu stāvoklim, kuri ražo pārskatāmo ražojumu, un tādējādi par atbilstošiem, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteiktu normālo vērtību.

| (34) | Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes, bet par otro paziņojumu piezīmes nesaņēma. |
| --- | --- |

(34)

Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes, bet par otro paziņojumu piezīmes nesaņēma.

3.3.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

3.3.1.   Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

| (35) | Nesenās izmeklēšanās, kas attiecās uz alumīnija nozari Ķīnas Tautas Republikā (11), Komisija konstatēja, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(35)

Nesenās izmeklēšanās, kas attiecās uz alumīnija nozari Ķīnas Tautas Republikā (11), Komisija konstatēja, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē.

11

| (36) | Minētajās izmeklēšanās Komisija konstatēja, ka Ķīnas Tautas Republikā tiek īstenota būtiska valdības iejaukšanās un tādējādi tiek kropļota efektīva resursu sadale, kas atbilstu tirgus principiem (12). Jo īpaši Komisija secināja, ka alumīnija nozarē ne tikai lielā mērā pastāv uzņēmumi, kuri pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē pieder Ķīnas valdībai (13), bet ka ĶV ir arī iespēja iejaukties cenās un izmaksās, izmantojot valsts pārstāvību (klātbūtni) uzņēmumos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē (14). Komisija arī konstatēja, ka valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos, kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk. Kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek koncentrēti nozarēs, ko ĶV ir atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (15). Turklāt Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti nedarbojas pienācīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē, tādējādi radot kropļojumus, jo īpaši gadījumos, kad ĶTR tiek saglabāti maksātnespējīgi uzņēmumi un tiek piešķirtas zemes izmantošanas tiesības (16). Līdzīgā kārtā Komisija konstatēja algu izmaksu kropļojumus pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē alumīnija nozarē (17), kā arī kropļojumus finanšu tirgos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, jo īpaši saistībā ar kapitāla pieejamību uzņēmumiem Ķīnas Tautas Republikā (18). |
| --- | --- |

(36)

Minētajās izmeklēšanās Komisija konstatēja, ka Ķīnas Tautas Republikā tiek īstenota būtiska valdības iejaukšanās un tādējādi tiek kropļota efektīva resursu sadale, kas atbilstu tirgus principiem (12). Jo īpaši Komisija secināja, ka alumīnija nozarē ne tikai lielā mērā pastāv uzņēmumi, kuri pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē pieder Ķīnas valdībai (13), bet ka ĶV ir arī iespēja iejaukties cenās un izmaksās, izmantojot valsts pārstāvību (klātbūtni) uzņēmumos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē (14). Komisija arī konstatēja, ka valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos, kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk. Kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek koncentrēti nozarēs, ko ĶV ir atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (15). Turklāt Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti nedarbojas pienācīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē, tādējādi radot kropļojumus, jo īpaši gadījumos, kad ĶTR tiek saglabāti maksātnespējīgi uzņēmumi un tiek piešķirtas zemes izmantošanas tiesības (16). Līdzīgā kārtā Komisija konstatēja algu izmaksu kropļojumus pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē alumīnija nozarē (17), kā arī kropļojumus finanšu tirgos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, jo īpaši saistībā ar kapitāla pieejamību uzņēmumiem Ķīnas Tautas Republikā (18).

12

13

14

15

16

17

18

| (37) | Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās par ĶTR alumīnija nozari, šajā izmeklēšanā Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija šo pārbaudi veica, pamatojoties uz pierādījumiem, kas pieejami lietas materiālos, tostarp pierādījumiem, kas ietverti pieprasījumā, kā arī Komisijas dienestu darba dokumentā par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu vajadzībām (19) (“Ziņojums”), kura pamatā ir publiski pieejami avoti. Minētajā analīzē tika pārbaudīta būtiskā valdības iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas ietver pārskatāmo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu pētījumu par dažādiem kritērijiem, kas ir būtiski, lai apstiprinātu, ka Ķīnas Tautas Republikā pastāv nozīmīgi kropļojumi, kurus šajā sakarā tā konstatēja arī savās iepriekšējās izmeklēšanās. |
| --- | --- |

(37)

Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās par ĶTR alumīnija nozari, šajā izmeklēšanā Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija šo pārbaudi veica, pamatojoties uz pierādījumiem, kas pieejami lietas materiālos, tostarp pierādījumiem, kas ietverti pieprasījumā, kā arī Komisijas dienestu darba dokumentā par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu vajadzībām (19) (“Ziņojums”), kura pamatā ir publiski pieejami avoti. Minētajā analīzē tika pārbaudīta būtiskā valdības iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas ietver pārskatāmo ražojumu. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu pētījumu par dažādiem kritērijiem, kas ir būtiski, lai apstiprinātu, ka Ķīnas Tautas Republikā pastāv nozīmīgi kropļojumi, kurus šajā sakarā tā konstatēja arī savās iepriekšējās izmeklēšanās.

19

| (38) | Pieprasījums, kas iesniegts šajā lietā, atsaucās uz Ziņojumu, jo īpaši uz iedaļām par alumīnija nozari un valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, kā arī uz iepriekšējām Komisijas izmeklēšanām par lejupējiem ražojumiem (20). Turklāt pieprasījumā bija atsauce uz neatkarīgiem pētījumiem, kuros secināts, ka Ķīnas alumīnija tirgus ir izkropļots būtiskas subsidēšanas dēļ, piemēram, uz ESAO 2019. gada pētījumu Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain (21) un Vācijas krāsaino metālu nozares apvienības WVMetalle 2017. gada ziņojumu (22). Izmeklēšanas sākumposmā šie pētījumi tika iekļauti izmeklēšanas materiālos. Ieinteresētās personas nesniedza piezīmes par šiem pētījumiem. Pieprasījumā tika uzsvērts, ka minētajos pētījumos ir dokumentēta būtiska VU klātbūtne Ķīnas alumīnija nozarē, lētu izejvielu nodrošināšana alumīnija ražotājiem, kā arī tas, ka pastāv nodokļu režīms, kas reāli kropļo tirgu. Vēlreiz atsaucoties uz Ziņojumu un iepriekšējo Komisijas izmeklēšanu, pieprasījumā arī norādīts, ka Ķīnas iestādes nosaka ogļu, elektroenerģijas, dabasgāzes un naftas cenas, kas kropļo enerģijas cenas alumīnija nozarē. Tāpat pieprasījumā bija minēti algu kropļojumi alumīnija nozarē. Turklāt pieprasījumā tika apgalvots, ka iekārtu izmaksas ir kropļotas, jo īpaši ņemot vērā apstākli, ka Ķīnas iestādes alumīnija nozari uzskata par “veicināmu nozari” un ka tā kā tāda ir iekļauta Ķīnas valdības Rūpniecības struktūras pielāgošanas vadlīniju katalogā, tostarp tā jaunākajā 2019. gada redakcijā (23). Pieprasījumā arī norādīts uz finanšu izmaksu kropļojumiem, ko nosaka Ķīnas banku sistēmas vispārējā struktūra, kā arī vairāki politikas dokumenti, piemēram, valsts un nozaru piecgades plāni vai politika, kuras ietvaros finanšu iestādes tiek aicinātas atbalstīt alumīnija nozari. Visbeidzot, pieprasījumā tika uzskaitīti kropļojumi, ko izraisījuši valdības papildu pasākumi, piemēram, eksporta pārdevēja kredītu shēma, ienākuma nodokļa atskaitījums par pētniecības un izstrādes izdevumiem un PVN atlaides attiecībā uz iekšzemē ražotām iekārtām. Šajā sakarā pieprasījumā bija atsauce uz Amerikas Savienoto Valstu Tirdzniecības ministrijas 2018. gada subsidēšanas izmeklēšanu Ķīnas alumīnija folijas nozarē (24). |
| --- | --- |

(38)

Pieprasījums, kas iesniegts šajā lietā, atsaucās uz Ziņojumu, jo īpaši uz iedaļām par alumīnija nozari un valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, kā arī uz iepriekšējām Komisijas izmeklēšanām par lejupējiem ražojumiem (20). Turklāt pieprasījumā bija atsauce uz neatkarīgiem pētījumiem, kuros secināts, ka Ķīnas alumīnija tirgus ir izkropļots būtiskas subsidēšanas dēļ, piemēram, uz ESAO 2019. gada pētījumu Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain (21) un Vācijas krāsaino metālu nozares apvienības WVMetalle 2017. gada ziņojumu (22). Izmeklēšanas sākumposmā šie pētījumi tika iekļauti izmeklēšanas materiālos. Ieinteresētās personas nesniedza piezīmes par šiem pētījumiem. Pieprasījumā tika uzsvērts, ka minētajos pētījumos ir dokumentēta būtiska VU klātbūtne Ķīnas alumīnija nozarē, lētu izejvielu nodrošināšana alumīnija ražotājiem, kā arī tas, ka pastāv nodokļu režīms, kas reāli kropļo tirgu. Vēlreiz atsaucoties uz Ziņojumu un iepriekšējo Komisijas izmeklēšanu, pieprasījumā arī norādīts, ka Ķīnas iestādes nosaka ogļu, elektroenerģijas, dabasgāzes un naftas cenas, kas kropļo enerģijas cenas alumīnija nozarē. Tāpat pieprasījumā bija minēti algu kropļojumi alumīnija nozarē. Turklāt pieprasījumā tika apgalvots, ka iekārtu izmaksas ir kropļotas, jo īpaši ņemot vērā apstākli, ka Ķīnas iestādes alumīnija nozari uzskata par “veicināmu nozari” un ka tā kā tāda ir iekļauta Ķīnas valdības Rūpniecības struktūras pielāgošanas vadlīniju katalogā, tostarp tā jaunākajā 2019. gada redakcijā (23). Pieprasījumā arī norādīts uz finanšu izmaksu kropļojumiem, ko nosaka Ķīnas banku sistēmas vispārējā struktūra, kā arī vairāki politikas dokumenti, piemēram, valsts un nozaru piecgades plāni vai politika, kuras ietvaros finanšu iestādes tiek aicinātas atbalstīt alumīnija nozari. Visbeidzot, pieprasījumā tika uzskaitīti kropļojumi, ko izraisījuši valdības papildu pasākumi, piemēram, eksporta pārdevēja kredītu shēma, ienākuma nodokļa atskaitījums par pētniecības un izstrādes izdevumiem un PVN atlaides attiecībā uz iekšzemē ražotām iekārtām. Šajā sakarā pieprasījumā bija atsauce uz Amerikas Savienoto Valstu Tirdzniecības ministrijas 2018. gada subsidēšanas izmeklēšanu Ķīnas alumīnija folijas nozarē (24).

20

Measuring distortions in international markets

the aluminium value chain

21

WVMetalle

22

23

24

| (39) | Alumīnija nozarē lielā mērā pastāv uzņēmumi, kuri pieder Ķīnas valdībai vai kuru darbību tās kontrolē pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē. Daudzi lielākie ražotāji ir valsts īpašumā. Tā kā Ķīnas pārskatāmā ražojuma eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams noteikt precīzu attiecību starp privātiem un valsts īpašumā esošajiem ražotājiem. Tomēr izmeklēšanā apstiprinājās, ka alumīnija nozarē vairāki lieli ražotāji ir VU, tostarp Aluminium Corporation of China un Shenhuo Group Aluminium, kuri abi izgatavo arī pārskatāmo ražojumu. |
| --- | --- |

(39)

Alumīnija nozarē lielā mērā pastāv uzņēmumi, kuri pieder Ķīnas valdībai vai kuru darbību tās kontrolē pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē. Daudzi lielākie ražotāji ir valsts īpašumā. Tā kā Ķīnas pārskatāmā ražojuma eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams noteikt precīzu attiecību starp privātiem un valsts īpašumā esošajiem ražotājiem. Tomēr izmeklēšanā apstiprinājās, ka alumīnija nozarē vairāki lieli ražotāji ir VU, tostarp Aluminium Corporation of China un Shenhuo Group Aluminium, kuri abi izgatavo arī pārskatāmo ražojumu.

Aluminium Corporation of China

Shenhuo Group Aluminium

| (40) | Attiecībā uz ĶV spēju iejaukties cenās un izmaksās, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, gan valsts, gan privātā īpašumā esošie uzņēmumi alumīnija nozarē tiek stratēģiski uzraudzīti vai saņem norādes. Komisija ir plaši dokumentējusi partijas veidošanas darbības savās iepriekšējās izmeklēšanās alumīnija nozarē, kurās piedalījās vairāki pārskatāmā ražojuma ražotāji (25). Turklāt daudzi pārskatāmā ražojuma ražotāji savās tīmekļa vietnēs skaidri uzsver partijas veidošanas darbības, šo uzņēmumu vadībā ir partijas biedri, un viņi akcentē savu piederību pie ĶKP. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz ĶV spēju iejaukties cenās un izmaksās, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, gan valsts, gan privātā īpašumā esošie uzņēmumi alumīnija nozarē tiek stratēģiski uzraudzīti vai saņem norādes. Komisija ir plaši dokumentējusi partijas veidošanas darbības savās iepriekšējās izmeklēšanās alumīnija nozarē, kurās piedalījās vairāki pārskatāmā ražojuma ražotāji (25). Turklāt daudzi pārskatāmā ražojuma ražotāji savās tīmekļa vietnēs skaidri uzsver partijas veidošanas darbības, šo uzņēmumu vadībā ir partijas biedri, un viņi akcentē savu piederību pie ĶKP.

25

| (41) | Piemēram, Nanshan grupa par partijas veidošanas pasākumu, kas notika 2021. gada martā, nesen sniedza šādu informāciju: “19. martā Nanshan Holdings partijas nodaļa martā īstenoja partijas tematiskās dienas pasākumu, iedziļinoties un īstenojot Partijas vēstures izpētes un izglītības konferencē ģenerālsekretāra Sji Dzjiņpina teiktās runas garu, mācoties par partijas vēstures galvenajiem punktiem, iegūstot spēku un cītīgi strādājot. Sanāksmi vadīja attiecīgie Nanshan Holdings partijas nodaļas vadītāji. Nodaļas sekretārs savā partijas lekcijas ziņojumā norādīja, ka partijas biedriem un kadriem būtu pilnībā jāīsteno parauga un līdera loma, tiem nevajadzētu aizmirst savus sākotnējos mērķus un būtu jāpatur prātā sava misija. (..) Visi partijas biedri un kadri pauda, ka turpinās iedziļināties Partijas vēstures izpētes un izglītības mobilizēšanas konferencē ģenerālsekretāra Sji Dzjiņpina teiktās runas garā un to īstenos, apvienos domas un rīcību, lai izpildītu 14. piecgades plānu un to ieviestu, neaizmirsīs sākotnējo ieceri, paturēs prātā misiju un cītīgi strādās. Dodieties uz priekšu, drosmīgi ieviesiet jauninājumus, pilnībā īstenojiet partijas biedru priekšzīmīgo avangarda lomu uzņēmumā (..)”. (26) |
| --- | --- |

(41)

Piemēram, Nanshan grupa par partijas veidošanas pasākumu, kas notika 2021. gada martā, nesen sniedza šādu informāciju: “19. martā Nanshan Holdings partijas nodaļa martā īstenoja partijas tematiskās dienas pasākumu, iedziļinoties un īstenojot Partijas vēstures izpētes un izglītības konferencē ģenerālsekretāra Sji Dzjiņpina teiktās runas garu, mācoties par partijas vēstures galvenajiem punktiem, iegūstot spēku un cītīgi strādājot. Sanāksmi vadīja attiecīgie Nanshan Holdings partijas nodaļas vadītāji. Nodaļas sekretārs savā partijas lekcijas ziņojumā norādīja, ka partijas biedriem un kadriem būtu pilnībā jāīsteno parauga un līdera loma, tiem nevajadzētu aizmirst savus sākotnējos mērķus un būtu jāpatur prātā sava misija. (..) Visi partijas biedri un kadri pauda, ka turpinās iedziļināties Partijas vēstures izpētes un izglītības mobilizēšanas konferencē ģenerālsekretāra Sji Dzjiņpina teiktās runas garā un to īstenos, apvienos domas un rīcību, lai izpildītu 14. piecgades plānu un to ieviestu, neaizmirsīs sākotnējo ieceri, paturēs prātā misiju un cītīgi strādās. Dodieties uz priekšu, drosmīgi ieviesiet jauninājumus, pilnībā īstenojiet partijas biedru priekšzīmīgo avangarda lomu uzņēmumā (..)”. (26)

Nanshan

Nanshan Holdings

Nanshan Holdings

26

| (42) | Līdzīgā kārtā valstij piederošā Dengfeng Electricity Group savā tīmekļa vietnē norāda, ka 2020. gada “10. novembra pēcpusdienā sestajā sanāksmju telpā notika grupas uzņēmuma korporatīvās vadības klases mācības. Kopumā piedalījās 66 darbinieki – grupas uzņēmumu direktori un augstākās vadības darbinieki, dažādu uzņēmējdarbības departamentu un tieši saistītu uzņēmumu darbinieki, kā arī apakšuzņēmumu vadītāji. (..) Grupas uzņēmums turpinās apzinīgi iepazīties ar svarīgo runu, ko plenārsēdē teica ģenerālsekretārs Sji Dzjiņpins, izprot plenārsēdes garu (..) un centīgi izzina lēmumu pieņemšanu un partijas centrālās komitejas darbu, koncentrē gudrību un spēku, lai sasniegtu 14. piecgades plānā noteiktos mērķus un uzdevumus” (27). |
| --- | --- |

(42)

Līdzīgā kārtā valstij piederošā Dengfeng Electricity Group savā tīmekļa vietnē norāda, ka 2020. gada “10. novembra pēcpusdienā sestajā sanāksmju telpā notika grupas uzņēmuma korporatīvās vadības klases mācības. Kopumā piedalījās 66 darbinieki – grupas uzņēmumu direktori un augstākās vadības darbinieki, dažādu uzņēmējdarbības departamentu un tieši saistītu uzņēmumu darbinieki, kā arī apakšuzņēmumu vadītāji. (..) Grupas uzņēmums turpinās apzinīgi iepazīties ar svarīgo runu, ko plenārsēdē teica ģenerālsekretārs Sji Dzjiņpins, izprot plenārsēdes garu (..) un centīgi izzina lēmumu pieņemšanu un partijas centrālās komitejas darbu, koncentrē gudrību un spēku, lai sasniegtu 14. piecgades plānā noteiktos mērķus un uzdevumus” (27).

Dengfeng Electricity Group

27

| (43) | Turklāt alumīnija nozarē tiek īstenota diskriminējoša politika, kura dod priekšroku iekšzemes ražotājiem vai citādi ietekmē tirgu pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē. |
| --- | --- |

(43)

Turklāt alumīnija nozarē tiek īstenota diskriminējoša politika, kura dod priekšroku iekšzemes ražotājiem vai citādi ietekmē tirgu pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē.

| (44) | Uz alumīnija nozari attiecas daudzi plāni, pamatnostādnes, direktīvas un citi politikas dokumenti, kas izdoti valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī. Šī politika, kas bija spēkā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, sākot no ekonomikas un sociālās attīstības13. piecgades plāna (28) vai krāsaino metālu nozares attīstības plāna (2016.–2020. gadam) un citiem politikas virzieniem valsts līmenī un beidzot ar tādiem reģionāliem plāniem kā, piemēram, Šaņdunas provinces valdības paziņojumu par īstenošanas plānu septiņu energoietilpīgo ražošanas nozaru kvalitatīvas attīstības paātrināšanai, ir plaši dokumentēta Komisijas iepriekšējā izmeklēšanā par šo nozari (29). Līdzīgā kārtā Komisija ir sīki dokumentējusi, ka alumīnija nozare gūst labumu no valdības norādījumiem un iejaukšanās attiecībā uz galvenajām izejvielām un izejresursiem, jo īpaši enerģiju (30). Tas pats attiecas uz citiem nozarē īstenotajiem valdības pasākumiem, ar kuru palīdzību notiek iejaukšanās tirgus spēku darbībā, piemēram, cita starpā ar eksportu saistīta politika, krājumu veidošanas politika, ražošanas jaudas palielināšanas politika (31) vai izejresursu nodrošināšana par cenām, kas ir zemākas par tirgus cenām (32). |
| --- | --- |

(44)

Uz alumīnija nozari attiecas daudzi plāni, pamatnostādnes, direktīvas un citi politikas dokumenti, kas izdoti valsts, reģionālā un pašvaldību līmenī. Šī politika, kas bija spēkā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, sākot no ekonomikas un sociālās attīstības13. piecgades plāna (28) vai krāsaino metālu nozares attīstības plāna (2016.–2020. gadam) un citiem politikas virzieniem valsts līmenī un beidzot ar tādiem reģionāliem plāniem kā, piemēram, Šaņdunas provinces valdības paziņojumu par īstenošanas plānu septiņu energoietilpīgo ražošanas nozaru kvalitatīvas attīstības paātrināšanai, ir plaši dokumentēta Komisijas iepriekšējā izmeklēšanā par šo nozari (29). Līdzīgā kārtā Komisija ir sīki dokumentējusi, ka alumīnija nozare gūst labumu no valdības norādījumiem un iejaukšanās attiecībā uz galvenajām izejvielām un izejresursiem, jo īpaši enerģiju (30). Tas pats attiecas uz citiem nozarē īstenotajiem valdības pasākumiem, ar kuru palīdzību notiek iejaukšanās tirgus spēku darbībā, piemēram, cita starpā ar eksportu saistīta politika, krājumu veidošanas politika, ražošanas jaudas palielināšanas politika (31) vai izejresursu nodrošināšana par cenām, kas ir zemākas par tirgus cenām (32).

28

29

30

31

32

| (45) | Kopumā ĶV ir ieviesusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, tostarp pārskatāmā ražojuma izgatavošanā izmantoto galveno izejresursu ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties. |
| --- | --- |

(45)

Kopumā ĶV ir ieviesusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, tostarp pārskatāmā ražojuma izgatavošanā izmantoto galveno izejresursu ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties.

| (46) | Šajā izmeklēšanā nav atklāti pierādījumi tam, ka iepriekš 36. apsvērumā minētā bankrota un īpašuma tiesību aktu diskriminējošā piemērošana vai neatbilstīgā izpilde pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē neietekmētu pārskatāmā ražojuma izgatavotājus alumīnija nozarē. |
| --- | --- |

(46)

Šajā izmeklēšanā nav atklāti pierādījumi tam, ka iepriekš 36. apsvērumā minētā bankrota un īpašuma tiesību aktu diskriminējošā piemērošana vai neatbilstīgā izpilde pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē neietekmētu pārskatāmā ražojuma izgatavotājus alumīnija nozarē.

| (47) | Alumīnija nozari ietekmē arī algu izmaksu kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē, kā minēts arī iepriekš 36. apsvērumā. Šie kropļojumi skar nozari gan tieši (pārskatāmā ražojuma ražošanā vai galveno izejresursu ražošanā), gan netieši (kad nozarei ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma). |
| --- | --- |

(47)

Alumīnija nozari ietekmē arī algu izmaksu kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē, kā minēts arī iepriekš 36. apsvērumā. Šie kropļojumi skar nozari gan tieši (pārskatāmā ražojuma ražošanā vai galveno izejresursu ražošanā), gan netieši (kad nozarei ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma).

| (48) | Šajā izmeklēšanā netika arī iesniegti pierādījumi, kas apliecinātu, ka alumīnija nozari neietekmē arī iepriekš 36. apsvērumā minētā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē. Tādēļ būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi. |
| --- | --- |

(48)

Šajā izmeklēšanā netika arī iesniegti pierādījumi, kas apliecinātu, ka alumīnija nozari neietekmē arī iepriekš 36. apsvērumā minētā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē. Tādēļ būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

| (49) | Visbeidzot, Komisija atgādina, ka pārskatāmā ražojumu ražošanai ir vajadzīgi vairāku veidu izejresursi. Kad pārskatāmā ražojuma ražotāji tos iegādājas vai slēdz līgumus par tiem, cenas, ko viņi maksā (un kas tiek reģistrētas pie izmaksām), ir pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku; tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē; turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs. |
| --- | --- |

(49)

Visbeidzot, Komisija atgādina, ka pārskatāmā ražojumu ražošanai ir vajadzīgi vairāku veidu izejresursi. Kad pārskatāmā ražojuma ražotāji tos iegādājas vai slēdz līgumus par tiem, cenas, ko viņi maksā (un kas tiek reģistrētas pie izmaksām), ir pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku; tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē; turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

| (50) | Rezultātā ne tikai nav pareizi izmantot pārskatāmā ražojuma iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet ir skartas arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.), jo cenu veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta Ziņojuma I un II daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas ir ražoti Ķīnas Tautas Republikā, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. |
| --- | --- |

(50)

Rezultātā ne tikai nav pareizi izmantot pārskatāmā ražojuma iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet ir skartas arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.), jo cenu veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta Ziņojuma I un II daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas ir ražoti Ķīnas Tautas Republikā, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk.

| (51) | Neviena no ieinteresētajām personām nav sniegusi pierādījumus vai argumentus par pretējo. |
| --- | --- |

(51)

Neviena no ieinteresētajām personām nav sniegusi pierādījumus vai argumentus par pretējo.

| (52) | Kopumā pieejamie pierādījumi liecina, ka pārskatāmā ražojuma cenas vai izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, tāpēc ka tās skar būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, noteica normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgajā reprezentatīvajā valstī. |
| --- | --- |

(52)

Kopumā pieejamie pierādījumi liecina, ka pārskatāmā ražojuma cenas vai izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, tāpēc ka tās skar būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. Tāpēc Komisija, kā izklāstīts nākamajā iedaļā, noteica normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgajā reprezentatīvajā valstī.

3.3.2.   Reprezentatīvā valsts

Reprezentatīvā valsts

a)   
  Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (53) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu reprezentatīvās valsts izvēles pamatā bija šādi kritēriji:






  — | līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi (33), izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR, |
| --- | --- | --- |

(53)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu reprezentatīvās valsts izvēles pamatā bija šādi kritēriji:

—

līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi (33), izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR,

33

| — | pārskatāmā ražojuma ražošana minētajā valstī, |
| --- | --- |

—

pārskatāmā ražojuma ražošana minētajā valstī,

| — | attiecīgu datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī, |
| --- | --- |

—

attiecīgu datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī,

| — | ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar atbilstoša līmeņa sociālo un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

—

ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar atbilstoša līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

| (54) | Kā skaidrots 32. un 33. apsvērumā, Komisija ir publicējusi divus paziņojumus par lietas materiāliem attiecībā uz avotiem, kas izmantoti normālās vērtības noteikšanai: pirmo paziņojumu par lietas materiāliem un otro paziņojumu par lietas materiāliem. Otrajā paziņojumā par lietas materiāliem Komisija informēja ieinteresētās personas par savu nodomu par attiecīgo reprezentatīvo valsti šajā lietā izvēlēties Turciju, ja tiktu apstiprināts, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu pastāv nozīmīgi kropļojumi. |
| --- | --- |

(54)

Kā skaidrots 32. un 33. apsvērumā, Komisija ir publicējusi divus paziņojumus par lietas materiāliem attiecībā uz avotiem, kas izmantoti normālās vērtības noteikšanai: pirmo paziņojumu par lietas materiāliem un otro paziņojumu par lietas materiāliem. Otrajā paziņojumā par lietas materiāliem Komisija informēja ieinteresētās personas par savu nodomu par attiecīgo reprezentatīvo valsti šajā lietā izvēlēties Turciju, ja tiktu apstiprināts, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu pastāv nozīmīgi kropļojumi.

b)   
  Līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR un pārskatāmā ražojuma ražošanas apjoms

Līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR un pārskatāmā ražojuma ražošanas apjoms

| (55) | Pirmajā paziņojumā par lietas materiāliem Komisija noteica, ka Armēnija, Brazīlija, Krievija un Turcija ir valstis, par kurām zināms, ka tajās tiek ražots pārskatāmais ražojums, un kuru ekonomiskās attīstības līmenis saskaņā ar Pasaules Bankas datiem ir līdzīgs kā ĶTR, t. i., Pasaules Banka uz nacionālā kopienākuma pamata tās visas PIP laikā klasificē kā valstis ar “vidēji augstiem ienākumiem”. |
| --- | --- |

(55)

Pirmajā paziņojumā par lietas materiāliem Komisija noteica, ka Armēnija, Brazīlija, Krievija un Turcija ir valstis, par kurām zināms, ka tajās tiek ražots pārskatāmais ražojums, un kuru ekonomiskās attīstības līmenis saskaņā ar Pasaules Bankas datiem ir līdzīgs kā ĶTR, t. i., Pasaules Banka uz nacionālā kopienākuma pamata tās visas PIP laikā klasificē kā valstis ar “vidēji augstiem ienākumiem”.

| (56) | Piezīmes par minētajā paziņojumā norādītajām valstīm netika saņemtas. |
| --- | --- |

(56)

Piezīmes par minētajā paziņojumā norādītajām valstīm netika saņemtas.

c)   
  Attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

Attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

| (57) | Attiecībā uz četrām iepriekš 55. apsvērumā minētajām valstīm Komisija papildus pārbaudīja, vai ir publiski pieejami finanšu dati par pārskatāmā ražojuma ražotājiem šajās valstīs. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz četrām iepriekš 55. apsvērumā minētajām valstīm Komisija papildus pārbaudīja, vai ir publiski pieejami finanšu dati par pārskatāmā ražojuma ražotājiem šajās valstīs.

| (58) | Armēnijas gadījumā nebija publiski pieejamu finanšu datu par vienīgo zināmo ražotāju (34). Tā kā ieinteresētās personas nebija iesniegušas piezīmes, Komisija secināja, ka šajā izmeklēšanā Armēniju nevar uzskatīt par attiecīgu reprezentatīvo valsti. |
| --- | --- |

(58)

Armēnijas gadījumā nebija publiski pieejamu finanšu datu par vienīgo zināmo ražotāju (34). Tā kā ieinteresētās personas nebija iesniegušas piezīmes, Komisija secināja, ka šajā izmeklēšanā Armēniju nevar uzskatīt par attiecīgu reprezentatīvo valsti.

34

| (59) | Attiecībā uz Brazīliju Komisija pirmajā paziņojumā par lietas materiāliem identificēja divus MAF ražotājus, proti, Companhia Brasileira de Aluminio (“CBA”) un Novelis do Brasil Ltda (“Novelis”). CBA pārskatīšanas izmeklēšanas periodā strādāja ar zaudējumiem, tāpēc, nosakot PVA izmaksas un peļņu, tas tika izslēgts. Attiecībā uz Novelis, lai gan tā finanšu dati bija pieejami un uzņēmums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija rentabls, Komisija otrajā paziņojumā par lietas materiāliem secināja, ka uzņēmumu nevar ņemt vērā šādu iemeslu dēļ: pirmkārt, Komisija norādīja, ka Brazīlijā notiek antidempinga procedūra attiecībā uz alumīnija ražojumu, tostarp MAF, importu no Ķīnas. No Ķīnas veiktais imports, kas, kā apgalvots, tiek veikts par dempinga cenām, var kropļot Brazīlijas tirgu, piemēram, radot cenu nospiešanu vai radot zaudējumus Brazīlijas alumīnija nozarei; otrkārt, kopējā peļņa, kas uzrādīta Novelis finanšu pārskatā, kurš pieejams Dun and Bradstreet datubāzē, nebija saderīga ar zaudējumus apliecinošajiem finanšu rezultātiem, kas iesniegti Brazīlijas iestāžu veiktajā antidempinga izmeklēšanā, kurā Novelis bija viens no iekšzemes sūdzības iesniedzējiem. Tas radīja nopietnas šaubas par Dun and Bradstreet datubāzē pieejamo Novelis finanšu datu kvalitāti un precizitāti. Turklāt otrajā paziņojumā par lietas materiāliem Komisija uzsvēra, ka Brazīlijā pastāv alumīnija ražojumu eksporta ierobežojumi, proti, eksporta kvota galvenajam mājsaimniecības alumīnija folijas ražošanas izejresursam (alumīnija sakausējumiem) un blakusproduktam (alumīnija lūžņiem). Tāpēc Komisija otrajā paziņojumā par lietas materiāliem secināja, ka Brazīliju nevar uzskatīt par attiecīgu reprezentatīvo valsti. |
| --- | --- |

(59)

Attiecībā uz Brazīliju Komisija pirmajā paziņojumā par lietas materiāliem identificēja divus MAF ražotājus, proti, Companhia Brasileira de Aluminio (“CBA”) un Novelis do Brasil Ltda (“Novelis”). CBA pārskatīšanas izmeklēšanas periodā strādāja ar zaudējumiem, tāpēc, nosakot PVA izmaksas un peļņu, tas tika izslēgts. Attiecībā uz Novelis, lai gan tā finanšu dati bija pieejami un uzņēmums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija rentabls, Komisija otrajā paziņojumā par lietas materiāliem secināja, ka uzņēmumu nevar ņemt vērā šādu iemeslu dēļ: pirmkārt, Komisija norādīja, ka Brazīlijā notiek antidempinga procedūra attiecībā uz alumīnija ražojumu, tostarp MAF, importu no Ķīnas. No Ķīnas veiktais imports, kas, kā apgalvots, tiek veikts par dempinga cenām, var kropļot Brazīlijas tirgu, piemēram, radot cenu nospiešanu vai radot zaudējumus Brazīlijas alumīnija nozarei; otrkārt, kopējā peļņa, kas uzrādīta Novelis finanšu pārskatā, kurš pieejams Dun and Bradstreet datubāzē, nebija saderīga ar zaudējumus apliecinošajiem finanšu rezultātiem, kas iesniegti Brazīlijas iestāžu veiktajā antidempinga izmeklēšanā, kurā Novelis bija viens no iekšzemes sūdzības iesniedzējiem. Tas radīja nopietnas šaubas par Dun and Bradstreet datubāzē pieejamo Novelis finanšu datu kvalitāti un precizitāti. Turklāt otrajā paziņojumā par lietas materiāliem Komisija uzsvēra, ka Brazīlijā pastāv alumīnija ražojumu eksporta ierobežojumi, proti, eksporta kvota galvenajam mājsaimniecības alumīnija folijas ražošanas izejresursam (alumīnija sakausējumiem) un blakusproduktam (alumīnija lūžņiem). Tāpēc Komisija otrajā paziņojumā par lietas materiāliem secināja, ka Brazīliju nevar uzskatīt par attiecīgu reprezentatīvo valsti.

Companhia Brasileira de Aluminio

CBA

Novelis do Brasil Ltda

Novelis

CBA

Novelis

Novelis

Dun and Bradstreet

Novelis

Dun and Bradstreet

Novelis

| (60) | Saistībā ar Krieviju tiek norādīts, ka, lai gan finanšu dati attiecībā uz pirmajā paziņojumā par lietas materiāliem noteiktajiem trim mājsaimniecības alumīnija folijas ražotājiem bija publiski pieejami, Komisija otrajā paziņojumā par lietas materiāliem secināja, ka Krieviju nevar uzskatīt par attiecīgu reprezentatīvo valsti. Šā secinājuma pamatā bija alumīnija eksporta ierobežojumi, dabasgāzes kropļojumi iekšzemes tirgū un apstāklis, ka alumīnija tirgū Krievijā, šķiet, dominē viena uzņēmumu grupa (Rusal), liedzot Krievijas iekšējā tirgū pastāvēt efektīvai konkurencei. |
| --- | --- |

(60)

Saistībā ar Krieviju tiek norādīts, ka, lai gan finanšu dati attiecībā uz pirmajā paziņojumā par lietas materiāliem noteiktajiem trim mājsaimniecības alumīnija folijas ražotājiem bija publiski pieejami, Komisija otrajā paziņojumā par lietas materiāliem secināja, ka Krieviju nevar uzskatīt par attiecīgu reprezentatīvo valsti. Šā secinājuma pamatā bija alumīnija eksporta ierobežojumi, dabasgāzes kropļojumi iekšzemes tirgū un apstāklis, ka alumīnija tirgū Krievijā, šķiet, dominē viena uzņēmumu grupa (Rusal), liedzot Krievijas iekšējā tirgū pastāvēt efektīvai konkurencei.

Rusal

| (61) | Attiecībā uz Turciju tikai par vienu no pirmajā paziņojumā par lietas materiāliem noteiktajiem trim mājsaimniecības alumīnija folijas ražotājiem, proti, Asaş Aluminyum, bija pieejami jaunākie finanšu dati. Tomēr Asaş Aluminyum gūtā peļņa bija tuvu līmenim, kad ražošana notiek aptuveni peļņas un zaudējumu sliekšņa līmenī. Komisija neuzskatīja, ka tik zems peļņas procents ir samērīgs pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā to, ka i) kā noteikts Īstenošanas regulā (ES) 2020/1428, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija štancējumu importam (35), alumīnija štancējumu nozarē Turcijā 2018. gadā sasniegtais peļņas līmenis bija ievērojami augstāks, t. i., 7,3 %, un ii) Savienības ražošanas nozares gūtā peļņa kaitējumu radoša dempinga neesības gadījumā bija 5 % – šis rādītājs tika izmantots sākotnējā izmeklēšanā. Tāpēc Komisija otrajā paziņojumā par lietas materiāliem secināja, ka Asaş Aluminyum finanšu datus nevarēja izmantot par pamatu, lai noteiktu PVA izmaksas un peļņu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, kurā noteikts, ka “saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. |
| --- | --- |

(61)

Attiecībā uz Turciju tikai par vienu no pirmajā paziņojumā par lietas materiāliem noteiktajiem trim mājsaimniecības alumīnija folijas ražotājiem, proti, Asaş Aluminyum, bija pieejami jaunākie finanšu dati. Tomēr Asaş Aluminyum gūtā peļņa bija tuvu līmenim, kad ražošana notiek aptuveni peļņas un zaudējumu sliekšņa līmenī. Komisija neuzskatīja, ka tik zems peļņas procents ir samērīgs pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā to, ka i) kā noteikts Īstenošanas regulā (ES) 2020/1428, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija štancējumu importam (35), alumīnija štancējumu nozarē Turcijā 2018. gadā sasniegtais peļņas līmenis bija ievērojami augstāks, t. i., 7,3 %, un ii) Savienības ražošanas nozares gūtā peļņa kaitējumu radoša dempinga neesības gadījumā bija 5 % – šis rādītājs tika izmantots sākotnējā izmeklēšanā. Tāpēc Komisija otrajā paziņojumā par lietas materiāliem secināja, ka Asaş Aluminyum finanšu datus nevarēja izmantot par pamatu, lai noteiktu PVA izmaksas un peļņu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, kurā noteikts, ka “saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”.

Asaş Aluminyum

Asaş Aluminyum

35

Asaş Aluminyum

| (62) | Visbeidzot, Turcijā nebija mājsaimniecības alumīnija folijas ražotāju, kuru finanšu datus varētu izmantot, lai noteiktu samērīgas PVA izmaksas un peļņu. |
| --- | --- |

(62)

Visbeidzot, Turcijā nebija mājsaimniecības alumīnija folijas ražotāju, kuru finanšu datus varētu izmantot, lai noteiktu samērīgas PVA izmaksas un peļņu.

| (63) | Tāpēc Komisija apsvēra, vai varētu izmantot datus no uzņēmumiem, kas ražo tās pašas vispārīgās kategorijas ražojumus, kurā ietilpst pārskatāmais ražojums. Komisija otrajā paziņojumā par lietas materiāliem secināja, ka alumīnija štancējumu tehniskās īpašības ir ļoti līdzīgas pārskatāmā ražojuma īpašībām un ka tiem ir līdzīgs izejmateriālu sastāvs. Tos abus bieži ražo vieni un tie paši uzņēmumi vai vienas grupas uzņēmumi. Tāpēc Komisija konstatēja, ka šajā gadījumā ir lietderīgi izmantot datus par Turcijas uzņēmumiem, kas darbojas alumīnija štancējumu nozarē. Par pieciem alumīnija štancējumu ražotājiem Turcijā bija pieejami finanšu dati (36), kas aptvēra pusi no pārskatīšanas izmeklēšanas perioda, un šādi dati tika uzskatīti par reprezentatīviem to uzņēmumu stāvoklim, kuri ražo mājsaimniecības alumīnija foliju. Tāpēc, lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu attiecībā uz uzņēmumiem, kas ražo mājsaimniecības alumīnija foliju, tika izmantotas šo piecu uzņēmumu vidējās svērtās PVA izmaksas un peļņa. |
| --- | --- |

(63)

Tāpēc Komisija apsvēra, vai varētu izmantot datus no uzņēmumiem, kas ražo tās pašas vispārīgās kategorijas ražojumus, kurā ietilpst pārskatāmais ražojums. Komisija otrajā paziņojumā par lietas materiāliem secināja, ka alumīnija štancējumu tehniskās īpašības ir ļoti līdzīgas pārskatāmā ražojuma īpašībām un ka tiem ir līdzīgs izejmateriālu sastāvs. Tos abus bieži ražo vieni un tie paši uzņēmumi vai vienas grupas uzņēmumi. Tāpēc Komisija konstatēja, ka šajā gadījumā ir lietderīgi izmantot datus par Turcijas uzņēmumiem, kas darbojas alumīnija štancējumu nozarē. Par pieciem alumīnija štancējumu ražotājiem Turcijā bija pieejami finanšu dati (36), kas aptvēra pusi no pārskatīšanas izmeklēšanas perioda, un šādi dati tika uzskatīti par reprezentatīviem to uzņēmumu stāvoklim, kuri ražo mājsaimniecības alumīnija foliju. Tāpēc, lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu attiecībā uz uzņēmumiem, kas ražo mājsaimniecības alumīnija foliju, tika izmantotas šo piecu uzņēmumu vidējās svērtās PVA izmaksas un peļņa.

36

| (64) | Ieinteresētās personas tika aicinātas sniegt piezīmes par Turcijas kā reprezentatīvās valsts un par piecu alumīnija štancējumu ražotāju kā reprezentatīvās valsts ražotāju atbilstību. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(64)

Ieinteresētās personas tika aicinātas sniegt piezīmes par Turcijas kā reprezentatīvās valsts un par piecu alumīnija štancējumu ražotāju kā reprezentatīvās valsts ražotāju atbilstību. Piezīmes netika saņemtas.

d)   
  Sociālās un vides aizsardzības līmenis

Sociālās un vides aizsardzības līmenis

| (65) | Tā kā, pamatojoties uz visiem šiem faktoriem, tika konstatēts, ka Turcija ir vienīgā pieejamā attiecīgā reprezentatīvā valsts, nebija vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu. |
| --- | --- |

(65)

Tā kā, pamatojoties uz visiem šiem faktoriem, tika konstatēts, ka Turcija ir vienīgā pieejamā attiecīgā reprezentatīvā valsts, nebija vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu.

e)   
  Secinājums par reprezentatīvo valsti

Secinājums par reprezentatīvo valsti

| (66) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto analīzi, Turcija atbilda visiem kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā, un tāpēc tā tika atzīta par attiecīgu reprezentatīvo valsti. |
| --- | --- |

(66)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto analīzi, Turcija atbilda visiem kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā, un tāpēc tā tika atzīta par attiecīgu reprezentatīvo valsti.

3.3.3.   Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai

Avoti, kas izmantoti neizkropļotu izmaksu noteikšanai

| (67) | Komisija pirmajā paziņojumā par lietas materiāliem uzskaitīja ražošanas faktorus, kā izejvielas, enerģiju un darbaspēku, ko izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā, un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes un publiski pieejamu informāciju par neizkropļotu katra minētajā paziņojumā norādītā ražošanas faktora vērtību. |
| --- | --- |

(67)

Komisija pirmajā paziņojumā par lietas materiāliem uzskaitīja ražošanas faktorus, kā izejvielas, enerģiju un darbaspēku, ko izmanto pārskatāmā ražojuma ražošanā, un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes un publiski pieejamu informāciju par neizkropļotu katra minētajā paziņojumā norādītā ražošanas faktora vērtību.

| (68) | Tā kā Ķīnas ražotāji nesadarbojās un neviena ieinteresētā persona nesniedza piezīmes, Komisija pamatojās uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju. Otrajā paziņojumā par lietas materiāliem Komisija atjaunināja to ražošanas faktoru sarakstu, ko izmantoja, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz salīdzinoši pārbaudīto informāciju, kuru sniedza viens no pieprasījuma iesniedzējiem un par kuru saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju un tā kā nebija citas informācijas, tika uzskatīts, ka tam ir ražošanas faktori un tā ražošanas process ir reprezentatīvs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(68)

Tā kā Ķīnas ražotāji nesadarbojās un neviena ieinteresētā persona nesniedza piezīmes, Komisija pamatojās uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju. Otrajā paziņojumā par lietas materiāliem Komisija atjaunināja to ražošanas faktoru sarakstu, ko izmantoja, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz salīdzinoši pārbaudīto informāciju, kuru sniedza viens no pieprasījuma iesniedzējiem un par kuru saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju un tā kā nebija citas informācijas, tika uzskatīts, ka tam ir ražošanas faktori un tā ražošanas process ir reprezentatīvs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem.

| (69) | Komisija otrajā paziņojumā par lietas materiāliem norādīja arī – lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, tā, lai noteiktu, kādas ir neizkropļotas galveno ražošanas faktoru, jo īpaši izejvielu, izmaksas, izmantos Global Trade Atlas (“GTA”) (37). Turklāt Komisija norādīja, ka neizkropļotu darbaspēka (38) un enerģijas (39) izmaksu noteikšanai tā izmantos Turcijas Statistikas institūta sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(69)

Komisija otrajā paziņojumā par lietas materiāliem norādīja arī – lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, tā, lai noteiktu, kādas ir neizkropļotas galveno ražošanas faktoru, jo īpaši izejvielu, izmaksas, izmantos Global Trade Atlas (“GTA”) (37). Turklāt Komisija norādīja, ka neizkropļotu darbaspēka (38) un enerģijas (39) izmaksu noteikšanai tā izmantos Turcijas Statistikas institūta sniegto informāciju.

Global Trade Atlas

GTA

37

38

39

| (70) | Visbeidzot, Komisija norādīja, ka, lai noteiktu PVA izmaksas un peļņu, tā izmantos piecu Turcijas alumīnija štancējumu ražotāju finanšu datus, kā izklāstīts iepriekš 63. apsvērumā. |
| --- | --- |

(70)

Visbeidzot, Komisija norādīja, ka, lai noteiktu PVA izmaksas un peļņu, tā izmantos piecu Turcijas alumīnija štancējumu ražotāju finanšu datus, kā izklāstīts iepriekš 63. apsvērumā.

| (71) | Komisija ietvēra arī izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību, lai aptvertu izmaksas, kas nav iekļautas iepriekš minētajos ražošanas faktoros. Komisija noteica izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu attiecību pret tiešajām izgatavošanas izmaksām, pamatojoties uz iepriekš 68. apsvērumā minētā Savienības ražotāja datiem, kurš sniedza konkrētu informāciju šim nolūkam. Metodika ir pienācīgi izskaidrota tālāk 3.3.4. iedaļā. |
| --- | --- |

(71)

Komisija ietvēra arī izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību, lai aptvertu izmaksas, kas nav iekļautas iepriekš minētajos ražošanas faktoros. Komisija noteica izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu attiecību pret tiešajām izgatavošanas izmaksām, pamatojoties uz iepriekš 68. apsvērumā minētā Savienības ražotāja datiem, kurš sniedza konkrētu informāciju šim nolūkam. Metodika ir pienācīgi izskaidrota tālāk 3.3.4. iedaļā.

3.3.4.   Ražošanas faktori

Ražošanas faktori

| (72) | Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā visu ieinteresēto personu iesniegto un AKP procedūras ietvaros savākto un salīdzinoši pārbaudīto informāciju, ir noteikti turpmāk norādītie ražošanas faktori un to avoti.

  MAF ražošanas faktori









  Ražošanas faktors | Preču kods | Vērtība (RMB) | Vienība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izejvielas |
| Neapstrādāti alumīnija sakausējumi, citādi (“lieti rituļi”) | 7601 20 80 | 14,01 | kg |
| Velmēšanas eļļa | 2710 19 29 | 12,34 | kg |
| Enerģija |
| Elektroenerģija | – | 0,61 | kWh |
| Dabasgāze | 2711 21 00 | 1,97 | m3 |
| Darbaspēks |
| Darbaspēka izmaksas apstrādes rūpniecības nozarē (NACE C.24) | – | 57,59 | stunda uz kg |
| Blakusprodukts |
| Alumīnija lūžņi | 7602 00 19 | 10,63 | kg |

(72)

Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā visu ieinteresēto personu iesniegto un AKP procedūras ietvaros savākto un salīdzinoši pārbaudīto informāciju, ir noteikti turpmāk norādītie ražošanas faktori un to avoti.

MAF ražošanas faktori

MAF ražošanas faktori

Ražošanas faktors

Preču kods

Vērtība (RMB)

Vienība

Izejvielas

Neapstrādāti alumīnija sakausējumi, citādi (“lieti rituļi”)

7601 20 80

14,01

kg

Velmēšanas eļļa

2710 19 29

12,34

kg

Enerģija

Elektroenerģija

–

0,61

kWh

Dabasgāze

2711 21 00

1,97

m3

3

Darbaspēks

Darbaspēka izmaksas apstrādes rūpniecības nozarē (NACE C.24)

NACE

–

57,59

stunda uz kg

Blakusprodukts

Alumīnija lūžņi

7602 00 19

10,63

kg

1.   
  Izejvielas un blakusprodukts

Izejvielas un blakusprodukts

| (73) | Lai noteiktu neizkropļotu cenu izejvielām ar piegādi līdz reprezentatīvās valsts ražotāja rūpnīcas vārtiem, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto importa cenu uz reprezentatīvo valsti CIF līmenī un tai attiecīgā gadījumā pieskaitīja ievedmuitas nodokļus un transporta izmaksas. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 I pielikumā minētajām valstīm, kas nav PTO dalībvalstis (40). |
| --- | --- |

(73)

Lai noteiktu neizkropļotu cenu izejvielām ar piegādi līdz reprezentatīvās valsts ražotāja rūpnīcas vārtiem, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto importa cenu uz reprezentatīvo valsti CIF līmenī un tai attiecīgā gadījumā pieskaitīja ievedmuitas nodokļus un transporta izmaksas. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 I pielikumā minētajām valstīm, kas nav PTO dalībvalstis (40).

GTA

CIF

40

| (74) | Komisija nolēma neņemt vērā importu no ĶTR reprezentatīvajā valstī, jo, kā tā secinājusi iepriekš 3.3.1. iedaļā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu nozīmīgu kropļojumu dēļ nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Ņemot vērā to, ka nav pierādījumu, ka šie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmēja eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka šie kropļojumi ietekmēja eksporta cenas. Šai izslēgšanai nebija būtiskas ietekmes, jo atlikušais imports joprojām bija ievērojams (t. i., 75 000 t folijas izejvielu (stock), 700 000 t velmēšanas eļļas un 161 000 t alumīnija lūžņu). |
| --- | --- |

(74)

Komisija nolēma neņemt vērā importu no ĶTR reprezentatīvajā valstī, jo, kā tā secinājusi iepriekš 3.3.1. iedaļā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu nozīmīgu kropļojumu dēļ nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Ņemot vērā to, ka nav pierādījumu, ka šie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmēja eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka šie kropļojumi ietekmēja eksporta cenas. Šai izslēgšanai nebija būtiskas ietekmes, jo atlikušais imports joprojām bija ievērojams (t. i., 75 000 t folijas izejvielu (stock), 700 000 t velmēšanas eļļas un 161 000 t alumīnija lūžņu).

stock

2.   
  Darbaspēks

Darbaspēks

| (75) | Lai noteiktu darbaspēka izmaksu atsauces vērtību reprezentatīvajā valstī, Komisija izmantoja Turcijas Statistikas institūta publicēto jaunāko statistiku (41). Šis institūts publicē detalizētu informāciju par darbaspēka izmaksām dažādās Turcijas ekonomikas nozarēs. Komisija noteica atsauces vērtību, pamatojoties uz darbaspēka izmaksām stundā 2016. gadā (42) saimnieciskajai darbībai C.24, t. i., metālu ražošanai (43), saskaņā ar NACE 2. red. klasifikāciju. Lai atspoguļotu izmaksas PIP laikā, ērtības tika papildus koriģētas atbilstoši inflācijai, izmantojot iekšzemes ražotāju cenu indeksu (44). |
| --- | --- |

(75)

Lai noteiktu darbaspēka izmaksu atsauces vērtību reprezentatīvajā valstī, Komisija izmantoja Turcijas Statistikas institūta publicēto jaunāko statistiku (41). Šis institūts publicē detalizētu informāciju par darbaspēka izmaksām dažādās Turcijas ekonomikas nozarēs. Komisija noteica atsauces vērtību, pamatojoties uz darbaspēka izmaksām stundā 2016. gadā (42) saimnieciskajai darbībai C.24, t. i., metālu ražošanai (43), saskaņā ar NACE 2. red. klasifikāciju. Lai atspoguļotu izmaksas PIP laikā, ērtības tika papildus koriģētas atbilstoši inflācijai, izmantojot iekšzemes ražotāju cenu indeksu (44).

41

42

43

NACE

44

3.   
  Elektroenerģija

Elektroenerģija

| (76) | Turcijas Statistikas institūts publicē elektroenerģijas cenu rūpnieciskajiem lietotājiem Turcijā (45). Komisija izmantoja datus, kas aptver PIP, par elektroenerģijas cenām kurušos par kWh rūpnieciskajiem lietotājiem attiecīgajā patēriņa diapazonā. |
| --- | --- |

(76)

Turcijas Statistikas institūts publicē elektroenerģijas cenu rūpnieciskajiem lietotājiem Turcijā (45). Komisija izmantoja datus, kas aptver PIP, par elektroenerģijas cenām kurušos par kWh rūpnieciskajiem lietotājiem attiecīgajā patēriņa diapazonā.

45

4.   
  Dabasgāze

Dabasgāze

| (77) | Turcijas Statistikas institūts publicē dabasgāzes cenu rūpnieciskajiem lietotājiem Turcijā (46). Komisija izmantoja datus, kas aptver PIP, par rūpnieciskās gāzes cenām kurušos par m3 attiecīgajā patēriņa diapazonā. |
| --- | --- |

(77)

Turcijas Statistikas institūts publicē dabasgāzes cenu rūpnieciskajiem lietotājiem Turcijā (46). Komisija izmantoja datus, kas aptver PIP, par rūpnieciskās gāzes cenām kurušos par m3 attiecīgajā patēriņa diapazonā.

46

3

5.   
  Izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņa

Izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņa

| (78) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Turklāt, lai aptvertu izmaksas, kas nav ietvertas minētajos ražošanas faktoros, ir nepieciešams noteikt izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību. |
| --- | --- |

(78)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Turklāt, lai aptvertu izmaksas, kas nav ietvertas minētajos ražošanas faktoros, ir nepieciešams noteikt izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību.

| (79) | Lai noteiktu neizkropļotu izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību un ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus. Tādējādi, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju sniegtajiem Savienības ražotāju datiem, Komisija noteica izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu un tiešo izgatavošanas izmaksu attiecību. Pēc tam, lai iegūtu neizkropļotu izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību, šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajai tiešo izgatavošanas izmaksu vērtībai. |
| --- | --- |

(79)

Lai noteiktu neizkropļotu izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību un ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus. Tādējādi, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju sniegtajiem Savienības ražotāju datiem, Komisija noteica izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu un tiešo izgatavošanas izmaksu attiecību. Pēc tam, lai iegūtu neizkropļotu izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību, šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajai tiešo izgatavošanas izmaksu vērtībai.

| (80) | Kā skaidrots iepriekš 63. apsvērumā, lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu, Komisija izmantoja jaunākos pieejamos finanšu datus par pieciem Turcijas uzņēmumiem, kuri otrajā paziņojumā par lietas materiāliem bija noteikti kā aktīvi un rentabli tās pašas vispārīgās kategorijas ražojuma, t. i., alumīnija štancējumu, ražotāji. Tika izmantoti no Dun and Bradstreet (47) datubāzes izgūti finanšu dati par šādiem pieciem uzņēmumiem:






  1) | Eksal Aluminyum Kalip Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi (2020. finanšu gads); |
| --- | --- | --- |

(80)

Kā skaidrots iepriekš 63. apsvērumā, lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu, Komisija izmantoja jaunākos pieejamos finanšu datus par pieciem Turcijas uzņēmumiem, kuri otrajā paziņojumā par lietas materiāliem bija noteikti kā aktīvi un rentabli tās pašas vispārīgās kategorijas ražojuma, t. i., alumīnija štancējumu, ražotāji. Tika izmantoti no Dun and Bradstreet (47) datubāzes izgūti finanšu dati par šādiem pieciem uzņēmumiem:

Dun and Bradstreet

47

1)

Eksal Aluminyum Kalip Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi (2020. finanšu gads);

Eksal Aluminyum Kalip Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi

| 2) | Okyanus Aluminyum Sanayi Ticaret Anonim Sirketi (2020. finanšu gads); |
| --- | --- |

2)

Okyanus Aluminyum Sanayi Ticaret Anonim Sirketi (2020. finanšu gads);

Okyanus Aluminyum Sanayi Ticaret Anonim Sirketi

| 3) | Cuhadaroglu Metal Sanayi Ve Pazarlama Anonim Sirketi (2020. finanšu gads); |
| --- | --- |

3)

Cuhadaroglu Metal Sanayi Ve Pazarlama Anonim Sirketi (2020. finanšu gads);

Cuhadaroglu Metal Sanayi Ve Pazarlama Anonim Sirketi

| 4) | P.M.S. Metal Profil Aluminyum Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi (2020. finanšu gads); |
| --- | --- |

4)

P.M.S. Metal Profil Aluminyum Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi (2020. finanšu gads);

P.M.S. Metal Profil Aluminyum Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi

| 5) | Cansan Aluminyum Profil Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi (2019. finanšu gads). |
| --- | --- |

5)

Cansan Aluminyum Profil Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi (2019. finanšu gads).

Cansan Aluminyum Profil Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi

3.3.5.   Normālās vērtības aprēķins

Normālās vērtības aprēķins

| (81) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica normālo vērtību EXW līmenī. |
| --- | --- |

(81)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica normālo vērtību EXW līmenī.

EXW

| (82) | Vispirms Komisija noteica neizkropļotas izgatavošanas izmaksas. Kā minēts 68. apsvērumā, tā kā neviens Ķīnas ražotājs nesadarbojās, Komisija izmantoja informāciju, ko par katra faktora (izejvielu un darbaspēka) izmantošanu pārskatāmā ražojuma ražošanai bija sniedzis viens no pieprasījuma iesniedzējiem. Šie patēriņa apjomi tika pārbaudīti AKP procesā. Komisija reizināja izmantošanas koeficientus ar neizkropļotām vienības izmaksām reprezentatīvajā valstī, kā tās aprakstītas iepriekš 3.3.4. iedaļā. |
| --- | --- |

(82)

Vispirms Komisija noteica neizkropļotas izgatavošanas izmaksas. Kā minēts 68. apsvērumā, tā kā neviens Ķīnas ražotājs nesadarbojās, Komisija izmantoja informāciju, ko par katra faktora (izejvielu un darbaspēka) izmantošanu pārskatāmā ražojuma ražošanai bija sniedzis viens no pieprasījuma iesniedzējiem. Šie patēriņa apjomi tika pārbaudīti AKP procesā. Komisija reizināja izmantošanas koeficientus ar neizkropļotām vienības izmaksām reprezentatīvajā valstī, kā tās aprakstītas iepriekš 3.3.4. iedaļā.

| (83) | Pēc neizkropļotu izgatavošanas izmaksu noteikšanas Komisija tām pieskaitīja izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas un amortizāciju, kā skaidrots 78. apsvērumā, lai iegūtu neizkropļotas ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(83)

Pēc neizkropļotu izgatavošanas izmaksu noteikšanas Komisija tām pieskaitīja izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas un amortizāciju, kā skaidrots 78. apsvērumā, lai iegūtu neizkropļotas ražošanas izmaksas.

| (84) | Ražošanas izmaksām, kas noteiktas iepriekšējā apsvērumā aprakstītajā kārtībā, Komisija piemēroja piecu reprezentatīvās valsts uzņēmumu PVA izmaksas un peļņu. PVA izmaksas, izteiktas procentos no pārdoto preču izmaksām (“PPI”) un piemērotas neizkropļotām ražošanas izmaksām, sasniedza 14,1 %. Peļņa, izteikta procentos no PPI un piemērota neizkropļotām ražošanas izmaksām, sasniedza 7,1 %. |
| --- | --- |

(84)

Ražošanas izmaksām, kas noteiktas iepriekšējā apsvērumā aprakstītajā kārtībā, Komisija piemēroja piecu reprezentatīvās valsts uzņēmumu PVA izmaksas un peļņu. PVA izmaksas, izteiktas procentos no pārdoto preču izmaksām (“PPI”) un piemērotas neizkropļotām ražošanas izmaksām, sasniedza 14,1 %. Peļņa, izteikta procentos no PPI un piemērota neizkropļotām ražošanas izmaksām, sasniedza 7,1 %.

| (85) | Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica normālo vērtību EXW līmenī. |
| --- | --- |

(85)

Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica normālo vērtību EXW līmenī.

EXW

3.4.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (86) | Ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotājs nesadarbojās, eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika noteiktas, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tādējādi eksporta cenas tika balstītas uz CIF cenām, kas reģistrētas Eurostat un koriģētas EXW līmenī. No CIF eksporta cenas tika atskaitītas jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas, kā arī iekšzemes transporta izmaksas Ķīnā. Ķīnas iekšzemes un starptautiskā transporta izmaksu pamatā bija informācija, ko pārskatīšanas pieprasījumā sniedza pieprasījuma iesniedzēji un kas tika atzīta par atbilstošu transporta izmaksām, kuras aprēķinātas, izmantojot ārējas (Pasaules Bankas un ESAO) datubāzes. |
| --- | --- |

(86)

Ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotājs nesadarbojās, eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika noteiktas, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tādējādi eksporta cenas tika balstītas uz CIF cenām, kas reģistrētas Eurostat un koriģētas EXW līmenī. No CIF eksporta cenas tika atskaitītas jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas, kā arī iekšzemes transporta izmaksas Ķīnā. Ķīnas iekšzemes un starptautiskā transporta izmaksu pamatā bija informācija, ko pārskatīšanas pieprasījumā sniedza pieprasījuma iesniedzēji un kas tika atzīta par atbilstošu transporta izmaksām, kuras aprēķinātas, izmantojot ārējas (Pasaules Bankas un ESAO) datubāzes.

CIF

Eurostat

EXW

CIF

3.5.   Salīdzinājums un dempinga starpība

Salīdzinājums un dempinga starpība

| (87) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteikto normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, kas iepriekš aprakstītajā kārtībā tika noteikta EXW līmenī. |
| --- | --- |

(87)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteikto normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, kas iepriekš aprakstītajā kārtībā tika noteikta EXW līmenī.

EXW

| (88) | Tādējādi konstatētā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, PIP laikā bija 72,2 %. |
| --- | --- |

(88)

Tādējādi konstatētā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, PIP laikā bija 72,2 %.

CIF

3.6.   Secinājums

Secinājums

| (89) | Komisija secināja, ka pārskatāmā ražojuma eksports uz Savienību no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām tika veikts par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(89)

Komisija secināja, ka pārskatāmā ražojuma eksports uz Savienību no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām tika veikts par dempinga cenām.

4.   Dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi zaudētu spēku

Dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi zaudētu spēku

| (90) | Pēc konstatējuma par dempinga esību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku. Tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā, citu tirgu pieejamība un Ķīnas eksporta cenu prakse, kā arī Savienības tirgus pievilcīgums. Tiek atgādināts, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju un ĶV nesadarbošanās dēļ analīze tika veikta, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz pārskatīšanas pieprasījumu, GTA statistiku un publiski pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

(90)

Pēc konstatējuma par dempinga esību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku. Tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā, citu tirgu pieejamība un Ķīnas eksporta cenu prakse, kā arī Savienības tirgus pievilcīgums. Tiek atgādināts, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju un ĶV nesadarbošanās dēļ analīze tika veikta, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz pārskatīšanas pieprasījumu, GTA statistiku un publiski pieejamo informāciju.

GTA

4.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

| (91) | Lai analizētu ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Ķīnas Tautas Republikā un ņemot vērā ĶV un Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, Komisija paļāvās uz informāciju, ko pārskatīšanas pieprasījumā sniedza pieprasījuma iesniedzējs, un uz publiski pieejamo informāciju, kas izklāstīta nākamajos apsvērumos. |
| --- | --- |

(91)

Lai analizētu ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Ķīnas Tautas Republikā un ņemot vērā ĶV un Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, Komisija paļāvās uz informāciju, ko pārskatīšanas pieprasījumā sniedza pieprasījuma iesniedzējs, un uz publiski pieejamo informāciju, kas izklāstīta nākamajos apsvērumos.

| (92) | Izmeklēšana parādīja, ka straujās izaugsmes dēļ laikposmā no 2005. līdz 2015. gadam Ķīnas alumīnija nozarē ir vispārējs jaudas pārpalikums (48). Tas konkrēti attiecas arī uz MAF nozari (49). Saskaņā ar CRU sniegto informāciju aptuveni 8 % no kopējā alumīnija folijas ražošanas apjoma tiek izmantoti MAF ražošanai (50). Pamatojoties uz to, MAF ražošanas jauda Ķīnā ievērojami pārsniedz pašreizējo ražošanas apjomu, tāpēc Ķīnas ražotāji ir ļoti atkarīgi no eksporta. Ķīnas mājsaimniecības folijas patēriņš 2020. gadā bija aptuveni 250 000 t, savukārt ražošanas apjoms tika lēsts aptuveni 308 000 t apmērā un ražošanas jauda – aptuveni 360 000 t apmērā. Tas nozīmē, ka Ķīnas neizmantotā jauda 2020. gadā sasniedza aptuveni 52 000 t jeb 65 % no MAF patēriņa Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, proti, no aptuveni 80 000 t. |
| --- | --- |

(92)

Izmeklēšana parādīja, ka straujās izaugsmes dēļ laikposmā no 2005. līdz 2015. gadam Ķīnas alumīnija nozarē ir vispārējs jaudas pārpalikums (48). Tas konkrēti attiecas arī uz MAF nozari (49). Saskaņā ar CRU sniegto informāciju aptuveni 8 % no kopējā alumīnija folijas ražošanas apjoma tiek izmantoti MAF ražošanai (50). Pamatojoties uz to, MAF ražošanas jauda Ķīnā ievērojami pārsniedz pašreizējo ražošanas apjomu, tāpēc Ķīnas ražotāji ir ļoti atkarīgi no eksporta. Ķīnas mājsaimniecības folijas patēriņš 2020. gadā bija aptuveni 250 000 t, savukārt ražošanas apjoms tika lēsts aptuveni 308 000 t apmērā un ražošanas jauda – aptuveni 360 000 t apmērā. Tas nozīmē, ka Ķīnas neizmantotā jauda 2020. gadā sasniedza aptuveni 52 000 t jeb 65 % no MAF patēriņa Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, proti, no aptuveni 80 000 t.

48

49

CRU

50

| (93) | Jaudas pārpalikumu Ķīnā apstiprina Šanhajas pašvaldības Ekonomikas un informācijas komisijas sniegtā publiski pieejamā informācija, kurā norādīts, ka Ķīnā ir radīta pat jauna alumīnija folijas jauda un ka šāda jauna ražošanas jauda 2020. gadā sasniedza rekordaugstu līmeni – 1,65 miljonus tonnu (51). Pieņemot, ka aplēstie 8 % no šīs kopējās jaudas (t. i., 132 000 t) tiktu izmantoti MAF vajadzībām, kopējās MAF ražošanas jaudas pieaugums vien veidotu vairāk nekā 150 % no patēriņa Savienībā. |
| --- | --- |

(93)

Jaudas pārpalikumu Ķīnā apstiprina Šanhajas pašvaldības Ekonomikas un informācijas komisijas sniegtā publiski pieejamā informācija, kurā norādīts, ka Ķīnā ir radīta pat jauna alumīnija folijas jauda un ka šāda jauna ražošanas jauda 2020. gadā sasniedza rekordaugstu līmeni – 1,65 miljonus tonnu (51). Pieņemot, ka aplēstie 8 % no šīs kopējās jaudas (t. i., 132 000 t) tiktu izmantoti MAF vajadzībām, kopējās MAF ražošanas jaudas pieaugums vien veidotu vairāk nekā 150 % no patēriņa Savienībā.

51

| (94) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda un jauda joprojām tiek palielināta. Ja pasākumi zaudētu spēku, šo neizmantoto jaudu varētu izmantot eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(94)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda un jauda joprojām tiek palielināta. Ja pasākumi zaudētu spēku, šo neizmantoto jaudu varētu izmantot eksportam uz Savienību.

4.2.   Pieprasījums Ķīnas iekšzemes tirgū un citos trešo valstu tirgos

Pieprasījums Ķīnas iekšzemes tirgū un citos trešo valstu tirgos

| (95) | Ķīnas ražotāju nesadarbošanās dēļ nav pieejama informācija par Ķīnas MAF iekšzemes tirgu, un pieprasījuma iesniedzēji aplēsa iekšzemes patēriņu, pamatojoties uz CRU datiem. Tas liecina, ka kopējais patēriņš Ķīnā ir ievērojami mazāks par uzstādīto jaudu, tāpēc ražotāji Ķīnā ir atkarīgi no eksporta tirgiem. Pēdējos gados (no 2017. līdz 2020. gadam) Ķīnā ir novērots stabils pieprasījuma pieaugums par aptuveni 3 % gadā (t. i., aptuveni 8 000 t gadā), savukārt neizmantotā jauda 2020. gadā veidoja 52 000 t. Tāpēc pieprasījums nav tāds, lai varētu absorbēt kopējo neizmantoto jaudu Ķīnā. |
| --- | --- |

(95)

Ķīnas ražotāju nesadarbošanās dēļ nav pieejama informācija par Ķīnas MAF iekšzemes tirgu, un pieprasījuma iesniedzēji aplēsa iekšzemes patēriņu, pamatojoties uz CRU datiem. Tas liecina, ka kopējais patēriņš Ķīnā ir ievērojami mazāks par uzstādīto jaudu, tāpēc ražotāji Ķīnā ir atkarīgi no eksporta tirgiem. Pēdējos gados (no 2017. līdz 2020. gadam) Ķīnā ir novērots stabils pieprasījuma pieaugums par aptuveni 3 % gadā (t. i., aptuveni 8 000 t gadā), savukārt neizmantotā jauda 2020. gadā veidoja 52 000 t. Tāpēc pieprasījums nav tāds, lai varētu absorbēt kopējo neizmantoto jaudu Ķīnā.

CRU

| (96) | Komisija analizēja arī situāciju citu trešo valstu tirgos un to spēju absorbēt palielinātu MAF eksportu no Ķīnas. PIP laikā Ķīnas ražotāji veica eksportu uz vairākām citām trešām valstīm, un galvenie eksporta galamērķi bija Taizeme, Indija, Dienvidkoreja, Indonēzija un Japāna, kas PIP laikā veidoja gandrīz 40 % no visa eksporta apjoma no Ķīnas. |
| --- | --- |

(96)

Komisija analizēja arī situāciju citu trešo valstu tirgos un to spēju absorbēt palielinātu MAF eksportu no Ķīnas. PIP laikā Ķīnas ražotāji veica eksportu uz vairākām citām trešām valstīm, un galvenie eksporta galamērķi bija Taizeme, Indija, Dienvidkoreja, Indonēzija un Japāna, kas PIP laikā veidoja gandrīz 40 % no visa eksporta apjoma no Ķīnas.

| (97) | Pret ĶTR izcelsmes MAF eksportu ir spēkā vesela virkne tirdzniecības aizsardzības pasākumu un citu importa ierobežojumu. Saskaņā ar Global Trade Alert (52), PTO (53) un pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju (54) tirdzniecības aizsardzības pasākumi ir spēkā Argentīnā (antidempings), Indijā (antidempings), Meksikā (antidempings), Turcijā (antidempings), Amerikas Savienotajās Valstīs (antidempings un antisubsidēšana) un Indonēzijā (aizsardzība). Minētie pasākumi liecina, ka Ķīnas ražotāju piekļuve šiem tirgiem ir ierobežota, un tāpēc maz ticams, ka tuvākajā nākotnē eksports uz šiem tirgiem būtiski palielināsies. |
| --- | --- |

(97)

Pret ĶTR izcelsmes MAF eksportu ir spēkā vesela virkne tirdzniecības aizsardzības pasākumu un citu importa ierobežojumu. Saskaņā ar Global Trade Alert (52), PTO (53) un pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju (54) tirdzniecības aizsardzības pasākumi ir spēkā Argentīnā (antidempings), Indijā (antidempings), Meksikā (antidempings), Turcijā (antidempings), Amerikas Savienotajās Valstīs (antidempings un antisubsidēšana) un Indonēzijā (aizsardzība). Minētie pasākumi liecina, ka Ķīnas ražotāju piekļuve šiem tirgiem ir ierobežota, un tāpēc maz ticams, ka tuvākajā nākotnē eksports uz šiem tirgiem būtiski palielināsies.

Global Trade Alert

52

53

54

| (98) | Viens importētājs apgalvoja, ka pieprasījuma pieaugums Āzijas Klusā okeāna reģionā un zemākas transporta izmaksas salīdzinājumā ar izmaksām, kas radušās, eksportējot uz Savienības tirgu, nozīmētu, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu ekonomiski izdevīgāk eksportēt MAF uz Āzijas Klusā okeāna reģionu, nevis uz Savienības tirgu, pat neraugoties uz dažās no šīm valstīm spēkā esošajiem tirdzniecības aizsardzības pasākumiem un citiem tirdzniecības šķēršļiem. |
| --- | --- |

(98)

Viens importētājs apgalvoja, ka pieprasījuma pieaugums Āzijas Klusā okeāna reģionā un zemākas transporta izmaksas salīdzinājumā ar izmaksām, kas radušās, eksportējot uz Savienības tirgu, nozīmētu, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu ekonomiski izdevīgāk eksportēt MAF uz Āzijas Klusā okeāna reģionu, nevis uz Savienības tirgu, pat neraugoties uz dažās no šīm valstīm spēkā esošajiem tirdzniecības aizsardzības pasākumiem un citiem tirdzniecības šķēršļiem.

| (99) | Alumīnija folijas eksports uz lielākajiem pieciem Ķīnas eksporta tirgiem no 2017. gada līdz PIP palielinājās par 34 %. Tomēr Komisija uzskatīja, ka, lai gan pieprasījums Ķīnā un tās kaimiņvalstīs pēdējos gados ir palielinājies, joprojām ir pieejama ievērojama neizmantotā jauda, kas liecina, ka šis pieprasījuma pieaugums, neraugoties uz zemākām ar šādu eksportu saistītām transporta izmaksām, domājams, neabsorbēs pieejamo neizmantoto jaudu. |
| --- | --- |

(99)

Alumīnija folijas eksports uz lielākajiem pieciem Ķīnas eksporta tirgiem no 2017. gada līdz PIP palielinājās par 34 %. Tomēr Komisija uzskatīja, ka, lai gan pieprasījums Ķīnā un tās kaimiņvalstīs pēdējos gados ir palielinājies, joprojām ir pieejama ievērojama neizmantotā jauda, kas liecina, ka šis pieprasījuma pieaugums, neraugoties uz zemākām ar šādu eksportu saistītām transporta izmaksām, domājams, neabsorbēs pieejamo neizmantoto jaudu.

| (100) | Tādējādi, ja pasākumi zaudētu spēku un piekļūt Savienības tirgum būtu iespējams bez būtiskiem ierobežojumiem, liela daļa neizmantotās jaudas, visticamāk, tiktu izmantota, lai palielinātu eksporta apjomu o Ķīnas uz Savienību. |
| --- | --- |

(100)

Tādējādi, ja pasākumi zaudētu spēku un piekļūt Savienības tirgum būtu iespējams bez būtiskiem ierobežojumiem, liela daļa neizmantotās jaudas, visticamāk, tiktu izmantota, lai palielinātu eksporta apjomu o Ķīnas uz Savienību.

4.3.   Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu prakse citu trešo valstu tirgos

Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu prakse citu trešo valstu tirgos

| (101) | Komisija uzskatīja, ka cenu līmenis citu trešo valstu tirgos būtu saprātīgs rādītājs iespējamu turpmāko cenu praksei Savienības tirgū. Tāpēc Komisija analizēja no Ķīnas uz tās svarīgākajiem eksporta tirgiem, proti, Taizemi, Indiju, Dienvidkoreju, Indonēziju un Japānu, veiktā eksporta cenu līmeni PIP laikā. Kā skaidrots 102. apsvērumā, šajā analīzē atklājās, ka eksporta cenas uz šīm valstīm bija zemākas par eksporta cenām uz Savienību. Turklāt, ņemot vērā ievērojamās dempinga starpības, kas konstatētas eksportam uz Savienību PIP laikā, nebija iemesla secināt, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, eksporta cenas uz Savienību vairs nebūtu dempinga līmenī. |
| --- | --- |

(101)

Komisija uzskatīja, ka cenu līmenis citu trešo valstu tirgos būtu saprātīgs rādītājs iespējamu turpmāko cenu praksei Savienības tirgū. Tāpēc Komisija analizēja no Ķīnas uz tās svarīgākajiem eksporta tirgiem, proti, Taizemi, Indiju, Dienvidkoreju, Indonēziju un Japānu, veiktā eksporta cenu līmeni PIP laikā. Kā skaidrots 102. apsvērumā, šajā analīzē atklājās, ka eksporta cenas uz šīm valstīm bija zemākas par eksporta cenām uz Savienību. Turklāt, ņemot vērā ievērojamās dempinga starpības, kas konstatētas eksportam uz Savienību PIP laikā, nebija iemesla secināt, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, eksporta cenas uz Savienību vairs nebūtu dempinga līmenī.

4.4.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (102) | Kā izklāstīts 119. un 120. apsvērumā, eksports no Ķīnas uz Savienību tika veikts gan saskaņā ar procedūru “ievešana pārstrādei” (galvenokārt), nepiemērojot antidempinga pasākumus vai muitas nodokļus, gan saskaņā ar parasto muitas režīmu. Komisija uzskatīja, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, imports, kas tiek veikts saskaņā ar parasto muitas režīmu, visticamāk, palielinātos un galu galā ievērojami pārsniegtu importu, kurš tiek veikts saskaņā ar procedūru “ievešana pārstrādei”. Tā pamatā ir fakts, ka pirms antidempinga maksājumu noteikšanas ievērojamam importa apjomam tika piemērots parastais muitas režīms un ka Savienības tirgus, kā izklāstīts 103. apsvērumā, ir viens no lielākajiem tirgiem pasaulē un spēj vismaz daļēji absorbēt ievērojamo neizmantoto jaudu, kas pieejama Ķīnā. Tāpēc cenas importam, kas tiek veikts saskaņā ar parasto importa režīmu, tika uzskatītas par piemērotu atsauces vērtību, lai noteiktu, vai Savienības tirgus cenu līmeņa ziņā ir pievilcīgs importam no Ķīnas. Pamatojoties uz to, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika konstatēts, ka cenu līmenis Ķīnas eksportam uz Savienību vidēji bija par 7 % augstāks nekā vidējā cena uz citiem Ķīnas galvenajiem eksporta tirgiem (neskaitot antidempinga maksājumu). Tas liecināja, ka Savienības tirgus cenu ziņā ir pievilcīgs, jo tas ir ienesīgāks. |
| --- | --- |

(102)

Kā izklāstīts 119. un 120. apsvērumā, eksports no Ķīnas uz Savienību tika veikts gan saskaņā ar procedūru “ievešana pārstrādei” (galvenokārt), nepiemērojot antidempinga pasākumus vai muitas nodokļus, gan saskaņā ar parasto muitas režīmu. Komisija uzskatīja, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, imports, kas tiek veikts saskaņā ar parasto muitas režīmu, visticamāk, palielinātos un galu galā ievērojami pārsniegtu importu, kurš tiek veikts saskaņā ar procedūru “ievešana pārstrādei”. Tā pamatā ir fakts, ka pirms antidempinga maksājumu noteikšanas ievērojamam importa apjomam tika piemērots parastais muitas režīms un ka Savienības tirgus, kā izklāstīts 103. apsvērumā, ir viens no lielākajiem tirgiem pasaulē un spēj vismaz daļēji absorbēt ievērojamo neizmantoto jaudu, kas pieejama Ķīnā. Tāpēc cenas importam, kas tiek veikts saskaņā ar parasto importa režīmu, tika uzskatītas par piemērotu atsauces vērtību, lai noteiktu, vai Savienības tirgus cenu līmeņa ziņā ir pievilcīgs importam no Ķīnas. Pamatojoties uz to, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika konstatēts, ka cenu līmenis Ķīnas eksportam uz Savienību vidēji bija par 7 % augstāks nekā vidējā cena uz citiem Ķīnas galvenajiem eksporta tirgiem (neskaitot antidempinga maksājumu). Tas liecināja, ka Savienības tirgus cenu ziņā ir pievilcīgs, jo tas ir ienesīgāks.

| (103) | Savienības alumīnija folijas tirgus aiz Ķīnas ir otrais lielākais pasaulē, veidojot 15 % no pasaules pieprasījuma (55). Tāpēc Savienība, ņemot vērā tās lielumu, ir pievilcīga arī Ķīnas MAF ražotājiem. |
| --- | --- |

(103)

Savienības alumīnija folijas tirgus aiz Ķīnas ir otrais lielākais pasaulē, veidojot 15 % no pasaules pieprasījuma (55). Tāpēc Savienība, ņemot vērā tās lielumu, ir pievilcīga arī Ķīnas MAF ražotājiem.

55

| (104) | Turklāt, kā skaidrots 2. un 3. apsvērumā, iepriekš Ķīnas ražotāji eksportētāji atkārtoti piekļuva Savienības tirgum, izmantojot apiešanas praksi, proti, eksportējot nedaudz pārveidotu ražojumu un organizējot montāžas operācijas Taizemē, ar vienu vienīgu mērķi izvairīties no spēkā esošajiem antidempinga maksājumiem. Apiešanas prakse apliecina, ka Ķīnas ražotāji ir ļoti ieinteresēti piekļūt Savienības tirgum bez ierobežojumiem, un tādējādi apliecina arī Savienības tirgus pievilcīgumu šiem ražotājiem. |
| --- | --- |

(104)

Turklāt, kā skaidrots 2. un 3. apsvērumā, iepriekš Ķīnas ražotāji eksportētāji atkārtoti piekļuva Savienības tirgum, izmantojot apiešanas praksi, proti, eksportējot nedaudz pārveidotu ražojumu un organizējot montāžas operācijas Taizemē, ar vienu vienīgu mērķi izvairīties no spēkā esošajiem antidempinga maksājumiem. Apiešanas prakse apliecina, ka Ķīnas ražotāji ir ļoti ieinteresēti piekļūt Savienības tirgum bez ierobežojumiem, un tādējādi apliecina arī Savienības tirgus pievilcīgumu šiem ražotājiem.

| (105) | Tāpēc Komisija secināja, ka tad, ja pašlaik spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku, Ķīnas ražotāji eksportētāji, iespējams, novirzītu eksportu uz Savienību par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(105)

Tāpēc Komisija secināja, ka tad, ja pašlaik spēkā esošie pasākumi zaudētu spēku, Ķīnas ražotāji eksportētāji, iespējams, novirzītu eksportu uz Savienību par dempinga cenām.

4.5.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

| (106) | Izmeklēšana parādīja, ka Ķīna turpināja eksportēt ražojumus uz Savienības tirgu par dempinga cenām un, ja pasākumi zaudētu spēku, Ķīnas MAF ražotāju eksportētāju negodīgā cenu noteikšanas prakse, visticamāk, turpinātos plašākā mērogā. |
| --- | --- |

(106)

Izmeklēšana parādīja, ka Ķīna turpināja eksportēt ražojumus uz Savienības tirgu par dempinga cenām un, ja pasākumi zaudētu spēku, Ķīnas MAF ražotāju eksportētāju negodīgā cenu noteikšanas prakse, visticamāk, turpinātos plašākā mērogā.

| (107) | Eksporta cenas uz citiem galvenajiem Ķīnas eksporta tirgiem ir pat zemākas nekā eksporta cenas uz Savienību, un vairākās citās jurisdikcijās ir spēkā vairāki tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret MAF eksportu no Ķīnas, kas apstiprina Ķīnas ražotāju eksportētāju negodīgo cenu noteikšanas praksi. |
| --- | --- |

(107)

Eksporta cenas uz citiem galvenajiem Ķīnas eksporta tirgiem ir pat zemākas nekā eksporta cenas uz Savienību, un vairākās citās jurisdikcijās ir spēkā vairāki tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret MAF eksportu no Ķīnas, kas apstiprina Ķīnas ražotāju eksportētāju negodīgo cenu noteikšanas praksi.

| (108) | Turklāt Komisija atklāja citus rādītājus, kas liecina, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, dempings, visticamāk, turpinātos, piemēram, lielo neizmantoto MAF ražošanas jaudu Ķīnā un Savienības tirgus pievilcīgumu cenu līmeņa un lieluma ziņā. Tajā pašā laikā šķiet, ka Ķīnas iekšzemes tirgus un citi trešo valstu tirgi nespēj absorbēt ievērojamo neizmantoto jaudu, kas pastāv Ķīnā un kas tādējādi būtu pieejama eksportam uz Savienību, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(108)

Turklāt Komisija atklāja citus rādītājus, kas liecina, ka tad, ja pasākumi zaudētu spēku, dempings, visticamāk, turpinātos, piemēram, lielo neizmantoto MAF ražošanas jaudu Ķīnā un Savienības tirgus pievilcīgumu cenu līmeņa un lieluma ziņā. Tajā pašā laikā šķiet, ka Ķīnas iekšzemes tirgus un citi trešo valstu tirgi nespēj absorbēt ievērojamo neizmantoto jaudu, kas pastāv Ķīnā un kas tādējādi būtu pieejama eksportam uz Savienību, ja pasākumi zaudētu spēku.

| (109) | Tādējādi Komisija secināja, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, ir liela iespējamība, ka dempings turpinātos. |
| --- | --- |

(109)

Tādējādi Komisija secināja, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, ir liela iespējamība, ka dempings turpinātos.

5.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

5.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (110) | Līdzīgo ražojumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izgatavoja seši ražotāji Savienībā. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(110)

Līdzīgo ražojumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izgatavoja seši ražotāji Savienībā. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (111) | Tika noteikts, ka kopējais ražošanas apjoms Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 39 460 t. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz pārbaudītajām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem un aplēstajiem datiem, ko sniedza izlasē neiekļautie ražotāji un pieprasījuma iesniedzēji (56). Kā norādīts 11. apsvērumā, trīs izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas apjoms pārsniedza 80 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(111)

Tika noteikts, ka kopējais ražošanas apjoms Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 39 460 t. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz pārbaudītajām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem un aplēstajiem datiem, ko sniedza izlasē neiekļautie ražotāji un pieprasījuma iesniedzēji (56). Kā norādīts 11. apsvērumā, trīs izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas apjoms pārsniedza 80 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

56

5.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (112) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pašu saražoto ražojumu pārdošanas apjomu, kas paredzēts Savienības tirgum, importa apjomu, kas iegūts, izmantojot Eurostat statistikas datus, un nedaudz pārveidota pārskatāmā ražojuma importu, kas veikts no ĶTR, apejot ierobežojumus, un ko dalībvalstis reģistrējušas saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu e(“14. panta 6. punkta datubāze”) (57). |
| --- | --- |

(112)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pašu saražoto ražojumu pārdošanas apjomu, kas paredzēts Savienības tirgum, importa apjomu, kas iegūts, izmantojot Eurostat statistikas datus, un nedaudz pārveidota pārskatāmā ražojuma importu, kas veikts no ĶTR, apejot ierobežojumus, un ko dalībvalstis reģistrējušas saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu e(“14. panta 6. punkta datubāze”) (57).

Eurostat

57

| (113) | Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā (t)
   (58) | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā | 74 030 | 72 074 | 74 356 | 80 065 |
| Indekss | 100 | 97 | 100 | 108 |
| Avots: | Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze, izlasē iekļauto un izlasē neiekļauto Savienības ražotāju sniegtā informācija, Savienības ražotāju apvienības sniegtā informācija. |

(113)

Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā (t)
   (58)

Patēriņš Savienībā (t)

58

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Kopējais patēriņš Savienībā

74 030

72 074

74 356

80 065

Indekss

100

97

100

108

Avots:

Avots:

Eurostat, 14. panta 6. punkta datubāze, izlasē iekļauto un izlasē neiekļauto Savienības ražotāju sniegtā informācija, Savienības ražotāju apvienības sniegtā informācija.

Eurostat

| (114) | Kopumā visā attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās. No 2017. līdz 2019. gadam patēriņš saglabājās relatīvi stabils, taču pārskatīšanas izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu un 2017. gadu tas palielinājās par 8 %. |
| --- | --- |

(114)

Kopumā visā attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās. No 2017. līdz 2019. gadam patēriņš saglabājās relatīvi stabils, taču pārskatīšanas izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu un 2017. gadu tas palielinājās par 8 %.

5.3.   Imports no ĶTR

Imports no ĶTR

5.3.1.   Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļa

Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļa

| (115) | Kā minēts 112. apsvērumā, Komisija noteica importa apjomu no ĶTR, pamatojoties uz Eurostat statistiku un no 14. panta 6. punkta datubāzes iegūto informāciju. Tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz 113. apsvērumā norādīto patēriņu Savienībā. |
| --- | --- |

(115)

Kā minēts 112. apsvērumā, Komisija noteica importa apjomu no ĶTR, pamatojoties uz Eurostat statistiku un no 14. panta 6. punkta datubāzes iegūto informāciju. Tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz 113. apsvērumā norādīto patēriņu Savienībā.

Eurostat

| (116) | Importam no ĶTR bija šāda dinamika:

  2. tabula


  Importa apjoms (t) un tirgus daļa | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no ĶTR (59) (t) | 2 103 | 2 071 | 2 242 | 1 588 |
| Indekss | 100 | 98 | 107 | 76 |
| Tirgus daļa (%) | 2,8 | 2,9 | 3,0 | 2,0 |
| Indekss | 100 | 101 | 106 | 70 |
| Avots: | Eurostat un 14. panta 6. punkta datubāze. |

(116)

Importam no ĶTR bija šāda dinamika:

2. tabula

2. tabula

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Importa apjoms no ĶTR (59) (t)

59

2 103

2 071

2 242

1 588

Indekss

Indekss

100

100

98

98

107

107

76

76

Tirgus daļa (%)

2,8

2,9

3,0

2,0

Indekss

Indekss

100

100

101

101

106

106

70

70

Avots:

Avots:

Eurostat un 14. panta 6. punkta datubāze.

Eurostat

| (117) | Pārskatāmā ražojuma imports no attiecīgās valsts 2017.–2019. gadā palielinājās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās. Kopumā imports no attiecīgās valsts laikposmā no 2017. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās par 24 %. Importa no ĶTR tirgus daļa laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam saglabājās stabila un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par aptuveni 1 procentpunktu, lai gan importa apjoms absolūtā izteiksmē samazinājās vēl nozīmīgāk. |
| --- | --- |

(117)

Pārskatāmā ražojuma imports no attiecīgās valsts 2017.–2019. gadā palielinājās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās. Kopumā imports no attiecīgās valsts laikposmā no 2017. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās par 24 %. Importa no ĶTR tirgus daļa laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam saglabājās stabila un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par aptuveni 1 procentpunktu, lai gan importa apjoms absolūtā izteiksmē samazinājās vēl nozīmīgāk.

| (118) | Tomēr šī norise būtu jāskata, ņemot vērā, ka tajā pašā periodā ievērojami pieaudzis ražojuma no Taizemes imports, kas veikts, apejot ierobežojumus, kā izklāstīts 131. un 133. apsvērumā. |
| --- | --- |

(118)

Tomēr šī norise būtu jāskata, ņemot vērā, ka tajā pašā periodā ievērojami pieaudzis ražojuma no Taizemes imports, kas veikts, apejot ierobežojumus, kā izklāstīts 131. un 133. apsvērumā.

| (119) | Pārskatāmo ražojumu importē no ĶTR saskaņā ar parasto režīmu, kā arī saskaņā ar procedūru “ievešana pārstrādei”. |
| --- | --- |

(119)

Pārskatāmo ražojumu importē no ĶTR saskaņā ar parasto režīmu, kā arī saskaņā ar procedūru “ievešana pārstrādei”.

| (120) | Importam no ĶTR parastajā režīmā un procedūrā “ievešana pārstrādei” bija šāda dinamika:

  3. tabula


  Importa apjoms (t) no ĶTR parastajā režīmā un procedūrā “ievešana pārstrādei” | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no ĶTR parastajā režīmā (t) | 861 | 934 | 1 124 | 249 |
| Indekss | 100 | 109 | 131 | 29 |
| Tirgus daļa (%) | 1,2 | 1,3 | 1,5 | 0,3 |
| Indekss | 100 | 112 | 130 | 27 |
| Importa apjoms no ĶTR procedūrā “ievešana pārstrādei” (t) | 1 243 | 1 136 | 1 118 | 1 339 |
| Indekss | 100 | 91 | 90 | 108 |
| Tirgus daļa (%) | 1,7 | 1,6 | 1,5 | 1,7 |
| Indekss | 100 | 94 | 90 | 100 |
| Avots: | Eurostat un 14. panta 6. punkta datubāze. |

(120)

Importam no ĶTR parastajā režīmā un procedūrā “ievešana pārstrādei” bija šāda dinamika:

3. tabula

3. tabula

Importa apjoms (t) no ĶTR parastajā režīmā un procedūrā “ievešana pārstrādei”

Importa apjoms (t) no ĶTR parastajā režīmā un procedūrā “ievešana pārstrādei”

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Importa apjoms no ĶTR parastajā režīmā (t)

861

934

1 124

249

Indekss

Indekss

100

100

109

109

131

131

29

29

Tirgus daļa (%)

1,2

1,3

1,5

0,3

Indekss

100

112

130

27

Importa apjoms no ĶTR procedūrā “ievešana pārstrādei” (t)

1 243

1 136

1 118

1 339

Indekss

Indekss

100

100

91

91

90

90

108

108

Tirgus daļa (%)

1,7

1,6

1,5

1,7

Indekss

Indekss

100

100

94

94

90

90

100

100

Avots:

Avots:

Eurostat un 14. panta 6. punkta datubāze.

| (121) | Saskaņā ar parasto režīmu veiktā importa apjomi laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam palielinājās par 31 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ievērojami samazinājās, kā rezultātā laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam tirgus daļa palielinājās no 1,2 % līdz 1,5 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās līdz 0,3 %. Saskaņā ar procedūru “ievešana pārstrādei” veiktajam importam bija pretēja tendence, proti, 2017.–2019. gadā tas samazinājās par 10 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās par 20 %. Tādējādi kopumā attiecīgajā periodā saskaņā ar procedūru “ievešana pārstrādei” veiktā importa apjomi palielinājās par 8 %, taču, vienlaikus palielinoties patēriņam, neieguva tirgus daļu, kas kopumā saglabājās 1,7 % apmērā. |
| --- | --- |

(121)

Saskaņā ar parasto režīmu veiktā importa apjomi laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam palielinājās par 31 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ievērojami samazinājās, kā rezultātā laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam tirgus daļa palielinājās no 1,2 % līdz 1,5 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās līdz 0,3 %. Saskaņā ar procedūru “ievešana pārstrādei” veiktajam importam bija pretēja tendence, proti, 2017.–2019. gadā tas samazinājās par 10 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās par 20 %. Tādējādi kopumā attiecīgajā periodā saskaņā ar procedūru “ievešana pārstrādei” veiktā importa apjomi palielinājās par 8 %, taču, vienlaikus palielinoties patēriņam, neieguva tirgus daļu, kas kopumā saglabājās 1,7 % apmērā.

5.3.2.   Cenas importam no ĶTR un cenu samazinājums

Cenas importam no ĶTR un cenu samazinājums

| (122) | Importa no ĶTR vidējai cenai bija šāda dinamika:

  4. tabula


  Importa cenas (EUR/t) | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cenas importam no ĶTR parastajā režīmā | 2 573 | 2 509 | 2 609 | 2 737 |
| Indekss | 100 | 97 | 101 | 106 |
| Cenas importam no ĶTR procedūrā “ievešana pārstrādei” | 2 152 | 2 312 | 2 329 | 2 277 |
| Indekss | 100 | 107 | 108 | 106 |
| Cenas importam no ĶTR (visi muitas režīmi) | 2 179 | 2 373 | 2 450 | 2 351 |
| Indekss | 100 | 109 | 112 | 108 |
| Avots: | Eurostat un 14. panta 6. punkta datubāze. |

(122)

Importa no ĶTR vidējai cenai bija šāda dinamika:

4. tabula

4. tabula

Importa cenas (EUR/t)

Importa cenas (EUR/t)

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Cenas importam no ĶTR parastajā režīmā

2 573

2 509

2 609

2 737

Indekss

Indekss

100

100

97

97

101

101

106

106

Cenas importam no ĶTR procedūrā “ievešana pārstrādei”

2 152

2 312

2 329

2 277

Indekss

Indekss

100

100

107

107

108

108

106

106

Cenas importam no ĶTR (visi muitas režīmi)

2 179

2 373

2 450

2 351

Indekss

Indekss

100

100

109

109

112

112

108

108

Avots:

Avots:

Eurostat un 14. panta 6. punkta datubāze.

Eurostat

| (123) | Kopumā gan parastā muitas režīma, gan procedūras “ievešana pārstrādei” gadījumā vidējās cenas importam no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %. Importa cenas (visi muitas režīmi) IP laikā saglabājās zemākas par Savienības ražotāju cenām (9. tabula). |
| --- | --- |

(123)

Kopumā gan parastā muitas režīma, gan procedūras “ievešana pārstrādei” gadījumā vidējās cenas importam no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %. Importa cenas (visi muitas režīmi) IP laikā saglabājās zemākas par Savienības ražotāju cenām (9. tabula).

| (124) | Vidējā saskaņā ar parasto režīmu laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam veiktā importa cena saglabājās relatīvi stabila un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās par 5 procentpunktiem, savukārt vidējā saskaņā ar režīmu “ievešana pārstrādei” veiktā importa cena līdz 2019. gadam pastāvīgi palielinājās un tad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par 2 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(124)

Vidējā saskaņā ar parasto režīmu laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam veiktā importa cena saglabājās relatīvi stabila un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās par 5 procentpunktiem, savukārt vidējā saskaņā ar režīmu “ievešana pārstrādei” veiktā importa cena līdz 2019. gadam pastāvīgi palielinājās un tad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par 2 procentpunktiem.

| (125) | Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, Komisija noteica cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  1) | vidējo svērto Savienības ražotāju pārdošanas cenu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģēta EXW līmenī; un |
| --- | --- | --- |

(125)

Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, Komisija noteica cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

1)

vidējo svērto Savienības ražotāju pārdošanas cenu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģēta EXW līmenī; un

EXW

| 2) | no Eurostat iegūtās atbilstošās pārskatāmā ražojuma vidējās svērtās no ĶTR parastajā režīmā veiktā importa cenas, kas noteiktas CIF līmenī, ieskaitot antidempinga maksājumu, ar atbilstīgām korekcijām, kas izdarītas atbilstoši muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām. Citas informācijas nebija, tādēļ tika lēsts, ka šīs izmaksas ir 1 % no CIF vērtības. |
| --- | --- |

2)

no Eurostat iegūtās atbilstošās pārskatāmā ražojuma vidējās svērtās no ĶTR parastajā režīmā veiktā importa cenas, kas noteiktas CIF līmenī, ieskaitot antidempinga maksājumu, ar atbilstīgām korekcijām, kas izdarītas atbilstoši muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām. Citas informācijas nebija, tādēļ tika lēsts, ka šīs izmaksas ir 1 % no CIF vērtības.

Eurostat

CIF

CIF

| (126) | Salīdzinājuma rezultāts neuzrādīja cenu samazinājumu. |
| --- | --- |

(126)

Salīdzinājuma rezultāts neuzrādīja cenu samazinājumu.

| (127) | Tomēr sīkāka analīze par katru importa režīmu atklāja, ka tā importa cenas, kas veikts saskaņā ar procedūru “ievešana pārstrādei”, bija vidēji par 7,2 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Kā izklāstīts 173. apsvērumā, šā importa cenu līmenis tika uzskatīts par spēcīgu rādītāju turpmāko cenu līmenim Savienībā bez antidempinga maksājumiem. |
| --- | --- |

(127)

Tomēr sīkāka analīze par katru importa režīmu atklāja, ka tā importa cenas, kas veikts saskaņā ar procedūru “ievešana pārstrādei”, bija vidēji par 7,2 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Kā izklāstīts 173. apsvērumā, šā importa cenu līmenis tika uzskatīts par spēcīgu rādītāju turpmāko cenu līmenim Savienībā bez antidempinga maksājumiem.

| (128) | Turklāt, ņemot vērā visa no Ķīnas veiktā importa vidējo cenu neatkarīgi no importa režīma bez antidempinga maksājumu piemērošanas, tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas bija vidēji par 4,2 % zemāks nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Līdzīgi, kā minēts iepriekš, arī šīs cenas tika uzskatītas par saprātīgu rādītāju turpmāko iespējamo cenu līmeņiem, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(128)

Turklāt, ņemot vērā visa no Ķīnas veiktā importa vidējo cenu neatkarīgi no importa režīma bez antidempinga maksājumu piemērošanas, tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas bija vidēji par 4,2 % zemāks nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Līdzīgi, kā minēts iepriekš, arī šīs cenas tika uzskatītas par saprātīgu rādītāju turpmāko iespējamo cenu līmeņiem, ja pasākumi tiktu atcelti.

| (129) | Turklāt Komisija ņēma vērā arī cenu līmeņus importam, kas tika veikts no Taizemes, apejot ierobežojumus, jo šo importu faktiski veica Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri vienkārši izvairījās no spēkā esošajiem antidempinga maksājumiem, kas noteikti Ķīnas izcelsmes importam. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka šis imports (ar atbilstīgām korekcijām, kas izdarītas atbilstoši muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām) pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika veikts par cenām, kas bija vidēji par 3,5 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(129)

Turklāt Komisija ņēma vērā arī cenu līmeņus importam, kas tika veikts no Taizemes, apejot ierobežojumus, jo šo importu faktiski veica Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri vienkārši izvairījās no spēkā esošajiem antidempinga maksājumiem, kas noteikti Ķīnas izcelsmes importam. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka šis imports (ar atbilstīgām korekcijām, kas izdarītas atbilstoši muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām) pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika veikts par cenām, kas bija vidēji par 3,5 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

5.3.3.   Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR

Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR

| (130) | Pārskatāmais ražojums tika importēts galvenokārt no tādām citām trešām valstīm kā Armēnijas, Taizemes un Turcijas. |
| --- | --- |

(130)

Pārskatāmais ražojums tika importēts galvenokārt no tādām citām trešām valstīm kā Armēnijas, Taizemes un Turcijas.

| (131) | Importa apjomam no citām trešām valstīm, tirgus daļai un cenu tendencēm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  5. tabula


  Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR











  Valsts | | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Armēnija | Apjoms (t) | 14 164 | 19 278 | 18 373 | 17 257 |
| | Indekss | 100 | 136 | 130 | 122 |
| | Tirgus daļa (%) | 19 | 27 | 25 | 22 |
| | Indekss | 100 | 140 | 129 | 113 |
| | Vidējā cena | 2 804 | 2 895 | 2 730 | 2 533 |
| | Indekss | 100 | 103 | 97 | 90 |
| Taizeme | Apjoms (t) | 28 | 1 027 | 2 659 | 6 820 |
| | Indekss | 100 | 3 693 | 9 565 | 24 534 |
| | Tirgus daļa (%) | 0,04 | 1,4 | 4 | 9 |
| | Indekss | 100 | 3 793 | 9 364 | 22 685 |
| | Vidējā cena | 2 337 | 2 544 | 2 426 | 2 381 |
| | Indekss | 100 | 109 | 104 | 102 |
| Turcija | Apjoms (t) | 16 221 | 15 289 | 17 565 | 18 103 |
| | Indekss | 100 | 94 | 108 | 112 |
| | Tirgus daļa (%) | 22 | 21 | 24 | 23 |
| | Indekss | 100 | 97 | 108 | 103 |
| | Vidējā cena | 2 878 | 2 952 | 2 828 | 2 601 |
| | Indekss | 100 | 103 | 98 | 90 |
| Pārējā pasaule | Apjoms (t) | 3 407 | 2 539 | 1 968 | 558 |
| | Indekss | 100 | 75 | 58 | 16 |
| | Tirgus daļa (%) | 5 | 4 | 3 | 1 |
| | Indekss | 100 | 77 | 58 | 15 |
| | Vidējā cena | 2 751 | 2 928 | 2 918 | 3 117 |
| | Indekss | 100 | 106 | 106 | 113 |
| Visas trešās valstis kopā, izņemot ĶTR | Apjoms (t) | 33 820 | 38 133 | 40 564 | 42 738 |
| | Indekss | 100 | 113 | 120 | 126 |
| | Tirgus daļa (%) | 46 | 53 | 55 | 53 |
| | Indekss | 100 | 116 | 119 | 117 |
| | Vidējā cena | 2 834 | 2 910 | 2 764 | 2 545 |
| | Indekss | 100 | 103 | 98 | 90 |
| Trešās valstis kopā, izņemot Taizemi un ĶTR | Apjoms (t) | 33 792 | 37 106 | 37 905 | 35 918 |
| | Indekss | 100 | 110 | 112 | 106 |
| | Tirgus daļa (%) | 46 | 51 | 51 | 45 |
| | Indekss | 100 | 113 | 112 | 98 |
| | Vidējā cena | 2 834 | 2 921 | 2 785 | 2 576 |
| | Indekss | 100 | 103 | 98 | 91 |
| Avots: | Eurostat. |

(131)

Importa apjomam no citām trešām valstīm, tirgus daļai un cenu tendencēm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

5. tabula

5. tabula

Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR

Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR

Valsts

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Armēnija

Apjoms (t)

14 164

19 278

18 373

17 257

Indekss

Indekss

100

100

136

136

130

130

122

122

Tirgus daļa (%)

19

27

25

22

Indekss

Indekss

100

100

140

140

129

129

113

113

Vidējā cena

2 804

2 895

2 730

2 533

Indekss

Indekss

100

100

103

103

97

97

90

90

Taizeme

Apjoms (t)

28

1 027

2 659

6 820

Indekss

Indekss

100

100

3 693

3 693

9 565

9 565

24 534

24 534

Tirgus daļa (%)

0,04

1,4

4

9

Indekss

Indekss

100

100

3 793

3 793

9 364

9 364

22 685

22 685

Vidējā cena

2 337

2 544

2 426

2 381

Indekss

Indekss

100

100

109

109

104

104

102

102

Turcija

Apjoms (t)

16 221

15 289

17 565

18 103

Indekss

Indekss

100

100

94

94

108

108

112

112

Tirgus daļa (%)

22

21

24

23

Indekss

Indekss

100

100

97

97

108

108

103

103

Vidējā cena

2 878

2 952

2 828

2 601

Indekss

Indekss

100

100

103

103

98

98

90

90

Pārējā pasaule

Apjoms (t)

3 407

2 539

1 968

558

Indekss

Indekss

100

100

75

75

58

58

16

16

Tirgus daļa (%)

5

4

3

1

Indekss

Indekss

100

100

77

77

58

58

15

15

Vidējā cena

2 751

2 928

2 918

3 117

Indekss

Indekss

100

100

106

106

106

106

113

113

Visas trešās valstis kopā, izņemot ĶTR

Apjoms (t)

33 820

38 133

40 564

42 738

Indekss

Indekss

100

100

113

113

120

120

126

126

Tirgus daļa (%)

46

53

55

53

Indekss

Indekss

100

100

116

116

119

119

117

117

Vidējā cena

2 834

2 910

2 764

2 545

Indekss

Indekss

100

100

103

103

98

98

90

90

Trešās valstis kopā, izņemot Taizemi un ĶTR

Apjoms (t)

33 792

37 106

37 905

35 918

Indekss

Indekss

100

100

110

110

112

112

106

106

Tirgus daļa (%)

46

51

51

45

Indekss

Indekss

100

100

113

113

112

112

98

98

Vidējā cena

2 834

2 921

2 785

2 576

Indekss

Indekss

100

100

103

103

98

98

91

91

Avots:

Avots:

Eurostat.

| (132) | Attiecīgajā periodā imports no citām trešām valstīm palielinājās par aptuveni 9 000 t, t. i., par 26 %, tātad straujāk, nekā Savienībā pieauga patēriņš, kā dēļ tirgus daļa palielinājās no 46 % līdz 53 %. |
| --- | --- |

(132)

Attiecīgajā periodā imports no citām trešām valstīm palielinājās par aptuveni 9 000 t, t. i., par 26 %, tātad straujāk, nekā Savienībā pieauga patēriņš, kā dēļ tirgus daļa palielinājās no 46 % līdz 53 %.

| (133) | Tomēr 76 % no šā palielinājuma (6 792 t) veidoja imports no Taizemes, kas veikts, kā izklāstīts 3. apsvērumā, apejot spēkā esošos galīgos antidempinga pasākumus, kuri noteikti importam no Ķīnas, un tāpēc tas jāuzskata par importu no Ķīnas. |
| --- | --- |

(133)

Tomēr 76 % no šā palielinājuma (6 792 t) veidoja imports no Taizemes, kas veikts, kā izklāstīts 3. apsvērumā, apejot spēkā esošos galīgos antidempinga pasākumus, kuri noteikti importam no Ķīnas, un tāpēc tas jāuzskata par importu no Ķīnas.

| (134) | Kā parādīts 5. tabulā, lai gan imports no citām trešām valstīm, izņemot Taizemi, attiecīgajā periodā palielinājās par 6 % (2 126 t) (lēnāk nekā patēriņš Savienībā), imports no Taizemes palielinājās vairākus tūkstošus reižu, kā rezultātā tirgus daļa palielinājās no 0 % līdz 9 %. Citu trešo valstu imports, neskaitot Taizemi, zaudēja tirgus daļu, jo īpaši laikposmā no 2019. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam, kad Taizemes tirgus daļas pieaugums bija visievērojamākais (+ 5 procentpunkti). |
| --- | --- |

(134)

Kā parādīts 5. tabulā, lai gan imports no citām trešām valstīm, izņemot Taizemi, attiecīgajā periodā palielinājās par 6 % (2 126 t) (lēnāk nekā patēriņš Savienībā), imports no Taizemes palielinājās vairākus tūkstošus reižu, kā rezultātā tirgus daļa palielinājās no 0 % līdz 9 %. Citu trešo valstu imports, neskaitot Taizemi, zaudēja tirgus daļu, jo īpaši laikposmā no 2019. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam, kad Taizemes tirgus daļas pieaugums bija visievērojamākais (+ 5 procentpunkti).

| (135) | Tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā cenu līmenis importam no Taizemes bija vidēji par 3,5 % zemāks nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, kā skaidrots iepriekš 129. apsvērumā, savukārt cenas importam no citām trešām valstīm, izņemot Taizemi, atbilda Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. |
| --- | --- |

(135)

Tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā cenu līmenis importam no Taizemes bija vidēji par 3,5 % zemāks nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, kā skaidrots iepriekš 129. apsvērumā, savukārt cenas importam no citām trešām valstīm, izņemot Taizemi, atbilda Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām.

5.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

5.4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (136) | Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika novērtēts, izvērtējot visus tos ekonomiskos rādītājus, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(136)

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika novērtēts, izvērtējot visus tos ekonomiskos rādītājus, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (137) | Kā minēts 11. apsvērumā, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota atlase. |
| --- | --- |

(137)

Kā minēts 11. apsvērumā, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tika izmantota atlase.

| (138) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas izklāstīti izlasē iekļauto ražotāju atbildēs uz antidempinga anketas jautājumiem, kā arī makroekonomiskajiem datiem, kurus sniedza izlasē neiekļautie ražotāji un Savienības ražotāju apvienība un kuri tika salīdzināti ar pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Šie dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abas datu kopas tika atzītas par Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim reprezentatīvām. |
| --- | --- |

(138)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas izklāstīti izlasē iekļauto ražotāju atbildēs uz antidempinga anketas jautājumiem, kā arī makroekonomiskajiem datiem, kurus sniedza izlasē neiekļautie ražotāji un Savienības ražotāju apvienība un kuri tika salīdzināti ar pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Šie dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abas datu kopas tika atzītas par Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim reprezentatīvām.

| (139) | Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(139)

Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

| (140) | Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(140)

Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

5.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

5.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (141) | Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika:

  6. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (t) | 41 387 | 35 173 | 36 292 | 39 460 |
| Indekss | 100 | 85 | 88 | 95 |
| Ražošanas jauda (t) | 52 900 | 47 600 | 48 100 | 50 750 |
| Indekss | 100 | 90 | 91 | 96 |
| Jaudas izmantojums (%) | 78,2 | 73,9 | 75,5 | 77,8 |
| Indekss | 100 | 94 | 96 | 99 |
| Avots: | izlasē iekļauto un izlasē neiekļauto Savienības ražotāju sniegtā informācija, Savienības ražotāju apvienību sniegtā informācija. |

(141)

Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika:

6. tabula

6. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Ražošanas apjoms (t)

41 387

35 173

36 292

39 460

Indekss

Indekss

100

100

85

85

88

88

95

95

Ražošanas jauda (t)

52 900

47 600

48 100

50 750

Indekss

Indekss

100

100

90

90

91

91

96

96

Jaudas izmantojums (%)

78,2

73,9

75,5

77,8

Indekss

Indekss

100

100

94

94

96

96

99

99

Avots:

Avots:

izlasē iekļauto un izlasē neiekļauto Savienības ražotāju sniegtā informācija, Savienības ražotāju apvienību sniegtā informācija.

| (142) | Lai gan patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %, kā minēts 113. apsvērumā, līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms 2017.–2018. gadā samazinājās par 15 %, pēc tam attiecīgā perioda atlikušajā daļā tas nedaudz atguvās, visā attiecīgajā periodā rezultātā radot 5 % samazinājumu. Tāpēc patēriņa pieaugums Savienībā nav devis labumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(142)

Lai gan patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %, kā minēts 113. apsvērumā, līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms 2017.–2018. gadā samazinājās par 15 %, pēc tam attiecīgā perioda atlikušajā daļā tas nedaudz atguvās, visā attiecīgajā periodā rezultātā radot 5 % samazinājumu. Tāpēc patēriņa pieaugums Savienībā nav devis labumu Savienības ražošanas nozarei.

| (143) | Ražošanas apjoma samazinājums daļēji skaidrojams ar Savienības ražošanas nozares pārstrukturēšanas procesiem, kas tika veikti, lai atgūtos no kaitējuma, kas nodarīts iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (no 2013. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 30. septembrim), un daļēji ar pieaugošo negodīgo konkurenci, kuru Savienības ražošanas nozarei radīja pārskatāmā ražojuma imports, kas tika veikts no Taizemes, apejot ierobežojumus. Kā skaidrots 132. apsvērumā, importa apjoma pieaugums no trešām valstīm galvenokārt skaidrojams ar to, ka no Taizemes tika importēts vairāk MAF, apejot ierobežojumus. |
| --- | --- |

(143)

Ražošanas apjoma samazinājums daļēji skaidrojams ar Savienības ražošanas nozares pārstrukturēšanas procesiem, kas tika veikti, lai atgūtos no kaitējuma, kas nodarīts iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (no 2013. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 30. septembrim), un daļēji ar pieaugošo negodīgo konkurenci, kuru Savienības ražošanas nozarei radīja pārskatāmā ražojuma imports, kas tika veikts no Taizemes, apejot ierobežojumus. Kā skaidrots 132. apsvērumā, importa apjoma pieaugums no trešām valstīm galvenokārt skaidrojams ar to, ka no Taizemes tika importēts vairāk MAF, apejot ierobežojumus.

5.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (144) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  7. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t) | 38 107 | 31 871 | 31 550 | 35 739 |
| Indekss | 100 | 84 | 83 | 94 |
| Tirgus daļa (%) | 51 | 44 | 42 | 45 |
| Indekss | 100 | 86 | 82 | 87 |
| Avots: | pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija, izlasē iekļauto un izlasē neiekļauto Savienības ražotāju sniegtā informācija. |

(144)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

7. tabula

7. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t)

38 107

31 871

31 550

35 739

Indekss

Indekss

100

100

84

84

83

83

94

94

Tirgus daļa (%)

51

44

42

45

Indekss

Indekss

100

100

86

86

82

82

87

87

Avots:

Avots:

pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija, izlasē iekļauto un izlasē neiekļauto Savienības ražotāju sniegtā informācija.

| (145) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. Līdz 2019. gadam tas pastāvīgi samazinājās (par 17 %) un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā daļēji atguvās, palielinoties par 11 procentpunktiem. Tomēr šis pieaugums neatbilda patēriņa pieaugumam Savienībā, kā rezultātā kopumā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 51 % 2017. gadā līdz 45 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (mīnus 6 procentpunkti), savukārt tirgus daļa, ko veido imports no Taizemes, kas tika veikts, apejot ierobežojumus, tajā pašā periodā palielinājās par 9 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(145)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. Līdz 2019. gadam tas pastāvīgi samazinājās (par 17 %) un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā daļēji atguvās, palielinoties par 11 procentpunktiem. Tomēr šis pieaugums neatbilda patēriņa pieaugumam Savienībā, kā rezultātā kopumā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 51 % 2017. gadā līdz 45 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (mīnus 6 procentpunkti), savukārt tirgus daļa, ko veido imports no Taizemes, kas tika veikts, apejot ierobežojumus, tajā pašā periodā palielinājās par 9 procentpunktiem.

5.4.2.3.   Izaugsme

| (146) | Lai gan patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 6 %, un tā rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 13 %. Tāpēc attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē izaugsmes nebija. |
| --- | --- |

(146)

Lai gan patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 6 %, un tā rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 13 %. Tāpēc attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē izaugsmes nebija.

5.4.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

| (147) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  8. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits (pilnslodzes ekvivalents) | 394 | 356 | 359 | 378 |
| Indekss | 100 | 90 | 91 | 96 |
| Ražīgums (vienība/darbinieks) | 105 | 99 | 101 | 104 |
| Indekss | 100 | 94 | 96 | 99 |
| Avots: | pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija, izlasē iekļauto un izlasē neiekļauto Savienības ražotāju sniegtā informācija. |

(147)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

8. tabula

8. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Darbinieku skaits (pilnslodzes ekvivalents)

394

356

359

378

Indekss

Indekss

100

100

90

90

91

91

96

96

Ražīgums (vienība/darbinieks)

105

99

101

104

Indekss

Indekss

100

100

94

94

96

96

99

99

Avots:

Avots:

pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija, izlasē iekļauto un izlasē neiekļauto Savienības ražotāju sniegtā informācija.

| (148) | No 2017. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam darbinieku skaits Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 4 %. Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgumam, ko mērī kā saražoto apjomu (tonnās) uz vienu darbinieku, līdz 2019. gadam bija tāda pati tendence, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pēc ražošanas un pārdošanas apjoma pieauguma tas atguvās, kā skaidrots iepriekš 142. un 145. apsvērumā. |
| --- | --- |

(148)

No 2017. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam darbinieku skaits Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 4 %. Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgumam, ko mērī kā saražoto apjomu (tonnās) uz vienu darbinieku, līdz 2019. gadam bija tāda pati tendence, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pēc ražošanas un pārdošanas apjoma pieauguma tas atguvās, kā skaidrots iepriekš 142. un 145. apsvērumā.

| (149) | Darbinieku skaita samazinājums ir saistīts ar ražošanas apjoma sarukšanu, kas arī ir saistīta ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazināšanos. |
| --- | --- |

(149)

Darbinieku skaita samazinājums ir saistīts ar ražošanas apjoma sarukšanu, kas arī ir saistīta ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazināšanos.

5.4.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (150) | Komisija 89. apsvērumā secināja, ka dempings no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās. Tādējādi Komisija arī secināja, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, ir liela iespējamība, ka dempings no ĶTR turpinātos. |
| --- | --- |

(150)

Komisija 89. apsvērumā secināja, ka dempings no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās. Tādējādi Komisija arī secināja, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, ir liela iespējamība, ka dempings no ĶTR turpinātos.

| (151) | Neatkarīgi no antidempinga pasākumiem, kas ir spēkā kopš 2009. gada, Savienības ražošanas nozare ir zaudējusi ievērojamu pārdošanas apjomu, ko attiecīgajā periodā atspoguļo tirgus daļas zaudējums 13 % apmērā. Tādējādi pilnīgu atgūšanos no iepriekšējā dempinga nebija iespējams konstatēt un Savienības ražošanas nozari joprojām ļoti apdraud kaitējumu radošā ietekme, ko Savienības tirgū izraisa jebkurš imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(151)

Neatkarīgi no antidempinga pasākumiem, kas ir spēkā kopš 2009. gada, Savienības ražošanas nozare ir zaudējusi ievērojamu pārdošanas apjomu, ko attiecīgajā periodā atspoguļo tirgus daļas zaudējums 13 % apmērā. Tādējādi pilnīgu atgūšanos no iepriekšējā dempinga nebija iespējams konstatēt un Savienības ražošanas nozari joprojām ļoti apdraud kaitējumu radošā ietekme, ko Savienības tirgū izraisa jebkurš imports par dempinga cenām.

5.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

5.4.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (152) | Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem klientiem Savienībā bija šāda dinamika:

  9. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/t) | 2 822 | 2 930 | 2 810 | 2 663 |
| Indekss | 100 | 104 | 100 | 94 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | 2 645 | 2 776 | 2 620 | 2 574 |
| Indekss | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Avots: | izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(152)

Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem klientiem Savienībā bija šāda dinamika:

9. tabula

9. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā

Pārdošanas cenas Savienībā

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vidējā vienības pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/t)

2 822

2 930

2 810

2 663

Indekss

Indekss

100

100

104

104

100

100

94

94

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

2 645

2 776

2 620

2 574

Indekss

Indekss

100

100

105

105

99

99

97

97

Avots:

Avots:

izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (153) | Vidējā vienības pārdošanas cena no 2017. līdz 2018. gadam palielinājās un 2019. gadā samazinājās, nokrītot līdz tādam pašam līmenim kā 2017. gadā, un tad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā samazinājās par 6 %. Lai gan Savienības ražošanas nozarei visā attiecīgajā periodā izdevās saglabāt pārdošanas cenas virs vienības ražošanas izmaksām, cenu spiediens, ko radīja pieaugošais imports, kas tika veikts no Taizemes apejot ierobežojumus, liecināja par ietekmi uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, jo tās samazinājās vairāk nekā vienības izmaksas. |
| --- | --- |

(153)

Vidējā vienības pārdošanas cena no 2017. līdz 2018. gadam palielinājās un 2019. gadā samazinājās, nokrītot līdz tādam pašam līmenim kā 2017. gadā, un tad pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā samazinājās par 6 %. Lai gan Savienības ražošanas nozarei visā attiecīgajā periodā izdevās saglabāt pārdošanas cenas virs vienības ražošanas izmaksām, cenu spiediens, ko radīja pieaugošais imports, kas tika veikts no Taizemes apejot ierobežojumus, liecināja par ietekmi uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, jo tās samazinājās vairāk nekā vienības izmaksas.

5.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (154) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  10. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR) | 19 444 | 19 827 | 20 487 | 22 184 |
| Indekss | 100 | 102 | 105 | 114 |
| Avots: | izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(154)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

10. tabula

10. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)

19 444

19 827

20 487

22 184

Indekss

Indekss

100

100

102

102

105

105

114

114

Avots:

Avots:

izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (155) | Attiecīgajā periodā pakāpeniski palielinājās vidējās darbaspēka izmaksas. Kopumā vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku palielinājās par 14 %. Šo tendenci galvenokārt ietekmēja Savienības ražošanas nozares pārstrukturēšanas process, jo daži ražotāji ieguldīja līdzekļus pārdošanas struktūru izveidē dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(155)

Attiecīgajā periodā pakāpeniski palielinājās vidējās darbaspēka izmaksas. Kopumā vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku palielinājās par 14 %. Šo tendenci galvenokārt ietekmēja Savienības ražošanas nozares pārstrukturēšanas process, jo daži ražotāji ieguldīja līdzekļus pārdošanas struktūru izveidē dažādās dalībvalstīs.

5.4.3.3.   Krājumi

| (156) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu līmenim attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  11. tabula


  Krājumi | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 978 | 940 | 1 693 | 1 425 |
| Indekss | 100 | 96 | 173 | 146 |
| Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma (%) | 2,4 | 2,7 | 4,7 | 3,6 |
| Indekss | 100 | 113 | 197 | 153 |
| Avots: | izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(156)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu līmenim attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

11. tabula

11. tabula

Krājumi

Krājumi

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Krājumi perioda beigās (t)

978

940

1 693

1 425

Indekss

Indekss

100

100

96

96

173

173

146

146

Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma (%)

2,4

2,7

4,7

3,6

Indekss

Indekss

100

100

113

113

197

197

153

153

Avots:

Avots:

izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (157) | Krājumus šajā nozarē nevar uzskatīt par izmantojamu kaitējuma rādītāju, jo ražošanas un pārdošanas apjoms galvenokārt ir atkarīgs no pasūtījumiem, un tādējādi ražotāji cenšas uzturēt ierobežotus krājumus. Tādēļ krājumu tendence tiek sniegta vienīgi informācijai. |
| --- | --- |

(157)

Krājumus šajā nozarē nevar uzskatīt par izmantojamu kaitējuma rādītāju, jo ražošanas un pārdošanas apjoms galvenokārt ir atkarīgs no pasūtījumiem, un tādējādi ražotāji cenšas uzturēt ierobežotus krājumus. Tādēļ krājumu tendence tiek sniegta vienīgi informācijai.

| (158) | Kopumā krājumi attiecīgajā periodā palielinājās par 46 %. Sākotnēji no 2017. līdz 2018. gadam tie samazinājās par 4 %, un tad 2019. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tie pakāpeniski palielinājās. |
| --- | --- |

(158)

Kopumā krājumi attiecīgajā periodā palielinājās par 46 %. Sākotnēji no 2017. līdz 2018. gadam tie samazinājās par 4 %, un tad 2019. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tie pakāpeniski palielinājās.

5.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (159) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  12. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2017 | 2018 | 2019 | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 8,2 | 7,4 | 6,8 | 3,4 |
| Indekss | 100 | 90 | 83 | 41 |
| Naudas plūsma (EUR) | 10 768 045 | 10 888 351 | 8 682 415 | 10 199 898 |
| Indekss | 100 | 101 | 81 | 95 |
| Ieguldījumi (EUR) | 1 141 165 | 4 327 224 | 1 119 149 | 1 665 356 |
| Indekss | 100 | 379 | 98 | 146 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | 10 | 7 | 5 | 1 |
| Indekss | 100 | 74 | 55 | 15 |
| Avots: | izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(159)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

12. tabula

12. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2017

2018

2019

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

8,2

7,4

6,8

3,4

Indekss

Indekss

100

100

90

90

83

83

41

41

Naudas plūsma (EUR)

10 768 045

10 888 351

8 682 415

10 199 898

Indekss

Indekss

100

100

101

101

81

81

95

95

Ieguldījumi (EUR)

1 141 165

4 327 224

1 119 149

1 665 356

Indekss

Indekss

100

100

379

379

98

98

146

146

Ienākums no ieguldījumiem (%)

10

7

5

1

Indekss

Indekss

100

100

74

74

55

55

15

15

Avots:

Avots:

izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (160) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apjoma apgrozījuma. |
| --- | --- |

(160)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apjoma apgrozījuma.

| (161) | Pēc 1. apsvērumā minētās iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas, kurā tika noteikti antidempinga pasākumi, Savienības ražošanas nozares stāvoklis uzlabojās un tās peļņas procents 2017. gadā sasniedza 8,2 %. Tomēr situācija pēc tam pasliktinājās, un no 2018. gada peļņas procents samazinājās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedzot tikai 3,4 %, kas atbilst 59 % samazinājumam attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(161)

Pēc 1. apsvērumā minētās iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas, kurā tika noteikti antidempinga pasākumi, Savienības ražošanas nozares stāvoklis uzlabojās un tās peļņas procents 2017. gadā sasniedza 8,2 %. Tomēr situācija pēc tam pasliktinājās, un no 2018. gada peļņas procents samazinājās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedzot tikai 3,4 %, kas atbilst 59 % samazinājumam attiecīgajā periodā.

| (162) | Tas galvenokārt bija saistīts ar cenu spiedienu, ko radīja imports, kurš Savienībā tika veikts no Taizemes, apejot ierobežojumus un par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, un radīja ievērojamu cenu spiedienu, kas lika Savienības ražošanas nozarei samazināt cenu līmeni, kā skaidrots iepriekš 153. apsvērumā. |
| --- | --- |

(162)

Tas galvenokārt bija saistīts ar cenu spiedienu, ko radīja imports, kurš Savienībā tika veikts no Taizemes, apejot ierobežojumus un par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, un radīja ievērojamu cenu spiedienu, kas lika Savienības ražošanas nozarei samazināt cenu līmeni, kā skaidrots iepriekš 153. apsvērumā.

| (163) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību. Ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir rentabla, neraugoties uz lejupejošo tendenci, naudas plūsma attiecīgajā periodā kopumā saglabājās relatīvi stabila. |
| --- | --- |

(163)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību. Ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir rentabla, neraugoties uz lejupejošo tendenci, naudas plūsma attiecīgajā periodā kopumā saglabājās relatīvi stabila.

| (164) | Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās par 46 %, kas galvenokārt skaidrojams ar Savienības ražošanas nozares centieniem racionalizēt ražošanu un palielināt efektivitāti un ražīgumu, lai reaģētu uz pieaugošo importu par zemām cenām. Tomēr ienākums no ieguldījumiem, ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, šajā pašā periodā samazinājās no 10 % līdz 1 %, tātad tam bija tāda pati tendence kā rentabilitātei. |
| --- | --- |

(164)

Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās par 46 %, kas galvenokārt skaidrojams ar Savienības ražošanas nozares centieniem racionalizēt ražošanu un palielināt efektivitāti un ražīgumu, lai reaģētu uz pieaugošo importu par zemām cenām. Tomēr ienākums no ieguldījumiem, ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, šajā pašā periodā samazinājās no 10 % līdz 1 %, tātad tam bija tāda pati tendence kā rentabilitātei.

| (165) | Rentabilitātes un ienākuma no ieguldījumiem samazināšanās izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem radīja arvien lielākas grūtības piesaistīt kapitālu ieguldījumiem. Tā kā ienākumi no ieguldījumiem tik strauji samazinājās, izlasē iekļauto ražotāju spēja nākotnē piesaistīt kapitālu ir vēl vairāk apdraudēta. |
| --- | --- |

(165)

Rentabilitātes un ienākuma no ieguldījumiem samazināšanās izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem radīja arvien lielākas grūtības piesaistīt kapitālu ieguldījumiem. Tā kā ienākumi no ieguldījumiem tik strauji samazinājās, izlasē iekļauto ražotāju spēja nākotnē piesaistīt kapitālu ir vēl vairāk apdraudēta.

5.4.4.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (166) | Mikroekonomisko un makroekonomisko rādītāju dinamika attiecīgajā periodā liecināja, ka Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis pasliktinās. Kopumā attiecīgajā periodā pasliktinājās visu galveno ekonomisko rādītāju tendences. |
| --- | --- |

(166)

Mikroekonomisko un makroekonomisko rādītāju dinamika attiecīgajā periodā liecināja, ka Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis pasliktinās. Kopumā attiecīgajā periodā pasliktinājās visu galveno ekonomisko rādītāju tendences.

| (167) | Jo īpaši samazinājās ražošana, pārdošanas apjomi un tirgus daļas, kā arī pārdošanas cenas, un tas negatīvi ietekmēja nodarbinātību un ražīgumu, kā arī rentabilitāti. Jo īpaši palielinātais cenu spiediens, ko radīja imports, kurš tika veikts no Taizemes, apejot ierobežojumus, neļāva Savienības ražošanas nozarei pielāgot savas pārdošanas cenas ražošanas izmaksu dinamikai, negatīvi ietekmējot rentabilitāti, kas attiecīgajā periodā samazinājās par gandrīz 60 %. Visbeidzot, strauji sarūkošie ienākumi no ieguldījumiem negatīvi ietekmē Savienības ražošanas nozares spēju piesaistīt kapitālu un ieguldījumus. |
| --- | --- |

(167)

Jo īpaši samazinājās ražošana, pārdošanas apjomi un tirgus daļas, kā arī pārdošanas cenas, un tas negatīvi ietekmēja nodarbinātību un ražīgumu, kā arī rentabilitāti. Jo īpaši palielinātais cenu spiediens, ko radīja imports, kurš tika veikts no Taizemes, apejot ierobežojumus, neļāva Savienības ražošanas nozarei pielāgot savas pārdošanas cenas ražošanas izmaksu dinamikai, negatīvi ietekmējot rentabilitāti, kas attiecīgajā periodā samazinājās par gandrīz 60 %. Visbeidzot, strauji sarūkošie ienākumi no ieguldījumiem negatīvi ietekmē Savienības ražošanas nozares spēju piesaistīt kapitālu un ieguldījumus.

| (168) | No otras puses, neraugoties uz lejupslīdes tendencēm, Savienības ražošanas nozarei joprojām izdevās saglabāt lielu pārdošanas apjomu un ievērojamu tirgus daļu. Neraugoties uz negatīvo tendenci, arī rentabilitāte visā attiecīgajā periodā saglabājās pozitīva. Tādēļ Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē, tomēr tās stāvoklis bija nestabils. |
| --- | --- |

(168)

No otras puses, neraugoties uz lejupslīdes tendencēm, Savienības ražošanas nozarei joprojām izdevās saglabāt lielu pārdošanas apjomu un ievērojamu tirgus daļu. Neraugoties uz negatīvo tendenci, arī rentabilitāte visā attiecīgajā periodā saglabājās pozitīva. Tādēļ Komisija secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē, tomēr tās stāvoklis bija nestabils.

| (169) | Tādēļ Komisija sīkāk pārbaudīja iespējamību, ka kaitējums varētu atkārtoties, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(169)

Tādēļ Komisija sīkāk pārbaudīja iespējamību, ka kaitējums varētu atkārtoties, ja pasākumi zaudētu spēku.

6.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (170) | Komisija 168. apsvērumā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā netika nodarīts būtisks kaitējums, tomēr tās stāvoklis bija nestabils. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai tad, ja pasākumi zaudētu spēku, varētu atkārtoties kaitējums, ko sākotnēji radīja imports par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(170)

Komisija 168. apsvērumā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā netika nodarīts būtisks kaitējums, tomēr tās stāvoklis bija nestabils. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu novērtēja, vai tad, ja pasākumi zaudētu spēku, varētu atkārtoties kaitējums, ko sākotnēji radīja imports par dempinga cenām no ĶTR.

| (171) | Lai noteiktu, vai pastāv tāda kaitējuma atkārtošanās iespējamība, kuru sākotnēji radīja imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, Komisija ņēma vērā šādus elementus: i) ražošanas apjomu un neizmantoto jaudu Ķīnas Tautas Republikā un Savienības tirgus pievilcīgumu; ii) iespējamos no ĶTR veiktā importa cenu līmeņus un to ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku; iii) apiešanas prakses esību. |
| --- | --- |

(171)

Lai noteiktu, vai pastāv tāda kaitējuma atkārtošanās iespējamība, kuru sākotnēji radīja imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, Komisija ņēma vērā šādus elementus: i) ražošanas apjomu un neizmantoto jaudu Ķīnas Tautas Republikā un Savienības tirgus pievilcīgumu; ii) iespējamos no ĶTR veiktā importa cenu līmeņus un to ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku; iii) apiešanas prakses esību.

6.1.   Ražošanas apjoms un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā: Savienības tirgus pievilcīgums

Ražošanas apjoms un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā: Savienības tirgus pievilcīgums

| (172) | Kā norādīts 91. apsvērumā, ražošanas jauda Ķīnas Tautas Republikā ievērojami pārsniedz ražošanas apjomus un iekšzemes pieprasījumu Ķīnas iekšzemes tirgū. Turklāt, ņemot vērā 102.–105. apsvērumā aprakstītos secinājumus par Savienības tirgus pievilcīgumu, šāda neizmantotā jauda, visticamāk, lielā mērā tiks izmantota eksportam uz Savienības tirgu, ja pasākumi zaudēs spēku. |
| --- | --- |

(172)

Kā norādīts 91. apsvērumā, ražošanas jauda Ķīnas Tautas Republikā ievērojami pārsniedz ražošanas apjomus un iekšzemes pieprasījumu Ķīnas iekšzemes tirgū. Turklāt, ņemot vērā 102.–105. apsvērumā aprakstītos secinājumus par Savienības tirgus pievilcīgumu, šāda neizmantotā jauda, visticamāk, lielā mērā tiks izmantota eksportam uz Savienības tirgu, ja pasākumi zaudēs spēku.

6.2.   Iespējamie no ĶTR veiktā importa cenu līmeņi un to ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku

Iespējamie no ĶTR veiktā importa cenu līmeņi un to ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku

| (173) | Lai novērtētu turpmākā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, Komisija uzskatīja, ka Ķīnas eksporta cenu līmenis bez antidempinga maksājumiem būtu saprātīgs rādītājs turpmāko cenu līmenim Savienības tirgū. Pamatojoties uz iepriekš minēto, kā izklāstīts attiecīgi 127. un 128. apsvērumā, tika konstatēts, ka pārskatāmā ražojuma vidējā cenu samazinājuma starpība ir 4,2 % visiem importa režīmiem un 7,2 % režīmam “ievešana pārstrādei”, uz ko neattiecas maksājumi un kas tiek uzskatīts par labāko iespējamo cenu līmeņu rādītāju situācijā, kad nebūtu spēkā antidempinga pasākumu. |
| --- | --- |

(173)

Lai novērtētu turpmākā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, Komisija uzskatīja, ka Ķīnas eksporta cenu līmenis bez antidempinga maksājumiem būtu saprātīgs rādītājs turpmāko cenu līmenim Savienības tirgū. Pamatojoties uz iepriekš minēto, kā izklāstīts attiecīgi 127. un 128. apsvērumā, tika konstatēts, ka pārskatāmā ražojuma vidējā cenu samazinājuma starpība ir 4,2 % visiem importa režīmiem un 7,2 % režīmam “ievešana pārstrādei”, uz ko neattiecas maksājumi un kas tiek uzskatīts par labāko iespējamo cenu līmeņu rādītāju situācijā, kad nebūtu spēkā antidempinga pasākumu.

| (174) | Turklāt, kā skaidrots 120. apsvērumā, gandrīz viss imports no ĶTR uz Savienību tika veikts saskaņā ar režīmu “ievešana pārstrādei”. Tāpēc var secināt, ka antidempinga pasākumi reāli novērsa importa ienākšanu Savienības tirgū no ĶTR par dempinga cenām un ka, visticamāk, šāds imports atsāksies, ja pasākumi zaudēs spēku. |
| --- | --- |

(174)

Turklāt, kā skaidrots 120. apsvērumā, gandrīz viss imports no ĶTR uz Savienību tika veikts saskaņā ar režīmu “ievešana pārstrādei”. Tāpēc var secināt, ka antidempinga pasākumi reāli novērsa importa ienākšanu Savienības tirgū no ĶTR par dempinga cenām un ka, visticamāk, šāds imports atsāksies, ja pasākumi zaudēs spēku.

| (175) | Pārskatāmais ražojums ir patēriņa prece, tāpēc tirgus ir jutīgs pret cenām. Pieaugošs imports par zemām cenām liktu Savienības ražošanas nozarei vēl vairāk samazināt cenas, kā tas jau ir darīts, lai konkurētu ar importu, kas veikts no Taizemes, kā skaidrots iepriekš 133. un 135. apsvērumā, apejot ierobežojumus. |
| --- | --- |

(175)

Pārskatāmais ražojums ir patēriņa prece, tāpēc tirgus ir jutīgs pret cenām. Pieaugošs imports par zemām cenām liktu Savienības ražošanas nozarei vēl vairāk samazināt cenas, kā tas jau ir darīts, lai konkurētu ar importu, kas veikts no Taizemes, kā skaidrots iepriekš 133. un 135. apsvērumā, apejot ierobežojumus.

| (176) | Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaroties ar pieaugošu importu par zemām cenām no ĶTR, Savienības ražotāji, mēģinot saglabāt pārdošanas apjomus un tirgus daļas, samazinātu savas cenas par 4,2 % (cenu samazinājuma līmenī), un tas ietekmētu ražošanas nozares vispārējo rentabilitāti, kura samazinātos no 3,4 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdz – 1 % un tādējādi īstermiņā kļūtu negatīva. |
| --- | --- |

(176)

Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaroties ar pieaugošu importu par zemām cenām no ĶTR, Savienības ražotāji, mēģinot saglabāt pārdošanas apjomus un tirgus daļas, samazinātu savas cenas par 4,2 % (cenu samazinājuma līmenī), un tas ietekmētu ražošanas nozares vispārējo rentabilitāti, kura samazinātos no 3,4 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdz – 1 % un tādējādi īstermiņā kļūtu negatīva.

| (177) | No otras puses, ja Savienības ražošanas nozare saglabātu savu pašreizējo cenu līmeni un ņemot vērā apstākli, ka MAF ir patēriņa prece, tam būtu gandrīz tūlītēja negatīva ietekme uz tās pārdošanas un ražošanas apjomu, kā arī uz tirgus daļu. Turklāt ražošanas apjoma samazināšanās izraisītu vienības ražošanas izmaksu pieaugumu, jo samazinātos apjomradīti ietaupījumi. Tas vēl vairāk pasliktinātu Savienības ražošanas nozares rentabilitāti un īstermiņā pārvērstos zaudējumos. |
| --- | --- |

(177)

No otras puses, ja Savienības ražošanas nozare saglabātu savu pašreizējo cenu līmeni un ņemot vērā apstākli, ka MAF ir patēriņa prece, tam būtu gandrīz tūlītēja negatīva ietekme uz tās pārdošanas un ražošanas apjomu, kā arī uz tirgus daļu. Turklāt ražošanas apjoma samazināšanās izraisītu vienības ražošanas izmaksu pieaugumu, jo samazinātos apjomradīti ietaupījumi. Tas vēl vairāk pasliktinātu Savienības ražošanas nozares rentabilitāti un īstermiņā pārvērstos zaudējumos.

| (178) | Zaudējot rentabilitāti, Savienības ražošanas nozare nevarētu veikt nepieciešamos ieguldījumus. Galu galā tas novestu arī pie darbvietu zaudēšanas un ražošanas līniju slēgšanas riska. |
| --- | --- |

(178)

Zaudējot rentabilitāti, Savienības ražošanas nozare nevarētu veikt nepieciešamos ieguldījumus. Galu galā tas novestu arī pie darbvietu zaudēšanas un ražošanas līniju slēgšanas riska.

6.3.   Apiešanas prakses esība

Apiešanas prakses esība

| (179) | Kā izklāstīts 104. apsvērumā, Ķīnas eksportētājiem Savienības tirgū ir dempinga prakses vēsture. Pašlaik, kā minēts 2. un 3. apsvērumā, ir ieviesti divi pretapiešanas pasākumi – viens pret nedaudz pārveidota ražojuma importu no Ķīnas un otrs nesenāks attiecībā uz importu no Taizemes, kur Ķīnas ražotāji eksportētāji organizēja montāžas operācijas. |
| --- | --- |

(179)

Kā izklāstīts 104. apsvērumā, Ķīnas eksportētājiem Savienības tirgū ir dempinga prakses vēsture. Pašlaik, kā minēts 2. un 3. apsvērumā, ir ieviesti divi pretapiešanas pasākumi – viens pret nedaudz pārveidota ražojuma importu no Ķīnas un otrs nesenāks attiecībā uz importu no Taizemes, kur Ķīnas ražotāji eksportētāji organizēja montāžas operācijas.

| (180) | Kā norādīts 153. un 162. apsvērumā, no Taizemes īstenotā apiešanas prakse bija galvenais iemesls Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumiem attiecīgajā periodā. Šāda apiešanas prakse liecina, ka importam, kas Savienības tirgū tiek veikts, apejot ierobežojumus, un kam nepiemēro antidempinga maksājumus, uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir būtiska negatīva ietekme, kas tirgū esošā cenu jutīguma dēļ strauji izpaužas. |
| --- | --- |

(180)

Kā norādīts 153. un 162. apsvērumā, no Taizemes īstenotā apiešanas prakse bija galvenais iemesls Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumiem attiecīgajā periodā. Šāda apiešanas prakse liecina, ka importam, kas Savienības tirgū tiek veikts, apejot ierobežojumus, un kam nepiemēro antidempinga maksājumus, uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir būtiska negatīva ietekme, kas tirgū esošā cenu jutīguma dēļ strauji izpaužas.

6.4.   Secinājums

Secinājums

| (181) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka, beidzoties pasākumu termiņam, ļoti iespējams, tiktu izraisīts būtisks importa pieaugums no ĶTR par dempinga cenām, kas būtu zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un tāpēc vēl vairāk pasliktinātu jau tā nestabilo Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Ir ļoti iespējams, ka tas izraisītu būtiska kaitējuma atkārtošanos un tādējādi Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja būtu pakļauta nopietnam riskam. |
| --- | --- |

(181)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka, beidzoties pasākumu termiņam, ļoti iespējams, tiktu izraisīts būtisks importa pieaugums no ĶTR par dempinga cenām, kas būtu zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un tāpēc vēl vairāk pasliktinātu jau tā nestabilo Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Ir ļoti iespējams, ka tas izraisītu būtiska kaitējuma atkārtošanos un tādējādi Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja būtu pakļauta nopietnam riskam.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (182) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju, izplatītāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(182)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju, izplatītāju un lietotāju intereses.

| (183) | Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(183)

Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

7.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (184) | Savienības ražošanas nozari veido aptuveni astoņi uzņēmumi, un tajā tieši ir nodarbināti aptuveni 1 000 darbinieku, un vēl daudz lielāks skaits nodarbināto ir saistīti ar to netieši. Kā minēts 11. apsvērumā, Komisija izveidoja Savienības ražotāju izlasi. Izlasē bija trīs Savienības ražotāji, kas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tika uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. |
| --- | --- |

(184)

Savienības ražošanas nozari veido aptuveni astoņi uzņēmumi, un tajā tieši ir nodarbināti aptuveni 1 000 darbinieku, un vēl daudz lielāks skaits nodarbināto ir saistīti ar to netieši. Kā minēts 11. apsvērumā, Komisija izveidoja Savienības ražotāju izlasi. Izlasē bija trīs Savienības ražotāji, kas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tika uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

| (185) | Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā netika nodarīts būtisks kaitējums, bet tā ir nestabilā stāvoklī, ko apstiprina kaitējuma rādītāju negatīvās tendences. Antidempinga maksājumu atcelšana, iespējams, izraisītu būtiska kaitējuma atkārtošanos, kas izpaustos kā pārdošanas un ražošanas apjoma, kā arī tirgus daļas samazināšanās, kā rezultātā tiktu zaudēta rentabilitāte un darbvietas. |
| --- | --- |

(185)

Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā netika nodarīts būtisks kaitējums, bet tā ir nestabilā stāvoklī, ko apstiprina kaitējuma rādītāju negatīvās tendences. Antidempinga maksājumu atcelšana, iespējams, izraisītu būtiska kaitējuma atkārtošanos, kas izpaustos kā pārdošanas un ražošanas apjoma, kā arī tirgus daļas samazināšanās, kā rezultātā tiktu zaudēta rentabilitāte un darbvietas.

| (186) | No otras puses, Savienības ražošanas nozare ir pierādījusi savu dzīvotspēju. Pēc pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas tā Savienības tirgū taisnīgos apstākļos spēja uzlabot savu stāvokli, veicot ieguldījumus un sasniedzot taisnīgu rentabilitāti. Pasākumu turpināšana novērstu to, ka imports no ĶTR par zemām cenām pārpludinātu Savienības tirgu, un tādējādi ļautu Savienības ražošanas nozarei saglabāt ilgtspējīgu cenu līmeni un palielināt rentabilitāti, lai sasniegtu līmeni, kas nepieciešams turpmākiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(186)

No otras puses, Savienības ražošanas nozare ir pierādījusi savu dzīvotspēju. Pēc pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas tā Savienības tirgū taisnīgos apstākļos spēja uzlabot savu stāvokli, veicot ieguldījumus un sasniedzot taisnīgu rentabilitāti. Pasākumu turpināšana novērstu to, ka imports no ĶTR par zemām cenām pārpludinātu Savienības tirgu, un tādējādi ļautu Savienības ražošanas nozarei saglabāt ilgtspējīgu cenu līmeni un palielināt rentabilitāti, lai sasniegtu līmeni, kas nepieciešams turpmākiem ieguldījumiem.

| (187) | Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka antidempinga pasākumu saglabāšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(187)

Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka antidempinga pasākumu saglabāšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

7.2.   Nesaistītu importētāju, tirgotāju un lietotāju intereses

Nesaistītu importētāju, tirgotāju un lietotāju intereses

| (188) | Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem, tirgotājiem un lietotājiem. Tikai viens importētājs, Cellofix, iesniedza piezīmes, bet neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(188)

Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem, tirgotājiem un lietotājiem. Tikai viens importētājs, Cellofix, iesniedza piezīmes, bet neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

Cellofix

| (189) | Cellofix iebilda pret spēkā esošo pasākumu pagarināšanu, apgalvojot, ka: i) no tā neizrietētu Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanās un ii) tas nebūtu Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(189)

Cellofix iebilda pret spēkā esošo pasākumu pagarināšanu, apgalvojot, ka: i) no tā neizrietētu Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanās un ii) tas nebūtu Savienības interesēs.

Cellofix

| (190) | Attiecībā uz pirmo punktu Cellofix apgalvoja, ka pašreizējie pasākumi ir bijuši spēkā vairāk nekā vienpadsmit gadus, kuru laikā, saskaņā ar tā apgalvojumiem, Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no visa nodarītā kaitējuma. Par to liecina arī nozares izaugsme. |
| --- | --- |

(190)

Attiecībā uz pirmo punktu Cellofix apgalvoja, ka pašreizējie pasākumi ir bijuši spēkā vairāk nekā vienpadsmit gadus, kuru laikā, saskaņā ar tā apgalvojumiem, Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no visa nodarītā kaitējuma. Par to liecina arī nozares izaugsme.

Cellofix

| (191) | Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam. Kā izklāstīts 5.4. iedaļā, izmeklēšanā Savienības ražošanas nozares ekonomiskajiem un finanšu rādītājiem tika konstatēta vispārēja lejupvērsta tendence un tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija nestabils. Kā izklāstīts 146. apsvērumā, Komisija arī nekonstatēja Savienības ražošanas nozares izaugsmi. Tiek atgādināts, ka, pamatojoties uz šīm norisēm, Komisija secināja, ka, beidzoties pasākumu termiņam, ļoti iespējams, tiktu izraisīta būtiska kaitējuma atkārtošanos. Tāpēc šajā sakarā izteiktie importētāja argumenti tika noraidīti. |
| --- | --- |

(191)

Komisija nepiekrīt šim apgalvojumam. Kā izklāstīts 5.4. iedaļā, izmeklēšanā Savienības ražošanas nozares ekonomiskajiem un finanšu rādītājiem tika konstatēta vispārēja lejupvērsta tendence un tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija nestabils. Kā izklāstīts 146. apsvērumā, Komisija arī nekonstatēja Savienības ražošanas nozares izaugsmi. Tiek atgādināts, ka, pamatojoties uz šīm norisēm, Komisija secināja, ka, beidzoties pasākumu termiņam, ļoti iespējams, tiktu izraisīta būtiska kaitējuma atkārtošanos. Tāpēc šajā sakarā izteiktie importētāja argumenti tika noraidīti.

| (192) | Attiecībā uz otro punktu, kurā norādīts, ka pasākumu atjaunošana nebūs Savienības interesēs, importētājs apgalvoja, ka pēc tam kad 2009. gadā tika pieņemti galīgie antidempinga pasākumi, tam bija grūti iegādāties MAF no Savienības ražošanas nozares, jo tai trūka ražošanas jaudas un tā lielie konkurenti izdarīja spiedienu uz Savienības ražotājiem nolūkā ierobežot piegādi uzņēmumam Cellofix. |
| --- | --- |

(192)

Attiecībā uz otro punktu, kurā norādīts, ka pasākumu atjaunošana nebūs Savienības interesēs, importētājs apgalvoja, ka pēc tam kad 2009. gadā tika pieņemti galīgie antidempinga pasākumi, tam bija grūti iegādāties MAF no Savienības ražošanas nozares, jo tai trūka ražošanas jaudas un tā lielie konkurenti izdarīja spiedienu uz Savienības ražotājiem nolūkā ierobežot piegādi uzņēmumam Cellofix.

Cellofix

| (193) | Attiecībā uz iespējamo ražošanas jaudas trūkumu izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei bija pieejami aptuveni 10 000 t neizmantotās jaudas, kas neliecina par Savienības ražošanas nozares problēmām apgādāt Savienības tirgu. Saistībā ar iespējamo spiedienu uz Savienības ražošanas nozari ierobežot MAF piedāvājumu, uzņēmums nesniedza pierādījumus, kas pamatotu šo apgalvojumu. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(193)

Attiecībā uz iespējamo ražošanas jaudas trūkumu izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei bija pieejami aptuveni 10 000 t neizmantotās jaudas, kas neliecina par Savienības ražošanas nozares problēmām apgādāt Savienības tirgu. Saistībā ar iespējamo spiedienu uz Savienības ražošanas nozari ierobežot MAF piedāvājumu, uzņēmums nesniedza pierādījumus, kas pamatotu šo apgalvojumu. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (194) | Tā kā citi importētāji, tirgotāji vai lietotāji nesadarbojās, nebija pieejama informācija par maksājumu ietekmi uz šīm personām. Tomēr sākotnējā izmeklēšanā atklājās, ka nekāda ietekme uz citām ieinteresētajām personām pati par sevi nebija tāda, lai pasākumus uzskatītu par tādiem, kas ir pretrunā Savienības interesēm, un arī iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu saglabāšanai nebūtu būtiskas negatīvas ietekmes uz šo ieinteresēto personu stāvokli. |
| --- | --- |

(194)

Tā kā citi importētāji, tirgotāji vai lietotāji nesadarbojās, nebija pieejama informācija par maksājumu ietekmi uz šīm personām. Tomēr sākotnējā izmeklēšanā atklājās, ka nekāda ietekme uz citām ieinteresētajām personām pati par sevi nebija tāda, lai pasākumus uzskatītu par tādiem, kas ir pretrunā Savienības interesēm, un arī iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu saglabāšanai nebūtu būtiskas negatīvas ietekmes uz šo ieinteresēto personu stāvokli.

| (195) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšanai nebūtu būtiskas negatīvas ietekmes uz importētājiem, tirgotājiem vai lietotājiem. |
| --- | --- |

(195)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšanai nebūtu būtiskas negatīvas ietekmes uz importētājiem, tirgotājiem vai lietotājiem.

7.3.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (196) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kāpēc nevajadzētu saglabāt spēkā esošos pasākumus, kas noteikti ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam. |
| --- | --- |

(196)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kāpēc nevajadzētu saglabāt spēkā esošos pasākumus, kas noteikti ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam.

8.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (197) | Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem par ĶTR īstenota dempinga turpināšanos, tā kaitējuma atkārtošanos, ko radījis imports no ĶTR par dempinga cenām, un Savienības interesēm, Komisija konstatēja, ka antidempinga pasākumi, kas noteikti konkrētas ĶTR izcelsmes alumīnija folijas importam, būtu jāsaglabā. |
| --- | --- |

(197)

Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem par ĶTR īstenota dempinga turpināšanos, tā kaitējuma atkārtošanos, ko radījis imports no ĶTR par dempinga cenām, un Savienības interesēm, Komisija konstatēja, ka antidempinga pasākumi, kas noteikti konkrētas ĶTR izcelsmes alumīnija folijas importam, būtu jāsaglabā.

| (198) | Lai līdz minimumam samazinātu apiešanas risku, kas rodas maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kuri nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(198)

Lai līdz minimumam samazinātu apiešanas risku, kas rodas maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kuri nodrošina individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (199) | Lai gan šā rēķina uzrādīšana dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīga, lai importam piemērotu individuālās antidempinga maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas jāņem vērā muitas dienestiem. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāveic ierastās pārbaudes, un, tāpat kā visos pārējos gadījumos, tie var prasīt papildu dokumentus (kravas nosūtīšanas dokumentus u. c.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka vēlāka zemākas maksājuma likmes piemērošana ir pamatota. |
| --- | --- |

(199)

Lai gan šā rēķina uzrādīšana dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīga, lai importam piemērotu individuālās antidempinga maksājuma likmes, tas nav vienīgais elements, kas jāņem vērā muitas dienestiem. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāveic ierastās pārbaudes, un, tāpat kā visos pārējos gadījumos, tie var prasīt papildu dokumentus (kravas nosūtīšanas dokumentus u. c.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka vēlāka zemākas maksājuma likmes piemērošana ir pamatota.

| (200) | Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par tādām pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē, kuras izraisījusi pasākumu noteikšana. Tādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājuma likmes un pēc tam noteikt attiecīgo valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(200)

Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu apjoma palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par tādām pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē, kuras izraisījusi pasākumu noteikšana. Tādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājuma likmes un pēc tam noteikt attiecīgo valsts mēroga maksājumu.

| (201) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tāda ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam, ko ražojuši tiesību subjekti, kuru nosaukums ir norādīts. Uz tāda pārskatāmā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, arī subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(201)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tāda ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam, ko ražojuši tiesību subjekti, kuru nosaukums ir norādīts. Uz tāda pārskatāmā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, arī subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (202) | Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums jāadresē Komisijai (60). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, tad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēta regula par nosaukuma maiņu. |
| --- | --- |

(202)

Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums jāadresē Komisijai (60). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas ļauj pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, tad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēta regula par nosaukuma maiņu.

60

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (203) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc šīs informēšanas minētajām personām arī deva laiku, lai tās varētu paust savu viedokli. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(203)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc šīs informēšanas minētajām personām arī deva laiku, lai tās varētu paust savu viedokli. Piezīmes netika saņemtas.

| (204) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (61) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamajai procentu likmei vajadzētu būt likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un kas ir spēkā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(204)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (61) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamajai procentu likmei vajadzētu būt likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un kas ir spēkā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

61

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (205) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(205)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam, kas ir vismaz 0,008 mm un ne vairāk kā 0,018 mm bieza, bez pamatnes, velmēta, bet tālāk neapstrādāta, ruļļos, kuru platums nepārsniedz 650 mm, bet svars pārsniedz 10 kg, un kas pašlaik tiek klasificēta ar KN kodu ex 7607 11 19 (Taric kods 7607111910).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas tālāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

| Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. un Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd. | 6,4  % | A944 |
| Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd. | 20,3  % | A945 |
| Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd. | 24,2  % | A946 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 30,0  % | A999 |

Valsts

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

Taric papildu kods

ĶTR

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. un Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd.

6,4  %

A944

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.

20,3  %

A945

Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.

24,2  %

A946

Visi pārējie uzņēmumi

30,0  %

A999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kurā ir šāda deklarācija, ko datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušā subjekta amatpersona un kur norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto eksportam uz Eiropas Savienību pārdoto (attiecīgā ražojuma) (apjomu) ir izgatavojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas [attiecīgajā valstī]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

4.   Ar šo galīgo antidempinga maksājumu, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”, kā noteikts 2. punktā, attiecina arī uz tādas konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importu Savienībā, kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7607 11 19 un ex 7607 11 90 (Taric kodi 7607111930, 7607111940, 7607111950, 7607119044
  7607119046,7607119071 un 7607119072), izņemot to foliju, kuru ražojuši tālāk uzskaitītie uzņēmumi.

| Uzņēmuma nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- |
| Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. | C198 |
| Luoyang Wanji Aluminium Processing Co., Ltd. | C199 |
| Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. | C200 |
| Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd. | C201 |

Uzņēmuma nosaukums

Taric papildu kods

Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd.

C198

Luoyang Wanji Aluminium Processing Co., Ltd.

C199

Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

C200

Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd.

C201

5.   Ar šo galīgo antidempinga maksājumu, kas piemērojams Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importam, kā noteikts 2. punktā, attiecina arī uz tādas konkrētas alumīnija folijas importu, kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7607 11 19 un ex 7607 11 90 (Taric kodi 7607111910, 7607111930, 7607111940, 7607111950, 7607119044, 7607119046, 7607119071, 7607119072) un kura nosūtīta no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tai ir deklarēta Taizemes izcelsme (Taric papildu kods C601).

6.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 9. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 925/2009 (2009. gada 24. septembris), ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts tādas dažu veidu alumīnija folijas importam, kuras izcelsme ir Armēnijā, Brazīlijā un Ķīnas Tautas Republikā (OV L 262, 6.10.2009., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2384 (2015. gada 17. decembris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija foliju importam un ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu izbeidz procedūru attiecībā uz konkrētu Brazīlijas izcelsmes alumīnija foliju importu (OV L 332, 18.12.2015., 63. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/271 (2017. gada 16. februāris), ar kuru paplašina galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 925/2009 noteikts konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam, attiecinot to uz konkrētu nedaudz mainītu alumīnija foliju (OV L 40, 17.2.2017., 51. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1474 (2021. gada 14. septembris), ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2384 un Īstenošanas regulu (ES) 2017/271 noteikts konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam, paplašina, attiecinot to uz tādas konkrētas alumīnija folijas importu, kura nosūtīta no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tai ir deklarēta Taizemes izcelsme (OV L 325, 15.9.2021., 6. lpp.).

5

(6)  
  OV C 98, 25.3.2020., 10. lpp.

6

(7)  Paziņojums par konkrētas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija folijas importam piemērojamo antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu (OV C 436, 17.12.2020., 10. lpp.).

7

(8)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2500

8

(9)  
  OV C 86, 16.3.2020., 6. lpp.

9

(10)  Ievešana pārstrādei nozīmē, ka tiek importētas ārpussavienības preces, lai Savienības muitas teritorijā tās izmantotu vienā vai vairākās pārstrādes darbībās, piemēram, ražošanā vai labošanā. Šādu preču imports netiek aplikts ar ievedmuitas nodokļiem.

10

(11)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/546 (2021. gada 29. marts), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija štancējumu importam (OV L 109, 30.3.2021., 1. lpp.); Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/582 (2021. gada 9. aprīlis), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes plakanu alumīnija velmējumu importam (OV L 124, 12.4.2021., 40. lpp.); Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/983 (2021. gada 17. jūnijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pārveidotās alumīnija folijas importam (OV L 216, 18.6.2021., 142. lpp.).

11

(12)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1428 (2020. gada 12. oktobris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija štancējumu importam (OV L 336, 13.10.2020., 8. lpp.), 91.–97. un 154.–158. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/582, 125.–131. un 185.–188. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/983, 80.–86. un 140.–143. apsvērums.

12

(13)  Īstenošanas regula (ES) 2020/1428, 98.–104. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/582, 132.–137. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/983, 87.–92. apsvērums.

13

(14)  Īstenošanas regula (ES) 2020/1428, 105.–112. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/582, 138.–143. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/983, 93.–98. apsvērums. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt amatā un atcelt no amata valsts īpašumā esošo uzņēmumu (VU) augstākā līmeņa vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības, turklāt Ķīnas Komunistiskās partijas (ĶKP) pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, pa kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā) un uzņēmumam jānodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgie apstākļi. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gada ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi prasību attiecībā uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, lai tie priekšplānā izvirzītu “patriotismu” un ievērotu partijas disciplīnu. Ir saņemta informācija, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošo uzņēmumu un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos. Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, tostarp alumīnija foliju ražotājiem un to izejresursu piegādātājiem.

14

(15)  Īstenošanas regula (ES) 2020/1428, 113.–135. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/582, 144.–166. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/983, 99.–120. apsvērums.

15

(16)  Īstenošanas regula (ES) 2020/1428, 136.–140. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/582, 167.–171. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/983, 121.–125. apsvērums.

16

(17)  Īstenošanas regula (ES) 2020/1428, 141. un 142. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/582, 172. un 173. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/983, 126. un 127. apsvērums.

17

(18)  Īstenošanas regula (ES) 2020/1428, 143.–153. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/582, 174.–184. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/983, 128.–139. apsvērums.

18

(19)  SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017., https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

19

(20)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/915 (2019. gada 4. jūnijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes konkrētas alumīnija folijas ruļļu importam (OV L 146, 5.6.2019., 63. lpp.).

20

(21)  
  OECD Trade Policy Papers, No. 218, OECD Publishing, Paris, pieejams vietnē: http://dx.doi.org/10.1787/c82911ab-en.

21

OECD Trade Policy Papers, No. 218

OECD Publishing

Paris

(22)  
  Think!Desk China Consulting & Research, Final Report – Analysis of Market Distortions in the Chinese Non- Ferreous Metal Industry.

22

Think!Desk China Consulting & Research

Final Report – Analysis of Market Distortions in the Chinese Non- Ferreous Metal Industry

(23)  http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/content_5449193.htm (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 29. oktobrī).

23

(24)  
  Certain Aluminium Foil from the People’s Republic of China: Amended Final Affirmative Countervailing Duty Determination and Countervailing Duty Order, 83 Fed. Reg. 17,360 (Tirdzniecības ministrija, 2018. gada 19. aprīlis).

24

Certain Aluminium Foil from the People’s Republic of China: Amended Final Affirmative Countervailing Duty Determination and Countervailing Duty Order

83 Fed. Reg. 17,360

(25)  Īstenošanas regula (ES) 2021/582, 141. un 142. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/983, 96. un 97. apsvērums.

25

(26)  Sk. http://www.nanshan.com.cn/searchdetails?id=2838&cid= (skatīts 2021. gada 31. augustā).

26

(27)  Sk. https://www.dfdcjt.com/article/item.html?id=2166 (skatīts 2021. gada 31. augustā).

27

(28)  Ķīnas Tautas Republikas ekonomikas un sociālās attīstības 13. piecgades plāns (2016–2020), pieejams vietnē:

28

https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 6. maijā).

(29)  Īstenošanas regula (ES) 2021/582, 147.–155. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/983, 102.–109. apsvērums.

29

(30)  Īstenošanas regula (ES) 2021/582, 156.–158. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/983, 111. apsvērums.

30

(31)  Saskaņā ar pieejamo informāciju 2020. gadā Ķīnas alumīnija folijas ražošanas apjoms salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu palielinājās par 3,8 % (sk. China Nonferrous Metals News – Exploring a new “blue ocean” for aluminum foil applications, pieejams tīmekļa vietnē https://finance.sina.com.cn/money/future/indu/2021-07-14/doc-ikqciyzk5369663.shtml (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 22. septembrī). Turklāt, lai gan tika ziņots, ka Ķīnas elektrolītiskā alumīnija ražošanas jauda 2020. gadā bija aptuveni 38,55 miljoni tonnu gadā, tika prognozēts, ka 2021. gadā tā palielināsies par 3,163 miljoniem tonnu (sk. Review and Outlook of the Aluminum Market in 2020, kas pieejamas tīmekļa vietnē https://www.sohu.com/a/445610891_782456 (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 22. septembrī).

31

China Nonferrous Metals News – Exploring a new “blue ocean” for aluminum foil applications

Review and Outlook of the Aluminum Market in 2020

(32)  Īstenošanas regula (ES) 2021/582, 162.–165. apsvērums; Īstenošanas regula (ES) 2021/983, 116.–120. apsvērums.

32

(33)  
  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

33

World Bank Open Data – Upper Middle Income

(34)  Finanšu dati par vienīgo ražotājuzņēmumu (Rusal Armenal, CJSC) nebija atrodami ne Dun and Bradstreet datubāzē (https://globalfinancials.com/index-admin.html ), ne uzņēmuma tīmekļa vietnē vai citur internetā.

34

Rusal Armenal, CJSC

Dun and Bradstreet

(35)  Īstenošanas regula (ES) 2020/1428, 169. apsvērums.

35

(36)  Piecu alumīnija štancējumu uzņēmumu finanšu dati tika izmantoti divās nesenās Komisijas izmeklēšanās par alumīnija ražojumiem: plakani alumīnija velmējumi (OV L 124, 12.4.2021., 40. lpp., 266. un 267. apsvērums) un pārveidotā alumīnija folija (OV L 216, 18.6.2021., 142. lpp., 223. apsvērums).

36

(37)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

37

(38)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2

38

(39)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2

39

(40)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/755 (2015. gada 29. aprīlis) par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.). Šīs valstis ir Azerbaidžāna, Baltkrievija, Ziemeļkoreja, Turkmenistāna un Uzbekistāna Pamatregulas 2. panta 7. punktā tiek uzskatīts, ka normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot iekšzemes cenas šajās valstīs.

40

(41)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2

41

(42)  Tas bija pēdējais periods, par kuru laikā, kad tika aplūkota datu kopa, bija pieejamas šīs saimnieciskās darbības darbaspēka stundas izmaksas.

42

(43)  Kategorijā “metāli” ar kodu C24.42 ietilpst alumīnijs (sk. https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3859598/5902521/KS-RA-07-015-EN.PDF, 156. lpp.).

43

(44)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=RQJc6lWaNMpivNV6h1MxkWk9ycHqk1cNqZM2UJkJfMUYAmenKIIz/lKzy74RY7Y2

44

(45)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2

45

(46)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2

46

(47)  https://globalfinancials.com/index-admin.html (skatīts 2021. gada 28. septembrī).

47

(48)  Pārskatīšanas pieprasījuma 1.C.3. pielikums (CRU, Overcapacity in Chinese rolled product sector increases focus on exports and European Union Chamber of Commerce in China, Overcapacity in China – an impediment to the Party’s reform agenda) un 15. nodaļa Komisijas dienestu darba dokumentā par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu vajadzībām.

48

Overcapacity in Chinese rolled product sector increases focus on exports and European Union Chamber of Commerce in China, Overcapacity in China – an impediment to the Party’s reform agenda

(49)  Pārskatīšanas pieprasījuma 1.C.3. pielikums (CRU, Overcapacity in Chinese rolled product sector increases focus on exports).

49

CRU

Overcapacity in Chinese rolled product sector increases focus on exports

(50)  
  CRU, 6. nodaļa The Global Market Outlook for Aluminium Foil to 2022 (pārskatīšanas pieprasījuma 1.C.3. pielikums).

50

CRU

The Global Market Outlook for Aluminium Foil to 2022

(51)  http://www.sheitc.sh.gov.cn/jjyw/20210106/ada4d50132bf4ccaa5c97944073a7d2d.html (pēdējo reizi skatīts 2021. gada 2. septembrī).

51

(52)  https://www.globaltradealert.org/data_extraction

52

(53)  http://i-tip.wto.org/goods/Forms/TableView.aspx

53

(54)  t20.007357 (1.B.4. pielikums: Atvērtie pielikumi, 1. daļa, 27.–32. lpp.)

54

(55)  Pārskatīšanas pieprasījuma 1.C.3. pielikums (CRU, Global outlook for foil and outlook for primary aluminium, 9. lpp.).

55

CRU

Global outlook for foil and outlook for primary aluminium

(56)  Ražošanas apjoma pamatā ir ES27 dati, jo Apvienotā Karaliste no 2020. gada 1. februāra vairs nav Eiropas Savienības dalībvalsts un pārejas periods attiecībā uz Apvienotās Karalistes izstāšanos beidzās 2020. gada 31. decembrī.

56

(57)  Īstenošanas regula (ES) 2017/271.

57

(58)  Patēriņa pamatā ir ES27 dati, kas neietver datus par Apvienoto Karalisti.

58

(59)  Izmeklēšanas periodā 1 339 t tika importētas saskaņā ar statistikas režīmu “ievešana pārstrādei”, 106 t – saskaņā ar parasto statistikas režīmu un 143 t tika importētas, apejot saskaņā ar Regulu (ES) 2017/271 noteiktos ierobežojumus.

59

(60)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

60

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium

(61)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

61

---

LĒMUMI

| 10.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/39

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/403

(2022. gada 3. marts),

kas attiecas uz tiem atbrīvojumiem no paplašinātā antidempinga maksājuma par konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēda daļu importu, kuri noteikti, ievērojot Regulu (EK) Nr. 88/97

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 1262)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 13. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/45 (2020. gada 20. janvāris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/1379 attiecībā uz tā antidempinga maksājuma attiecināšanu, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 71/97 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam, arī uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu daļu importu (2),

ņemot vērā Komisijas Regulu (EK) Nr. 88/97 (1997. gada 20. janvāris), ar ko atļauj atbrīvojumu no ar Padomes Regulu (EK) Nr. 71/97 uzliktā un ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2474/93 paplašinātā antidempinga maksājuma noteiktu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēda daļu importam (3), un jo īpaši tās 4.–7. pantu,

pēc dalībvalstu informēšanas,

tā kā:

| (1) | Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”) izcelsmes svarīgāko velosipēda daļu importam tiek piemērots antidempinga maksājums (“paplašinātais maksājums”), jo ar Padomes Regulu (EK) Nr. 71/97 (4) tika paplašināts antidempinga maksājums, kas noteikts Ķīnas izcelsmes velosipēdu importam. |
| --- | --- |

(1)

Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”) izcelsmes svarīgāko velosipēda daļu importam tiek piemērots antidempinga maksājums (“paplašinātais maksājums”), jo ar Padomes Regulu (EK) Nr. 71/97 (4) tika paplašināts antidempinga maksājums, kas noteikts Ķīnas izcelsmes velosipēdu importam.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 71/97 3. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt pasākumus, kas nepieciešami, lai atļautu atbrīvot no paplašinātā maksājuma svarīgāko velosipēda daļu importu, kas nav saistīts ar antidempinga maksājuma apiešanu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 71/97 3. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt pasākumus, kas nepieciešami, lai atļautu atbrīvot no paplašinātā maksājuma svarīgāko velosipēda daļu importu, kas nav saistīts ar antidempinga maksājuma apiešanu.

| (3) | Minētie īstenošanas pasākumi ir ietverti Regulā (EK) Nr. 88/97 (“atbrīvojuma regula”), ar ko izveido īpašu atbrīvojumu sistēmu. |
| --- | --- |

(3)

Minētie īstenošanas pasākumi ir ietverti Regulā (EK) Nr. 88/97 (“atbrīvojuma regula”), ar ko izveido īpašu atbrīvojumu sistēmu.

| (4) | Uz šā pamata Komisija no paplašinātā maksājuma ir atbrīvojusi vairākus velosipēdu montētājus. |
| --- | --- |

(4)

Uz šā pamata Komisija no paplašinātā maksājuma ir atbrīvojusi vairākus velosipēdu montētājus.

| (5) | Kā paredzēts atbrīvojuma regulas 16. panta 2. punktā, Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicējusi secīgus no maksājuma atbrīvoto Pušu sarakstus (5). |
| --- | --- |

(5)

Kā paredzēts atbrīvojuma regulas 16. panta 2. punktā, Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicējusi secīgus no maksājuma atbrīvoto Pušu sarakstus (5).

| (6) | Atbilstoši atbrīvojuma regulai 2021. gada 15. aprīlī tika pieņemts jaunākais Komisijas īstenošanas lēmums par atbrīvojumiem (6). |
| --- | --- |

(6)

Atbilstoši atbrīvojuma regulai 2021. gada 15. aprīlī tika pieņemts jaunākais Komisijas īstenošanas lēmums par atbrīvojumiem (6).

| (7) | Šajā lēmumā piemēro Regulas (EK) Nr. 88/97 1. pantā sniegtās definīcijas. |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā piemēro Regulas (EK) Nr. 88/97 1. pantā sniegtās definīcijas.

| (8) | Komisija 2019. gada 25. augustā no Polijas uzņēmuma Rowerland Piotr Tokarz (“Rowerland”) (“uzņēmums”) saņēma lūgumu par atbrīvojumu no maksājuma, kā arī informāciju, kas vajadzīga, lai saskaņā ar atbrīvojuma regulas 4. pantu noteiktu, vai šis lūgums ir atbilstīgs. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2019. gada 25. augustā no Polijas uzņēmuma Rowerland Piotr Tokarz (“Rowerland”) (“uzņēmums”) saņēma lūgumu par atbrīvojumu no maksājuma, kā arī informāciju, kas vajadzīga, lai saskaņā ar atbrīvojuma regulas 4. pantu noteiktu, vai šis lūgums ir atbilstīgs.

| (9) | Saskaņā ar atbrīvojuma regulas 5. panta 1. punktu no dienas, kad Komisija saņēmusi pienācīgi pamatotu lūgumu par atbrīvojumu no maksājuma, līdz lēmuma pieņemšanai par lūguma pamatotību tika atlikta paplašinātā maksājuma samaksa attiecībā uz visu to svarīgāko velosipēda daļu importu, kuras Rowerland deklarējis laišanai brīvā apgrozībā. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar atbrīvojuma regulas 5. panta 1. punktu no dienas, kad Komisija saņēmusi pienācīgi pamatotu lūgumu par atbrīvojumu no maksājuma, līdz lēmuma pieņemšanai par lūguma pamatotību tika atlikta paplašinātā maksājuma samaksa attiecībā uz visu to svarīgāko velosipēda daļu importu, kuras Rowerland deklarējis laišanai brīvā apgrozībā.

| (10) | Pusei, kas norādīta 1. tabulā, tika piešķirts Taric papildu kods C529, lai identificētu to svarīgāko velosipēda daļu importu, kuras deklarētas laišanai brīvā apgrozībā un attiecībā uz kurām atlikta paplašinātā maksājuma samaksa.

  1. tabula











  Taric papildu kods | Nosaukums | Adrese | Spēkā stāšanās diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C529 | Rowerland Piotr Tokarz | ul. Klubowa 23, |
| PL-32-600 Broszkowice, Poland |

(10)

Pusei, kas norādīta 1. tabulā, tika piešķirts Taric papildu kods C529, lai identificētu to svarīgāko velosipēda daļu importu, kuras deklarētas laišanai brīvā apgrozībā un attiecībā uz kurām atlikta paplašinātā maksājuma samaksa.

1. tabula

Taric papildu kods

Nosaukums

Adrese

Spēkā stāšanās diena

C529

Rowerland Piotr Tokarz

ul. Klubowa 23,

PL-32-600 Broszkowice, Poland

17.10.2019.

| (11) | Lai pārbaudītu Rowerland darbības paplašinātā maksājuma samaksas atlikšanas laikposmā un lemtu par atbrīvojuma piešķiršanu, Komisija saskaņā ar atbrīvojuma regulas 6. pantu noteica izmeklēšanas laikposmu, proti, no 2019. gada 1. novembra līdz 2020. gada 31. oktobrim (“izmeklēšanas laikposms”). |
| --- | --- |

(11)

Lai pārbaudītu Rowerland darbības paplašinātā maksājuma samaksas atlikšanas laikposmā un lemtu par atbrīvojuma piešķiršanu, Komisija saskaņā ar atbrīvojuma regulas 6. pantu noteica izmeklēšanas laikposmu, proti, no 2019. gada 1. novembra līdz 2020. gada 31. oktobrim (“izmeklēšanas laikposms”).

| (12) | Rowerland 2021. gada janvārī un 2021. gada maijā iesniedza Komisijai datus un skaitļus, pamatojoties uz kuriem uzņēmums izmeklēšanas laikposmā bija izpildījis atbrīvojuma regulā izklāstītos nosacījumus atbrīvojuma saņemšanai. |
| --- | --- |

(12)

Rowerland 2021. gada janvārī un 2021. gada maijā iesniedza Komisijai datus un skaitļus, pamatojoties uz kuriem uzņēmums izmeklēšanas laikposmā bija izpildījis atbrīvojuma regulā izklāstītos nosacījumus atbrīvojuma saņemšanai.

| (13) | Konkrētāk, Rowerland apgalvoja, ka a) tas ir izmantojis svarīgākās velosipēda daļas velosipēdu montāžai tādos daudzumos, kas pārsniedza robežvērtību – 299 viena tipa svarīgāko velosipēda daļu vienības mēnesī (“de minimis noteikums”), un b) ka montāžas procesā iegūtā daļu pievienotā vērtība pārsniedza 25 % no ražošanas izmaksām (“25 % pievienotās vērtības kritērijs”). Tāpēc uzņēmuma veiktās montāžas operācijas neietilpa Regulas (ES) 2016/1036 (“pamatregula”) 13. panta 2. punkta piemērošanas jomā. Turklāt Rowerland neapgalvoja, ka no Ķīnas ievestās daļas saskaņā ar pamatregulas 13. panta 2. punktu noteiktajā izmeklēšanas laikposmā veidoja mazāk nekā 60 % no montāžas procesā izmantoto daļu kopējās vērtības (“60–40 % kritērijs”). |
| --- | --- |

(13)

Konkrētāk, Rowerland apgalvoja, ka a) tas ir izmantojis svarīgākās velosipēda daļas velosipēdu montāžai tādos daudzumos, kas pārsniedza robežvērtību – 299 viena tipa svarīgāko velosipēda daļu vienības mēnesī (“de minimis noteikums”), un b) ka montāžas procesā iegūtā daļu pievienotā vērtība pārsniedza 25 % no ražošanas izmaksām (“25 % pievienotās vērtības kritērijs”). Tāpēc uzņēmuma veiktās montāžas operācijas neietilpa Regulas (ES) 2016/1036 (“pamatregula”) 13. panta 2. punkta piemērošanas jomā. Turklāt Rowerland neapgalvoja, ka no Ķīnas ievestās daļas saskaņā ar pamatregulas 13. panta 2. punktu noteiktajā izmeklēšanas laikposmā veidoja mazāk nekā 60 % no montāžas procesā izmantoto daļu kopējās vērtības (“60–40 % kritērijs”).

| (14) | Komisija 2021. gada novembrī apmeklēja uzņēmuma telpas, lai pārbaudītu atbrīvojuma lūguma pamatotību. |
| --- | --- |

(14)

Komisija 2021. gada novembrī apmeklēja uzņēmuma telpas, lai pārbaudītu atbrīvojuma lūguma pamatotību.

| (15) | Komisijas dienesti pārbaudes laikā konstatēja, ka:






  a) | Rowerland ir izpildījis 13. apsvērumā minēto de minimis noteikumu gan attiecībā uz iepirkto, gan montāžai izmantoto velosipēdu daļu apjomu; tas tika pārbaudīts, izmantojot samontēto velosipēdu apjomu; |
| --- | --- | --- |

(15)

Komisijas dienesti pārbaudes laikā konstatēja, ka:

a)

Rowerland ir izpildījis 13. apsvērumā minēto de minimis noteikumu gan attiecībā uz iepirkto, gan montāžai izmantoto velosipēdu daļu apjomu; tas tika pārbaudīts, izmantojot samontēto velosipēdu apjomu;

| b) | skaitļi, ko uzņēmums izmantoja, lai pierādītu atbilstību pretapiešanas noteikumiem, atbilda grāmatvedības sistēmā reģistrētajiem skaitļiem; |
| --- | --- |

b)

skaitļi, ko uzņēmums izmantoja, lai pierādītu atbilstību pretapiešanas noteikumiem, atbilda grāmatvedības sistēmā reģistrētajiem skaitļiem;

| c) | Rowerland izmantotā grāmatvedības sistēma neļāva uzņēmumam izsekot to velosipēda daļu izcelsmi, kuras iegādātas un izmantotas montāžas procesā, tāpēc nebija iespējams novērtēt atbilstību 60–40 % kritērijam; |
| --- | --- |

c)

Rowerland izmantotā grāmatvedības sistēma neļāva uzņēmumam izsekot to velosipēda daļu izcelsmi, kuras iegādātas un izmantotas montāžas procesā, tāpēc nebija iespējams novērtēt atbilstību 60–40 % kritērijam;

| d) | izmeklēšanā tika konstatēts, ka, izņemot riteņus, Rowerland neražo velosipēdu daļas; |
| --- | --- |

d)

izmeklēšanā tika konstatēts, ka, izņemot riteņus, Rowerland neražo velosipēdu daļas;

| e) | saskaņā ar uzņēmuma Rowerland pārbaudes procesa laikā sniegtajiem dokumentiem un paskaidrojumiem vairākas izmaksas, kuras Rowerland paziņojis kā pievienoto vērtību, ir grozītas, kā sīkāk aprakstīts i) un ii) punktā, savukārt citas izmaksas, kas sīkāk aprakstītas iii)–v) punktā, netika akceptētas kā izmaksas, kuras tieši saistītas ar montāžas darbībām:






  i) | summu, kas paziņota kā tiešās enerģijas izmaksas, Rowerland aprēķinājis, pamatojoties uz montāžas operācijās iesaistīto darbinieku skaitu, savukārt summu, kura paziņota kā netiešās enerģijas izmaksas, tas aprēķinājis, pamatojoties uz administratīvo darbinieku skaitu. Šī metode netika uzskatīta par piemērotu, jo enerģijas izmaksas ir saistītas ar telpām, kurās tiek veiktas montāžas operācijas, nevis ar darbinieku skaitu. Tāpēc enerģijas izmaksas tika pārrēķinātas un sadalītas, pamatojoties uz to telpu platību kvadrātmetros, kurās tika veiktas montāžas operācijas (tiešās enerģijas izmaksas), kā arī uz biroja un to noliktavu platību kvadrātmetros, kurās tika uzglabātas velosipēdu daļas (netiešās enerģijas izmaksas); |
| --- | --- | --- |

e)

saskaņā ar uzņēmuma Rowerland pārbaudes procesa laikā sniegtajiem dokumentiem un paskaidrojumiem vairākas izmaksas, kuras Rowerland paziņojis kā pievienoto vērtību, ir grozītas, kā sīkāk aprakstīts i) un ii) punktā, savukārt citas izmaksas, kas sīkāk aprakstītas iii)–v) punktā, netika akceptētas kā izmaksas, kuras tieši saistītas ar montāžas darbībām:

i)

summu, kas paziņota kā tiešās enerģijas izmaksas, Rowerland aprēķinājis, pamatojoties uz montāžas operācijās iesaistīto darbinieku skaitu, savukārt summu, kura paziņota kā netiešās enerģijas izmaksas, tas aprēķinājis, pamatojoties uz administratīvo darbinieku skaitu. Šī metode netika uzskatīta par piemērotu, jo enerģijas izmaksas ir saistītas ar telpām, kurās tiek veiktas montāžas operācijas, nevis ar darbinieku skaitu. Tāpēc enerģijas izmaksas tika pārrēķinātas un sadalītas, pamatojoties uz to telpu platību kvadrātmetros, kurās tika veiktas montāžas operācijas (tiešās enerģijas izmaksas), kā arī uz biroja un to noliktavu platību kvadrātmetros, kurās tika uzglabātas velosipēdu daļas (netiešās enerģijas izmaksas);

| ii) | summa, ko Rowerland bija norādījis kā īres/nomas maksu un iekļāvis pie netiešajām ražošanas izmaksām, tika grozīta pārrakstīšanās kļūdas dēļ; |
| --- | --- |

ii)

summa, ko Rowerland bija norādījis kā īres/nomas maksu un iekļāvis pie netiešajām ražošanas izmaksām, tika grozīta pārrakstīšanās kļūdas dēļ;

| iii) | summa, ko Rowerland paziņojis kā netiešās enerģijas izmaksas, ietvēra enerģijas izmaksas par telpām, kas nav saistītas ar uzņēmuma veiktajām montāžas operācijām. Tāpēc šīs izmaksas netika ņemtas vērā velosipēdu ražošanas izmaksās; |
| --- | --- |

iii)

summa, ko Rowerland paziņojis kā netiešās enerģijas izmaksas, ietvēra enerģijas izmaksas par telpām, kas nav saistītas ar uzņēmuma veiktajām montāžas operācijām. Tāpēc šīs izmaksas netika ņemtas vērā velosipēdu ražošanas izmaksās;

| iv) | summa, kuru Rowerland paziņojis kā “citas tiešās ražošanas izmaksas”, ietvēra izmaksas, kas saistītas ar tādu velosipēda daļu krāsošanu, kuras netika izmantotas izmeklēšanas laikposmā. Tāpēc arī šīs izmaksas netika ņemtas vērā izmeklēšanas laikposmā samontēto velosipēdu ražošanas izmaksās; |
| --- | --- |

iv)

summa, kuru Rowerland paziņojis kā “citas tiešās ražošanas izmaksas”, ietvēra izmaksas, kas saistītas ar tādu velosipēda daļu krāsošanu, kuras netika izmantotas izmeklēšanas laikposmā. Tāpēc arī šīs izmaksas netika ņemtas vērā izmeklēšanas laikposmā samontēto velosipēdu ražošanas izmaksās;

| v) | summa, ko Rowerland paziņojis kā amortizāciju, ietvēra visu uzņēmuma ēku, iekārtu un telpu amortizāciju. Uzņēmums nepaziņoja iekārtu amortizāciju, jo uzņēmumam piederošās nedaudzās iekārtas jau bija amortizētas. Tā kā komerciālās ēkas (veikala) un ar to saistīto noliktavu amortizācija nebija saistīta ar montāžas operācijām, tā tika uzskatīta par administratīvajiem izdevumiem, nevis par daļu no ražošanas izmaksām; |
| --- | --- |

v)

summa, ko Rowerland paziņojis kā amortizāciju, ietvēra visu uzņēmuma ēku, iekārtu un telpu amortizāciju. Uzņēmums nepaziņoja iekārtu amortizāciju, jo uzņēmumam piederošās nedaudzās iekārtas jau bija amortizētas. Tā kā komerciālās ēkas (veikala) un ar to saistīto noliktavu amortizācija nebija saistīta ar montāžas operācijām, tā tika uzskatīta par administratīvajiem izdevumiem, nevis par daļu no ražošanas izmaksām;

| f) | saskaņā ar pārrēķiņu Rowerland montāžas procesā iegūtā daļu pievienotā vērtība bija mazāka par 25 % no ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

f)

saskaņā ar pārrēķiņu Rowerland montāžas procesā iegūtā daļu pievienotā vērtība bija mazāka par 25 % no ražošanas izmaksām.

| (16) | Tādēļ uzņēmums neatbilda atbrīvojuma kritērijiem. Konkrētāk, izmeklēšanas laikposmā Rowerland ietilpa pamatregulas 13. panta 2. punkta piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

(16)

Tādēļ uzņēmums neatbilda atbrīvojuma kritērijiem. Konkrētāk, izmeklēšanas laikposmā Rowerland ietilpa pamatregulas 13. panta 2. punkta piemērošanas jomā.

| (17) | Šo iemeslu dēļ un saskaņā ar atbrīvojuma regulas 7. panta 3. punktu atbrīvojuma lūgums būtu jānoraida un būtu jāatceļ paplašinātā maksājuma samaksas atlikšana, kas minēta atbrīvojuma regulas 5. pantā. |
| --- | --- |

(17)

Šo iemeslu dēļ un saskaņā ar atbrīvojuma regulas 7. panta 3. punktu atbrīvojuma lūgums būtu jānoraida un būtu jāatceļ paplašinātā maksājuma samaksas atlikšana, kas minēta atbrīvojuma regulas 5. pantā.

| (18) | Tādēļ paplašinātais maksājums būtu jāiekasē ar atpakaļejošu spēku no dienas, kad paplašinātā maksājuma samaksas atlikšana stājās spēkā, proti, no 2019. gada 17. oktobra. |
| --- | --- |

(18)

Tādēļ paplašinātais maksājums būtu jāiekasē ar atpakaļejošu spēku no dienas, kad paplašinātā maksājuma samaksas atlikšana stājās spēkā, proti, no 2019. gada 17. oktobra.

| (19) | Uzņēmums 2022. gada 25. janvārī tika informēts par iepriekš minētajiem konstatējumiem, uz kuru pamata Komisija plānoja ierosināt noraidīt tā atbrīvojuma lūgumu, un tam tika dota iespēja sniegt atsauksmes, Uzņēmumam tika dota arī iespēja tikt uzklausītam, un notika uzņēmuma uzklausīšana. |
| --- | --- |

(19)

Uzņēmums 2022. gada 25. janvārī tika informēts par iepriekš minētajiem konstatējumiem, uz kuru pamata Komisija plānoja ierosināt noraidīt tā atbrīvojuma lūgumu, un tam tika dota iespēja sniegt atsauksmes, Uzņēmumam tika dota arī iespēja tikt uzklausītam, un notika uzņēmuma uzklausīšana.

| (20) | Pēc informācijas izpaušanas Rowerland sniedza atsauksmes un apstrīdēja Komisijas pārskatītās uzņēmuma izmaksas, kas minētas 15. apsvērumā. Konkrētāk, Rowerland apgalvoja, ka pievienotās vērtības aprēķinā iekļautajā amortizācijas summā būtu jāiekļauj arī amortizācijas izdevumi, kas saistīti ar papildaprīkojumu, piemēram, laukumu ar cieto segumu, telts paviljonu, kā arī komerciālo ēku un tās noliktavu, jo šis aprīkojums, kā apgalvo uzņēmums, bija tieši saistīts ar velosipēdu montāžu un/vai bija visas ražotnes neatņemama sastāvdaļa. |
| --- | --- |

(20)

Pēc informācijas izpaušanas Rowerland sniedza atsauksmes un apstrīdēja Komisijas pārskatītās uzņēmuma izmaksas, kas minētas 15. apsvērumā. Konkrētāk, Rowerland apgalvoja, ka pievienotās vērtības aprēķinā iekļautajā amortizācijas summā būtu jāiekļauj arī amortizācijas izdevumi, kas saistīti ar papildaprīkojumu, piemēram, laukumu ar cieto segumu, telts paviljonu, kā arī komerciālo ēku un tās noliktavu, jo šis aprīkojums, kā apgalvo uzņēmums, bija tieši saistīts ar velosipēdu montāžu un/vai bija visas ražotnes neatņemama sastāvdaļa.

| (21) | Vispārīgi tiek uzsvērts, ka, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 2. punktu aprēķinot, vai vērtība, kas pievienota daļām montāžas operācijās, pārsniedz 25 % no ražošanas izmaksām, pievienotās vērtības aprēķinā iekļautās izmaksas ir izmaksas, kuras radušās ražošanas procesā, kā rezultātā gatavā ražojuma vērtība palielinājās papildus sākotnējām izmaksām (piemēram, ražošanas darbaspēka izmaksām, ražošanas pieskaitāmajām izmaksām, montāžas iekārtu amortizācijai, ražotnē iekšēji izgatavotajām daļām). Tāpēc šīm izmaksām vajadzētu būt izmaksām, kas radušās tieši velosipēdu ražošanas un pabeigšanas procesā. Izmaksas, kuras radušās uzņēmumam un kuras nevar saistīt ar ražošanas procesu izmeklēšanas laikposmā, neiekļauj pievienotās vērtības aprēķinā. Tāpēc citu veidu pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas neiekļauj pievienotās vērtības aprēķinā, jo šādas izmaksas uzņēmumam nav radušās ražošanas procesā un nepalielina ražojuma pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

(21)

Vispārīgi tiek uzsvērts, ka, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 2. punktu aprēķinot, vai vērtība, kas pievienota daļām montāžas operācijās, pārsniedz 25 % no ražošanas izmaksām, pievienotās vērtības aprēķinā iekļautās izmaksas ir izmaksas, kuras radušās ražošanas procesā, kā rezultātā gatavā ražojuma vērtība palielinājās papildus sākotnējām izmaksām (piemēram, ražošanas darbaspēka izmaksām, ražošanas pieskaitāmajām izmaksām, montāžas iekārtu amortizācijai, ražotnē iekšēji izgatavotajām daļām). Tāpēc šīm izmaksām vajadzētu būt izmaksām, kas radušās tieši velosipēdu ražošanas un pabeigšanas procesā. Izmaksas, kuras radušās uzņēmumam un kuras nevar saistīt ar ražošanas procesu izmeklēšanas laikposmā, neiekļauj pievienotās vērtības aprēķinā. Tāpēc citu veidu pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas neiekļauj pievienotās vērtības aprēķinā, jo šādas izmaksas uzņēmumam nav radušās ražošanas procesā un nepalielina ražojuma pievienoto vērtību.

| (22) | Turklāt jāatgādina, ka, izņemot riteņus, Rowerland neražo velosipēdu daļas, kā norādīts 15. apsvēruma d) punktā. Paziņotie amortizācijas izdevumi galvenokārt attiecās uz vairākām ēkām. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka 2020. gada aprīlī uzņēmumam Rowerland bija arī ēka, kas tika izmantota velosipēdu pārdošanai. Tāpēc šīs ēkas amortizācija netika iekļauta pievienotās vērtības aprēķinā. Tomēr pievienotās vērtības aprēķinā tika iekļauta to ēku amortizācija, kurās tika veiktas montāžas operācijas vai kuras bija saistītas ar montāžas operācijām. Turklāt Komisija iekļāva arī nomas maksu par divām noliktavām, kurās tika uzglabātas velosipēdu daļas, jo šādas izmaksas ir saistītas ar ražošanas procesu. Attiecībā uz laukumu ar cieto segumu un telti netika sniegti pietiekami pierādījumi par tiešu saikni ar montāžu. Tam jebkurā gadījumā praksē ir nenozīmīga ietekme, jo pievienotā vērtība tāpat būtu mazāka par 25 %. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(22)

Turklāt jāatgādina, ka, izņemot riteņus, Rowerland neražo velosipēdu daļas, kā norādīts 15. apsvēruma d) punktā. Paziņotie amortizācijas izdevumi galvenokārt attiecās uz vairākām ēkām. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka 2020. gada aprīlī uzņēmumam Rowerland bija arī ēka, kas tika izmantota velosipēdu pārdošanai. Tāpēc šīs ēkas amortizācija netika iekļauta pievienotās vērtības aprēķinā. Tomēr pievienotās vērtības aprēķinā tika iekļauta to ēku amortizācija, kurās tika veiktas montāžas operācijas vai kuras bija saistītas ar montāžas operācijām. Turklāt Komisija iekļāva arī nomas maksu par divām noliktavām, kurās tika uzglabātas velosipēdu daļas, jo šādas izmaksas ir saistītas ar ražošanas procesu. Attiecībā uz laukumu ar cieto segumu un telti netika sniegti pietiekami pierādījumi par tiešu saikni ar montāžu. Tam jebkurā gadījumā praksē ir nenozīmīga ietekme, jo pievienotā vērtība tāpat būtu mazāka par 25 %. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (23) | Rowerland nepiekrita arī Komisijas pārskatītajām elektroenerģijas izmaksām, kas minētas 15. apsvēruma e) punkta i) apakšpunktā un 15. apsvēruma e) punkta iii) apakšpunktā. Uzņēmums apgalvoja, ka tā sadales koeficientu, kas izmantots elektroenerģijai, izvēlējies sertificēts revidents. Pierādījumi par to netika iesniegti. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(23)

Rowerland nepiekrita arī Komisijas pārskatītajām elektroenerģijas izmaksām, kas minētas 15. apsvēruma e) punkta i) apakšpunktā un 15. apsvēruma e) punkta iii) apakšpunktā. Uzņēmums apgalvoja, ka tā sadales koeficientu, kas izmantots elektroenerģijai, izvēlējies sertificēts revidents. Pierādījumi par to netika iesniegti. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (24) | Rowerland arī apgalvoja, ka pievienotās vērtības aprēķinā būtu jāiekļauj izdevumi, kas saistīti ar ūdens nodrošināšanu darbiniekiem un atkritumu likvidēšanu. Tomēr šie izdevumi bija tik mazi, ka tiem nebija būtiskas ietekmes uz pievienotās vērtības aprēķinu. |
| --- | --- |

(24)

Rowerland arī apgalvoja, ka pievienotās vērtības aprēķinā būtu jāiekļauj izdevumi, kas saistīti ar ūdens nodrošināšanu darbiniekiem un atkritumu likvidēšanu. Tomēr šie izdevumi bija tik mazi, ka tiem nebija būtiskas ietekmes uz pievienotās vērtības aprēķinu.

| (25) | Visbeidzot, Rowerland apgalvoja, ka tas pārbaudes apmeklējuma laikā Komisijas darba grupai neapzināti ir sniedzis maldinošu informāciju par laikposmu, kurā tika izmantotas konkrētas velosipēdu daļas, par kurām bija radušās krāsošanas izmaksas. Tas apgalvoja, ka šīs daļas izmeklēšanas laikposmā tika izmantotas velosipēdu montāžai un tāpēc krāsošanas izmaksas būtu jāiekļauj pievienotās vērtības aprēķinā. |
| --- | --- |

(25)

Visbeidzot, Rowerland apgalvoja, ka tas pārbaudes apmeklējuma laikā Komisijas darba grupai neapzināti ir sniedzis maldinošu informāciju par laikposmu, kurā tika izmantotas konkrētas velosipēdu daļas, par kurām bija radušās krāsošanas izmaksas. Tas apgalvoja, ka šīs daļas izmeklēšanas laikposmā tika izmantotas velosipēdu montāžai un tāpēc krāsošanas izmaksas būtu jāiekļauj pievienotās vērtības aprēķinā.

| (26) | Komisija norāda, ka, tā kā pierādījumi par to netika iesniegti, apgalvojums tika noraidīts kā nepamatots, |
| --- | --- |

(26)

Komisija norāda, ka, tā kā pierādījumi par to netika iesniegti, apgalvojums tika noraidīts kā nepamatots,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo, ievērojot Regulas (EK) Nr. 88/97 7. panta 3. punktu, noraida šā panta tabulā norādītās Puses iesniegto lūgumu atbrīvot no paplašinātā antidempinga maksājuma.

Puse, kurai atceļ paplašinātā maksājuma samaksas atlikšanu

| Taric papildu kods | Nosaukums | Adrese | Spēkā stāšanās diena |
| --- | --- | --- | --- |
| C529 | Rowerland Piotr Tokarz | ul. Klubowa 23, |
| PL-32-600 Broszkowice, Poland |

Taric papildu kods

Nosaukums

Adrese

Spēkā stāšanās diena

C529

Rowerland Piotr Tokarz

ul. Klubowa 23,

PL-32-600 Broszkowice, Poland

17.10.2019.

2. pants

Ar šo, ievērojot Regulas (EK) Nr. 88/97 5. pantu, attiecībā uz 1. panta tabulā norādīto Pusi atceļ paplašinātā antidempinga maksājuma samaksas atlikšanu.

Paplašināto maksājumu iekasē no dienas, kas norādīta ailē “Spēkā stāšanās diena”.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm un 1. pantā minētajai Pusei, un to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2022. gada 3. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājas izpildvietnieks

Valdis DOMBROVSKIS

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  
  OV L 16, 21.1.2020., 7. lpp.

2

(3)  
  OV L 17, 21.1.1997., 17. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 71/97 (1997. gada 10. janvāris), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš uzlikts ar Regulu (EEK) Nr. 2474/93 Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdiem, attiecina arī uz noteiktu velosipēda daļu importu no Ķīnas Tautas Republikas, kā arī uzliek paplašināto maksājumu šāda veida importam, kas reģistrēts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 703/96 (OV L 16, 18.1.1997., 55. lpp.).

4

(5)  
  OV C 45, 13.2.1997., 3. lpp., OV C 112, 10.4.1997., 9. lpp., OV C 220, 19.7.1997., 6. lpp., OV L 193, 22.7.1997., 32. lpp., OV L 334, 5.12.1997., 37. lpp., OV C 378, 13.12.1997., 2. lpp., OV C 217, 11.7.1998., 9. lpp., OV C 37, 11.2.1999., 3. lpp., OV C 186, 2.7.1999., 6. lpp., OV C 216, 28.7.2000., 8. lpp., OV C 170, 14.6.2001., 5. lpp., OV C 103, 30.4.2002., 2. lpp., OV C 35, 14.2.2003., 3. lpp., OV C 43, 22.2.2003., 5. lpp., OV C 54, 2.3.2004., 2. lpp., OV L 343, 19.11.2004., 23. lpp., OV C 299, 4.12.2004., 4. lpp., OV L 17, 21.1.2006., 16. lpp., OV L 313, 14.11.2006., 5. lpp., OV L 81, 20.3.2008., 73. lpp., OV C 310, 5.12.2008., 19. lpp., OV L 19, 23.1.2009., 62. lpp., OV L 314, 1.12.2009., 106. lpp., OV L 136, 24.5.2011., 99. lpp., OV L 343, 23.12.2011., 86. lpp., OV L 119, 23.4.2014., 67. lpp., OV L 132, 29.5.2015., 32. lpp., OV L 331, 17.12.2015., 30. lpp., OV L 47, 24.2.2017., 13. lpp., OV L 79, 22.3.2018., 31. lpp., OV L 171, 26.6.2019., 117. lpp., OV L 138, 30.4.2020., 8. lpp., OV L 158, 20.5.2020., 7. lpp., OV L 325, 7.10.2020., 74. lpp., OV L 140, 23.4.2021., 1. lpp.

5

(6)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/659 (2021. gada 15. aprīlis), kas attiecas uz tiem atbrīvojumiem no paplašinātā antidempinga maksājuma par konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēda daļu importu, kuri noteikti, ievērojot Regulu (EK) Nr. 88/97 (OV L 140, 23.4.2021., 1. lpp.).

6

---

| 10.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/44 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/44

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/404

(2022. gada 3. marts),

ar ko Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/919 groza attiecībā uz saskaņotajiem standartiem par stūres iekārtu trošu savienojumiem ar trīšu sistēmām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 10. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/53/ES (2) 14. pantu ražojumus, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, pieņem par atbilstīgiem minētajos standartos vai to daļās iekļautajām prasībām, kā noteikts Direktīvas 2013/53/ES 4. panta 1. punktā un minētās direktīvas I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/53/ES (2) 14. pantu ražojumus, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, pieņem par atbilstīgiem minētajos standartos vai to daļās iekļautajām prasībām, kā noteikts Direktīvas 2013/53/ES 4. panta 1. punktā un minētās direktīvas I pielikumā.

| (2) | Ar Īstenošanas lēmumu C(2015) 8736 (3) Komisija iesniedza Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN) un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai (Cenelec) pieprasījumu Direktīvas 2013/53/ES īstenošanas vajadzībām izstrādāt un pārskatīt saskaņotos standartus, lai pievērstos pamatprasībām, kas noteiktas Direktīvas 2013/53/ES 4. panta 1. punktā un minētās direktīvas I pielikumā un kas ir stingrākas salīdzinājumā ar atcelto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/25/EK (4). |
| --- | --- |

(2)

Ar Īstenošanas lēmumu C(2015) 8736 (3) Komisija iesniedza Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN) un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai (Cenelec) pieprasījumu Direktīvas 2013/53/ES īstenošanas vajadzībām izstrādāt un pārskatīt saskaņotos standartus, lai pievērstos pamatprasībām, kas noteiktas Direktīvas 2013/53/ES 4. panta 1. punktā un minētās direktīvas I pielikumā un kas ir stingrākas salīdzinājumā ar atcelto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/25/EK (4).

| (3) | Ar Īstenošanas lēmumu C(2015) 8736 CEN un Cenelec tika arī iesniegts pieprasījums pārskatīt standartus, kuru atsauces ir publicētas ar Komisijas paziņojumu 2015/C 087/01 (5). |
| --- | --- |

(3)

Ar Īstenošanas lēmumu C(2015) 8736 CEN un Cenelec tika arī iesniegts pieprasījums pārskatīt standartus, kuru atsauces ir publicētas ar Komisijas paziņojumu 2015/C 087/01 (5).

| (4) | Pamatojoties uz Īstenošanas lēmumā C(2015) 8736 izklāstīto pieprasījumu, CEN pārskatīja saskaņoto standartu EN ISO 8847:2017 par stūres iekārtu trošu savienojumiem un trīšu sistēmām, kurš aizstāja iepriekšējo saskaņoto standartu EN ISO 8847:2004 un kura atsauce ir publicēta ar Komisijas paziņojumu 2017/C 435/06 (6). Rezultātā tika pieņemts saskaņotais standarts EN ISO 8847:2021. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz Īstenošanas lēmumā C(2015) 8736 izklāstīto pieprasījumu, CEN pārskatīja saskaņoto standartu EN ISO 8847:2017 par stūres iekārtu trošu savienojumiem un trīšu sistēmām, kurš aizstāja iepriekšējo saskaņoto standartu EN ISO 8847:2004 un kura atsauce ir publicēta ar Komisijas paziņojumu 2017/C 435/06 (6). Rezultātā tika pieņemts saskaņotais standarts EN ISO 8847:2021.

| (5) | Komisija kopā ar CEN ir novērtējusi, vai minētais CEN pārskatītais standarts atbilst Īstenošanas lēmumā C(2015) 8736 izklāstītajam pieprasījumam. |
| --- | --- |

(5)

Komisija kopā ar CEN ir novērtējusi, vai minētais CEN pārskatītais standarts atbilst Īstenošanas lēmumā C(2015) 8736 izklāstītajam pieprasījumam.

| (6) | Standartā EN ISO 8847:2021 ir noteiktas prasības par stūres iekārtu trošu savienojumu ar trīšu sistēmām projektēšanu, uzstādīšanu un testēšanu tādiem mazizmēra peldlīdzekļiem ar galveno dzinēju vai bez tā un tādiem mazizmēra peldlīdzekļiem ar piekarināmu dzinēju, kura kopējā jauda nepārsniedz 37 kW. |
| --- | --- |

(6)

Standartā EN ISO 8847:2021 ir noteiktas prasības par stūres iekārtu trošu savienojumu ar trīšu sistēmām projektēšanu, uzstādīšanu un testēšanu tādiem mazizmēra peldlīdzekļiem ar galveno dzinēju vai bez tā un tādiem mazizmēra peldlīdzekļiem ar piekarināmu dzinēju, kura kopējā jauda nepārsniedz 37 kW.

| (7) | Standarts EN ISO 8847:2021 atbilst prasībām, kuras bija paredzēts aptvert un kuras ir izklāstītas Direktīvas 2013/53/ES 4. panta 1. punktā, kā arī minētās direktīvas I pielikuma A daļā. Tāpēc ir lietderīgi atsauci uz minēto standartu publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(7)

Standarts EN ISO 8847:2021 atbilst prasībām, kuras bija paredzēts aptvert un kuras ir izklāstītas Direktīvas 2013/53/ES 4. panta 1. punktā, kā arī minētās direktīvas I pielikuma A daļā. Tāpēc ir lietderīgi atsauci uz minēto standartu publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (8) | Standartam EN ISO 8847:2021 ir jāaizstāj standarts EN ISO 8847:2017. |
| --- | --- |

(8)

Standartam EN ISO 8847:2021 ir jāaizstāj standarts EN ISO 8847:2017.

| (9) | Tāpēc atsauce uz standartu EN ISO 8847:2017 Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir jāatsauc. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc atsauce uz standartu EN ISO 8847:2017 Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir jāatsauc.

| (10) | Lai ražotājiem dotu pietiekami daudz laika pielāgot savus ražojumus saskaņotā standarta EN ISO 8847:2017 pārskatītajai redakcijai, atsauces uz minēto standartu atsaukšana ir jāatliek. |
| --- | --- |

(10)

Lai ražotājiem dotu pietiekami daudz laika pielāgot savus ražojumus saskaņotā standarta EN ISO 8847:2017 pārskatītajai redakcijai, atsauces uz minēto standartu atsaukšana ir jāatliek.

| (11) | Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/919 I pielikumā ir uzskaitītas Direktīvas 2013/53/ES īstenošanas vajadzībām izstrādāto saskaņoto standartu atsauces. Minētajā pielikumā būtu jāiekļauj atsauce uz saskaņoto standartu EN ISO 8847:2021. |
| --- | --- |

(11)

Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/919 I pielikumā ir uzskaitītas Direktīvas 2013/53/ES īstenošanas vajadzībām izstrādāto saskaņoto standartu atsauces. Minētajā pielikumā būtu jāiekļauj atsauce uz saskaņoto standartu EN ISO 8847:2021.

| (12) | Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/919 II pielikumā ir uzskaitītas Direktīvas 2013/53/ES īstenošanas vajadzībām izstrādāto saskaņoto standartu atsauces, kuras tiek atsauktas no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijas. Minētajā pielikumā būtu jāiekļauj atsauce uz saskaņoto standartu EN ISO 8847:2017. |
| --- | --- |

(12)

Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/919 II pielikumā ir uzskaitītas Direktīvas 2013/53/ES īstenošanas vajadzībām izstrādāto saskaņoto standartu atsauces, kuras tiek atsauktas no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijas. Minētajā pielikumā būtu jāiekļauj atsauce uz saskaņoto standartu EN ISO 8847:2017.

| (13) | Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2019/919 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2019/919 būtu attiecīgi jāgroza.

| (14) | No dienas, kad atsauce uz saskaņoto standartu publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, šā standarta ievērošana ļauj prezumēt atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos noteiktajām pamatprasībām. Tāpēc šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(14)

No dienas, kad atsauce uz saskaņoto standartu publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, šā standarta ievērošana ļauj prezumēt atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos noteiktajām pamatprasībām. Tāpēc šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/919 groza šādi:

| 1) | I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma I pielikumu; |
| --- | --- |

1)

I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma I pielikumu;

| 2) | II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu. |
| --- | --- |

2)

II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2022. gada 3. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/53/ES (2013. gada 20. novembris) par atpūtas kuģiem un ūdens motocikliem un ar ko atceļ Direktīvu 94/25/EK (OV L 354, 28.12.2013., 90. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas lēmums C(2015) 8736 (2015. gada 15. decembris) par standartizācijas pieprasījumu Eiropas Standartizācijas komitejai un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai attiecībā uz atpūtas kuģiem un ūdens motocikliem, lai atbalstītu Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Direktīvu 2013/53/ES par atpūtas kuģiem un ūdens motocikliem un ar ko atceļ Direktīvu 94/25/EK.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/25/EK (1994. gada 16. jūnijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz izpriecu kuģiem (OV L 164, 30.6.1994., 15. lpp.).

4

(5)  Komisijas paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 16. jūnija Direktīvas 94/25/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz izpriecu kuģiem īstenošanu (Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem) (OV C 87, 13.3.2015., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas paziņojums, kas sagatavots, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes (2013. gada 20. novembra) Direktīvu 2013/53/ES par atpūtas kuģiem un ūdens motocikliem un ar ko atceļ Direktīvu 94/25/EK (Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem) (OV C 435, 15.12.2017., 144. lpp.).

6

---

I PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/919 I pielikumā pievieno šādu ierakstu:

| Nr. | Atsauce uz standartu |
| --- | --- |
| “44. | EN ISO 8847:2021 |
| | Mazizmēra peldlīdzekļi. Stūres iekārtas. Trošu savienojumi ar trīšu sistēmām” |

Nr.

Atsauce uz standartu

“44.

EN ISO 8847:2021

Mazizmēra peldlīdzekļi. Stūres iekārtas. Trošu savienojumi ar trīšu sistēmām”

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/919 II pielikumā pievieno šādu ierakstu:

| Nr. | Atsauce uz standartu | Atsaukšanas datums |
| --- | --- | --- |
| “37. | EN ISO 8847:2017
  Mazizmēra peldlīdzekļi. Stūres iekārtas. Trošu savienojumi ar trīšu sistēmām | 2023. gada 10. septembris” |

Nr.

Atsauce uz standartu

Atsaukšanas datums

“37.

EN ISO 8847:2017

Mazizmēra peldlīdzekļi. Stūres iekārtas. Trošu savienojumi ar trīšu sistēmām

2023. gada 10. septembris”

---

| 10.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/48 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/48

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/405

(2022. gada 3. marts),

ar ko attiecībā uz aizsargplākšņu un aizsarglentu, gaismekļu, elektropiederumu, kopņvadu sistēmu, automātslēdžu, mērīšanas, vadības un laboratorijas elektroiekārtu un kontaktmetināšanas iekārtu saskaņotajiem standartiem groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/1956

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 10. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/35/ES (2) 12. pantu elektroiekārtas, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskata par atbilstīgām minētās direktīvas 3. pantā norādītajiem un I pielikumā noteiktajiem drošuma mērķiem, uz kuriem attiecas minētie standarti vai to daļas. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/35/ES (2) 12. pantu elektroiekārtas, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskata par atbilstīgām minētās direktīvas 3. pantā norādītajiem un I pielikumā noteiktajiem drošuma mērķiem, uz kuriem attiecas minētie standarti vai to daļas.

| (2) | Komisija ar 2012. gada 8. novembra vēstuli M/511 iesniedza pieprasījumu Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN), Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai (Cenelec) un Eiropas Telesakaru standartu institūtam (ETSI) Direktīvas 2014/35/ES īstenošanas vajadzībām iesniegt pirmo visu saskaņoto standartu nosaukumu sarakstu, kā arī izstrādāt, pārskatīt un pabeigt saskaņotos standartus, kas attiecas uz elektroiekārtām, kuras paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās. Kopš pieprasījuma nosūtīšanas CEN, Cenelec un ETSI Direktīvas 2014/35/ES 3. pantā minētie un I pielikumā noteiktie drošuma mērķi nav mainījušies. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ar 2012. gada 8. novembra vēstuli M/511 iesniedza pieprasījumu Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN), Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai (Cenelec) un Eiropas Telesakaru standartu institūtam (ETSI) Direktīvas 2014/35/ES īstenošanas vajadzībām iesniegt pirmo visu saskaņoto standartu nosaukumu sarakstu, kā arī izstrādāt, pārskatīt un pabeigt saskaņotos standartus, kas attiecas uz elektroiekārtām, kuras paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās. Kopš pieprasījuma nosūtīšanas CEN, Cenelec un ETSI Direktīvas 2014/35/ES 3. pantā minētie un I pielikumā noteiktie drošuma mērķi nav mainījušies.

| (3) | Pamatojoties uz pieprasījumu M/511, CEN un Cenelec izstrādāja saskaņoto standartu EN IEC 61010-2-034:2021 un tā grozījumu EN IEC 61010-2-034:2021/A11:2021 par mērīšanas, vadības un laboratorijas elektroiekārtu drošuma prasībām. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz pieprasījumu M/511, CEN un Cenelec izstrādāja saskaņoto standartu EN IEC 61010-2-034:2021 un tā grozījumu EN IEC 61010-2-034:2021/A11:2021 par mērīšanas, vadības un laboratorijas elektroiekārtu drošuma prasībām.

| (4) | Pamatojoties uz pieprasījumu M/511, CEN un Cenelec pārskatīja un grozīja turpmāk minētos saskaņotos standartus, atsauces uz kuriem ir publicētas Komisijas paziņojumā (2016/C 249/03) (3): EN 50520:2009 par aizsargplāksnēm un aizsarglentām, EN 60898-2:2006 par maiņstrāvas un līdzstrāvas automātslēdžiem, EN 61010-2-051:2015 par sajaukšanai un maisīšanai paredzētām laboratorijas iekārtām un EN 61010-2-030:2010 par iekārtām ar testēšanas vai mērīšanas ķēdēm. Rezultātā tika pieņemti šādi saskaņotie standarti un grozījumi: EN 50520:2020 un EN 50520:2020/A1:2021; EN 60898-2:2021; EN IEC 61010-2-051:2021 un EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021; EN IEC 61010-2-030:2021 un EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021. Pamatojoties uz minēto pieprasījumu, CEN un Cenelec pārskatīja arī saskaņoto standartu EN 61010-2-061:2015 par laboratorijas termiskās atomizācijas un jonizācijas atomspektrometriem, atsauce uz kuru ir publicēta ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/1956 (4). Rezultātā tika pieņemts standarts EN IEC 61010-2-061:2021 un tā grozījums EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz pieprasījumu M/511, CEN un Cenelec pārskatīja un grozīja turpmāk minētos saskaņotos standartus, atsauces uz kuriem ir publicētas Komisijas paziņojumā (2016/C 249/03) (3): EN 50520:2009 par aizsargplāksnēm un aizsarglentām, EN 60898-2:2006 par maiņstrāvas un līdzstrāvas automātslēdžiem, EN 61010-2-051:2015 par sajaukšanai un maisīšanai paredzētām laboratorijas iekārtām un EN 61010-2-030:2010 par iekārtām ar testēšanas vai mērīšanas ķēdēm. Rezultātā tika pieņemti šādi saskaņotie standarti un grozījumi: EN 50520:2020 un EN 50520:2020/A1:2021; EN 60898-2:2021; EN IEC 61010-2-051:2021 un EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021; EN IEC 61010-2-030:2021 un EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021. Pamatojoties uz minēto pieprasījumu, CEN un Cenelec pārskatīja arī saskaņoto standartu EN 61010-2-061:2015 par laboratorijas termiskās atomizācijas un jonizācijas atomspektrometriem, atsauce uz kuru ir publicēta ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/1956 (4). Rezultātā tika pieņemts standarts EN IEC 61010-2-061:2021 un tā grozījums EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021.

| (5) | Pamatojoties uz pieprasījumu M/511, CEN un Cenelec grozīja un laboja arī šādus saskaņotos standartus, atsauces uz kuriem ir publicētas Komisijas paziņojumā (2016/C 249/03): EN 60598-2-13:2006, kas grozīts ar EN 60598-2-13:2006/A1:2012 un labots ar EN 60598-2-13:2006/AC:2006, par zemē iebūvētiem gaismekļiem; EN 61534-1:2011, kas grozīts ar EN 61534-1:2011/A1:2014, par kopņvadu sistēmām; EN 61534-21:2014 par kopņvadu sistēmām; EN 61534-22:2014 par kopņvadu sistēmām un EN 62135-1:2015 par kontaktmetināšanas iekārtām. Rezultātā tika pieņemti šādi grozošie saskaņotie standarti un labojums: EN 60598-2-13:2006/A11:2021; EN 61534-1:2011/A11:2021; EN 61534-1:2011/A2:2021; EN 61534-21:2014/A11:2021; EN 61534-21:2014/A1:2021; EN 61534-22:2014/A11:2021; EN 61534-22:2014/A1:2021 un EN 62135-1:2015/AC:2016. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz pieprasījumu M/511, CEN un Cenelec grozīja un laboja arī šādus saskaņotos standartus, atsauces uz kuriem ir publicētas Komisijas paziņojumā (2016/C 249/03): EN 60598-2-13:2006, kas grozīts ar EN 60598-2-13:2006/A1:2012 un labots ar EN 60598-2-13:2006/AC:2006, par zemē iebūvētiem gaismekļiem; EN 61534-1:2011, kas grozīts ar EN 61534-1:2011/A1:2014, par kopņvadu sistēmām; EN 61534-21:2014 par kopņvadu sistēmām; EN 61534-22:2014 par kopņvadu sistēmām un EN 62135-1:2015 par kontaktmetināšanas iekārtām. Rezultātā tika pieņemti šādi grozošie saskaņotie standarti un labojums: EN 60598-2-13:2006/A11:2021; EN 61534-1:2011/A11:2021; EN 61534-1:2011/A2:2021; EN 61534-21:2014/A11:2021; EN 61534-21:2014/A1:2021; EN 61534-22:2014/A11:2021; EN 61534-22:2014/A1:2021 un EN 62135-1:2015/AC:2016.

| (6) | Komisija kopā ar CEN un Cenelec ir novērtējusi, vai minētie saskaņotie standarti un to grozījumi un labojumi atbilst pieprasījumam M/511. |
| --- | --- |

(6)

Komisija kopā ar CEN un Cenelec ir novērtējusi, vai minētie saskaņotie standarti un to grozījumi un labojumi atbilst pieprasījumam M/511.

| (7) | Saskaņotie standarti, proti, EN IEC 61010-2-034:2021, kas grozīts ar EN IEC 61010-2-034:2021/A11:2021; EN 50520:2020, kas grozīts ar EN 50520:2020/A1:2021; EN 60898-2:2021; EN IEC 61010-2-051:2021, kas grozīts ar EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021; EN IEC 61010-2-061:2021, kas grozīts ar EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021; EN IEC 61010-2-030:2021, kas grozīts ar EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021; EN 60598-2-13:2006, kas grozīts ar EN 60598-2-13:2006/A1:2012 un EN 60598-2-13:2006/A11:2021 un labots ar EN 60598-2-13:2006/AC:2006; EN 61534-1:2011, kas grozīts ar EN 61534-1:2011/A1:2014, EN 61534-1:2011/A11:2021 un EN 61534-1:2011/A2:2021; EN 61534-21:2014, kas grozīts ar EN 61534-21:2014/A11:2021 un EN 61534-21:2014/A1:2021; EN 61534-22:2014, kas grozīts ar EN 61534-22:2014/A11:2021 un EN 61534-22:2014/A1:2021, un EN 62135-1:2015, kas labots ar EN 62135-1:2015/AC:2016, pienācīgi nosaka drošuma prasības, kuras ar tiem jāaptver un kuras noteiktas Direktīvā 2014/35/ES. Tāpēc ir lietderīgi atsauces uz minētajiem standartiem un to grozījumiem un labojumiem publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņotie standarti, proti, EN IEC 61010-2-034:2021, kas grozīts ar EN IEC 61010-2-034:2021/A11:2021; EN 50520:2020, kas grozīts ar EN 50520:2020/A1:2021; EN 60898-2:2021; EN IEC 61010-2-051:2021, kas grozīts ar EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021; EN IEC 61010-2-061:2021, kas grozīts ar EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021; EN IEC 61010-2-030:2021, kas grozīts ar EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021; EN 60598-2-13:2006, kas grozīts ar EN 60598-2-13:2006/A1:2012 un EN 60598-2-13:2006/A11:2021 un labots ar EN 60598-2-13:2006/AC:2006; EN 61534-1:2011, kas grozīts ar EN 61534-1:2011/A1:2014, EN 61534-1:2011/A11:2021 un EN 61534-1:2011/A2:2021; EN 61534-21:2014, kas grozīts ar EN 61534-21:2014/A11:2021 un EN 61534-21:2014/A1:2021; EN 61534-22:2014, kas grozīts ar EN 61534-22:2014/A11:2021 un EN 61534-22:2014/A1:2021, un EN 62135-1:2015, kas labots ar EN 62135-1:2015/AC:2016, pienācīgi nosaka drošuma prasības, kuras ar tiem jāaptver un kuras noteiktas Direktīvā 2014/35/ES. Tāpēc ir lietderīgi atsauces uz minētajiem standartiem un to grozījumiem un labojumiem publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (8) | Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/1956 I pielikumā ir dotas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, uz kuru pamata prezumē atbilstību Direktīvai 2014/35/ES. Lai nodrošinātu, ka atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2014/35/ES īstenošanas vajadzībām, ir uzskaitītas vienā tiesību aktā, atsauces uz minētajiem standartiem būtu jāiekļauj minētajā pielikumā. |
| --- | --- |

(8)

Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/1956 I pielikumā ir dotas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, uz kuru pamata prezumē atbilstību Direktīvai 2014/35/ES. Lai nodrošinātu, ka atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2014/35/ES īstenošanas vajadzībām, ir uzskaitītas vienā tiesību aktā, atsauces uz minētajiem standartiem būtu jāiekļauj minētajā pielikumā.

| (9) | Tāpēc Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētās atsauces uz turpmāk minētajiem saskaņotajiem standartiem kopā ar atsaucēm uz visiem standartiem, ar ko tie grozīti vai laboti, būtu jāatsauc: EN 50520:2009, EN 60898-2:2006, EN 61010-2-051:2015, EN 61010-2-061:2015, EN 61010-2-030:2010, EN 60598-2-13:2006, EN 61534-1:2011, EN 61534-21:2014, EN 61534-22:2014 un EN 62135-1:2015. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētās atsauces uz turpmāk minētajiem saskaņotajiem standartiem kopā ar atsaucēm uz visiem standartiem, ar ko tie grozīti vai laboti, būtu jāatsauc: EN 50520:2009, EN 60898-2:2006, EN 61010-2-051:2015, EN 61010-2-061:2015, EN 61010-2-030:2010, EN 60598-2-13:2006, EN 61534-1:2011, EN 61534-21:2014, EN 61534-22:2014 un EN 62135-1:2015.

| (10) | Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/1956 II pielikumā ir uzskaitītas Direktīvas 2014/35/ES īstenošanas vajadzībām izstrādāto saskaņoto standartu atsauces, kuras tiek atsauktas no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijas. Tāpēc ir lietderīgi šīs atsauces iekļaut minētajā pielikumā. Tomēr, ņemot vērā to, ka atsauce uz saskaņoto standartu EN 61010-2-061:2015 ir publicēta Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/1956 IB pielikumā, minētā atsauce no minētā pielikuma ir jāsvītro. |
| --- | --- |

(10)

Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/1956 II pielikumā ir uzskaitītas Direktīvas 2014/35/ES īstenošanas vajadzībām izstrādāto saskaņoto standartu atsauces, kuras tiek atsauktas no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijas. Tāpēc ir lietderīgi šīs atsauces iekļaut minētajā pielikumā. Tomēr, ņemot vērā to, ka atsauce uz saskaņoto standartu EN 61010-2-061:2015 ir publicēta Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/1956 IB pielikumā, minētā atsauce no minētā pielikuma ir jāsvītro.

| (11) | Lai ražotājiem dotu pietiekami daudz laika sagatavoties saskaņoto standartu EN 50520:2020, kas grozīts ar EN 50520:2020/A1:2021; EN 60898-2:2021; EN IEC 61010-2-051:2021, kas grozīts ar EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021; EN IEC 61010-2-061:2021, kas grozīts ar EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021; EN IEC 61010-2-030:2021, kas grozīts ar EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021; EN 60598-2-13:2006, kas grozīts ar EN 60598-2-13:2006/A1:2012 un EN 60598-2-13:2006/A11:2021 un labots ar EN 60598-2-13:2006/AC:2006; EN 61534-1:2011, kas grozīts ar EN 61534-1:2011/A1:2014, EN 61534-1:2011/A11:2021 un EN 61534-1:2011/A2:2021; EN 61534-21:2014, kas grozīts ar EN 61534-21:2014/A11:2021 un EN 61534-21:2014/A1:2021; EN 61534-22:2014, kas grozīts ar EN 61534-22:2014/A11:2021 un EN 61534-22:2014/A1:2021, un EN 62135-1:2015, kas labots ar EN 62135-1:2015/AC:2016, piemērošanai, ir nepieciešams atlikt atsaukšanu attiecībā uz atsaucēm, kas izdarītas uz turpmāk minētajiem saskaņotajiem standartiem, kopā ar atsaucēm uz standartiem, ar kuriem izdara grozījumus vai labojumus: EN 50520:2009, EN 60898-2:2006, EN 61010-2-051:2015, EN 61010-2-061:2015, EN 61010-2-030:2010, EN 60598-2-13:2006, EN 61534-1:2011, EN 61534-21:2014, EN 61534-22:2014 un EN 62135-1:2015. |
| --- | --- |

(11)

Lai ražotājiem dotu pietiekami daudz laika sagatavoties saskaņoto standartu EN 50520:2020, kas grozīts ar EN 50520:2020/A1:2021; EN 60898-2:2021; EN IEC 61010-2-051:2021, kas grozīts ar EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021; EN IEC 61010-2-061:2021, kas grozīts ar EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021; EN IEC 61010-2-030:2021, kas grozīts ar EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021; EN 60598-2-13:2006, kas grozīts ar EN 60598-2-13:2006/A1:2012 un EN 60598-2-13:2006/A11:2021 un labots ar EN 60598-2-13:2006/AC:2006; EN 61534-1:2011, kas grozīts ar EN 61534-1:2011/A1:2014, EN 61534-1:2011/A11:2021 un EN 61534-1:2011/A2:2021; EN 61534-21:2014, kas grozīts ar EN 61534-21:2014/A11:2021 un EN 61534-21:2014/A1:2021; EN 61534-22:2014, kas grozīts ar EN 61534-22:2014/A11:2021 un EN 61534-22:2014/A1:2021, un EN 62135-1:2015, kas labots ar EN 62135-1:2015/AC:2016, piemērošanai, ir nepieciešams atlikt atsaukšanu attiecībā uz atsaucēm, kas izdarītas uz turpmāk minētajiem saskaņotajiem standartiem, kopā ar atsaucēm uz standartiem, ar kuriem izdara grozījumus vai labojumus: EN 50520:2009, EN 60898-2:2006, EN 61010-2-051:2015, EN 61010-2-061:2015, EN 61010-2-030:2010, EN 60598-2-13:2006, EN 61534-1:2011, EN 61534-21:2014, EN 61534-22:2014 un EN 62135-1:2015.

| (12) | Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1956 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1956 būtu attiecīgi jāgroza.

| (13) | No dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēta atsauce uz saskaņoto standartu, šāda standarta ievērošana ļauj prezumēt atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos izvirzītajām pamatprasībām, t. sk. drošuma prasībām. Tāpēc šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(13)

No dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēta atsauce uz saskaņoto standartu, šāda standarta ievērošana ļauj prezumēt atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos izvirzītajām pamatprasībām, t. sk. drošuma prasībām. Tāpēc šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/1956 groza šādi:

| a) | I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma I pielikumu; |
| --- | --- |

a)

I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma I pielikumu;

| b) | IB pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu; |
| --- | --- |

b)

IB pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu;

| c) | II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma III pielikumu. |
| --- | --- |

c)

II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma III pielikumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šā lēmuma 1. panta b) punktu piemēro no 2023. gada 10. septembra.

Briselē, 2022. gada 3. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/35/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz tādu elektroiekārtu pieejamību tirgū, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās (OV L 96, 29.3.2014., 357. lpp.).

2

(3)  Komisijas paziņojums (2016/C 249/03) saistībā ar to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/35/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz tādu elektroiekārtu pieejamību tirgū, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās (OV C 249, 8.7.2016., 62. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1956 (2019. gada 26. novembris) par saskaņotajiem standartiem elektroiekārtām, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās, kuri izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/35/ES īstenošanas vajadzībām (OV L 306, 27.11.2019., 26. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/1956 I pielikumam pievieno šādas rindas:

| Nr. | Atsauce uz standartu |
| --- | --- |
| “101. | EN IEC 61010-2-034:2021
  Mērīšanas, vadības un laboratorijas elektroiekārtu drošuma prasības. 2-034. daļa: Īpašās prasības izolācijas pretestības mēriekārtām un elektriskās izturības testēšanas iekārtām
  EN IEC 61010-2-034:2021/A11:2021 |
| 102. | EN 50520:2020
  Aizsargplāksnes un aizsarglentas zemē guldītu kabeļu un elektroinstalācijas cauruļu aizsardzībai un brīdinājumam par novietojumu
  EN 50520:2020/A1:2021 |
| 103. | EN 60898-2:2021
  Elektropiederumi. Mājsaimniecības un līdzīga lietojuma automātslēdži ar aizsardzību pret pārstrāvu. 2. daļa: Maiņstrāvas un līdzstrāvas automātslēdži |
| 104. | EN IEC 61010-2-051:2021
  Mērīšanas, vadības un laboratorijas elektroiekārtu drošuma prasības. 2-051. daļa: Īpašās prasības sajaukšanas un maisīšanas laboratorijas iekārtām
  EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021 |
| 105. | EN IEC 61010-2-061:2021
  Mērīšanas, vadības un laboratorijas elektroiekārtu drošuma prasības. 2-061. daļa: Īpašās prasības laboratorijas termiskās atomizācijas un jonizācijas atomspektrometriem
  EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021 |
| 106. | EN IEC 61010-2-030:2021
  Mērīšanas, vadības un laboratorijas elektroiekārtu drošuma prasības. 2-030. daļa: Īpašās prasības iekārtām ar testēšanas vai mērīšanas ķēdēm
  EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021 |
| 107. | EN 60598-2-13:2006
  Gaismekļi. 2-13. daļa: Īpašās prasības. Zemē iebūvēti gaismekļi
  EN 60598-2-13:2006/A1:2012
  EN 60598-2-13:2006/A11:2021
  EN 60598-2-13:2006/AC:2006; |
| 108. | EN 61534-1:2011
  Kopņvadu sistēmas. 1. daļa: Vispārīgās prasības
  EN 61534-1:2011/A1:2014
  EN 61534-1:2011/A11:2021
  EN 61534-1:2011/A2:2021 |
| 109. | EN 61534-21:2014
  Kopņvadu sistēmas. 21. daļa: Īpašās prasības pie sienām un griestiem stiprināmām kopņvadu sistēmām
  EN 61534-21:2014/A11:2021
  EN 61534-21:2014/A1:2021; |
| 110. | EN 61534-22:2014
  Kopņvadu sistēmas. 22. daļa: Īpašās prasības uz grīdas vai zem grīdas instalējamām kopņvadu sistēmām
  EN 61534-22:2014/A11:2021
  EN 61534-22:2014/A1:2021 |
| 111. | EN 62135-1:2015
  Kontaktmetināšanas iekārtas. 1. daļa: Drošuma prasības projektēšanai, izgatavošanai un uzstādīšanai
  EN 62135-1:2015/AC:2016” |

Nr.

Atsauce uz standartu

“101.

EN IEC 61010-2-034:2021

Mērīšanas, vadības un laboratorijas elektroiekārtu drošuma prasības. 2-034. daļa: Īpašās prasības izolācijas pretestības mēriekārtām un elektriskās izturības testēšanas iekārtām

EN IEC 61010-2-034:2021/A11:2021

102.

EN 50520:2020

Aizsargplāksnes un aizsarglentas zemē guldītu kabeļu un elektroinstalācijas cauruļu aizsardzībai un brīdinājumam par novietojumu

EN 50520:2020/A1:2021

103.

EN 60898-2:2021

Elektropiederumi. Mājsaimniecības un līdzīga lietojuma automātslēdži ar aizsardzību pret pārstrāvu. 2. daļa: Maiņstrāvas un līdzstrāvas automātslēdži

104.

EN IEC 61010-2-051:2021

Mērīšanas, vadības un laboratorijas elektroiekārtu drošuma prasības. 2-051. daļa: Īpašās prasības sajaukšanas un maisīšanas laboratorijas iekārtām

EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021

105.

EN IEC 61010-2-061:2021

Mērīšanas, vadības un laboratorijas elektroiekārtu drošuma prasības. 2-061. daļa: Īpašās prasības laboratorijas termiskās atomizācijas un jonizācijas atomspektrometriem

EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021

106.

EN IEC 61010-2-030:2021

Mērīšanas, vadības un laboratorijas elektroiekārtu drošuma prasības. 2-030. daļa: Īpašās prasības iekārtām ar testēšanas vai mērīšanas ķēdēm

EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021

107.

EN 60598-2-13:2006

Gaismekļi. 2-13. daļa: Īpašās prasības. Zemē iebūvēti gaismekļi

EN 60598-2-13:2006/A1:2012

EN 60598-2-13:2006/A11:2021

EN 60598-2-13:2006/AC:2006;

108.

EN 61534-1:2011

Kopņvadu sistēmas. 1. daļa: Vispārīgās prasības

EN 61534-1:2011/A1:2014

EN 61534-1:2011/A11:2021

EN 61534-1:2011/A2:2021

109.

EN 61534-21:2014

Kopņvadu sistēmas. 21. daļa: Īpašās prasības pie sienām un griestiem stiprināmām kopņvadu sistēmām

EN 61534-21:2014/A11:2021

EN 61534-21:2014/A1:2021;

110.

EN 61534-22:2014

Kopņvadu sistēmas. 22. daļa: Īpašās prasības uz grīdas vai zem grīdas instalējamām kopņvadu sistēmām

EN 61534-22:2014/A11:2021

EN 61534-22:2014/A1:2021

111.

EN 62135-1:2015

Kontaktmetināšanas iekārtas. 1. daļa: Drošuma prasības projektēšanai, izgatavošanai un uzstādīšanai

EN 62135-1:2015/AC:2016”

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/1956 IB pielikuma 29. rindu svītro.

---

III PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/1956 II pielikumā pievieno šādas rindas:

| Nr. | Atsauce uz standartu | Atsaukšanas datums |
| --- | --- | --- |
| “96. | EN 50520:2009
  Aizsargplāksnes un aizsarglentas zemē guldītu kabeļu un elektroinstalācijas cauruļu aizsardzībai un brīdinājumam par novietojumu | 2023. gada 10. septembris |
| 97. | EN 60898-2:2006
  Elektropiederumi. Mājsaimniecības un līdzīga lietojuma automātslēdži ar aizsardzību pret pārstrāvu. 2. daļa: Maiņstrāvas un līdzstrāvas automātslēdži | 2023. gada 10. septembris |
| 98. | EN 61010-2-051:2015
  Mērīšanas, vadības un laboratorijas elektroiekārtu drošuma prasības. 2-051. daļa: Īpašās prasības sajaukšanas un maisīšanas laboratorijas iekārtām | 2023. gada 10. septembris |
| 99. | EN 61010-2-030:2010
  Mērīšanas, vadības un laboratorijas elektroiekārtu drošuma prasības. 2-030. daļa: Īpašās prasības iekārtām ar testēšanas vai mērīšanas ķēdēm | 2023. gada 10. septembris |
| 100. | EN 60598-2-13:2006
  Gaismekļi. 2-13. daļa: Īpašās prasības. Zemē iebūvēti gaismekļi
  EN 60598-2-13:2006/A1:2012
  EN 60598-2-13:2006/AC:2006 | 2023. gada 10. septembris |
| 101. | EN 61534-1:2011
  Kopņvadu sistēmas. 1. daļa: Vispārīgās prasības
  EN 61534-1:2011/A1:2014 | 2023. gada 10. septembris |
| 102. | EN 61534-21:2014
  Kopņvadu sistēmas. 21. daļa: Īpašās prasības pie sienām un griestiem stiprināmām kopņvadu sistēmām | 2023. gada 10. septembris |
| 103. | EN 61534-22:2014
  Kopņvadu sistēmas. 22. daļa: Īpašās prasības uz grīdas vai zem grīdas instalējamām kopņvadu sistēmām | 2023. gada 10. septembris |
| 104. | EN 62135-1:2015
  Kontaktmetināšanas iekārtas. 1. daļa: Drošuma prasības projektēšanai, izgatavošanai un uzstādīšanai | 2023. gada 10. septembris” |

Nr.

Atsauce uz standartu

Atsaukšanas datums

“96.

EN 50520:2009

Aizsargplāksnes un aizsarglentas zemē guldītu kabeļu un elektroinstalācijas cauruļu aizsardzībai un brīdinājumam par novietojumu

2023. gada 10. septembris

97.

EN 60898-2:2006

Elektropiederumi. Mājsaimniecības un līdzīga lietojuma automātslēdži ar aizsardzību pret pārstrāvu. 2. daļa: Maiņstrāvas un līdzstrāvas automātslēdži

2023. gada 10. septembris

98.

EN 61010-2-051:2015

Mērīšanas, vadības un laboratorijas elektroiekārtu drošuma prasības. 2-051. daļa: Īpašās prasības sajaukšanas un maisīšanas laboratorijas iekārtām

2023. gada 10. septembris

99.

EN 61010-2-030:2010

Mērīšanas, vadības un laboratorijas elektroiekārtu drošuma prasības. 2-030. daļa: Īpašās prasības iekārtām ar testēšanas vai mērīšanas ķēdēm

2023. gada 10. septembris

100.

EN 60598-2-13:2006

Gaismekļi. 2-13. daļa: Īpašās prasības. Zemē iebūvēti gaismekļi

EN 60598-2-13:2006/A1:2012

EN 60598-2-13:2006/AC:2006

2023. gada 10. septembris

101.

EN 61534-1:2011

Kopņvadu sistēmas. 1. daļa: Vispārīgās prasības

EN 61534-1:2011/A1:2014

2023. gada 10. septembris

102.

EN 61534-21:2014

Kopņvadu sistēmas. 21. daļa: Īpašās prasības pie sienām un griestiem stiprināmām kopņvadu sistēmām

2023. gada 10. septembris

103.

EN 61534-22:2014

Kopņvadu sistēmas. 22. daļa: Īpašās prasības uz grīdas vai zem grīdas instalējamām kopņvadu sistēmām

2023. gada 10. septembris

104.

EN 62135-1:2015

Kontaktmetināšanas iekārtas. 1. daļa: Drošuma prasības projektēšanai, izgatavošanai un uzstādīšanai

2023. gada 10. septembris”

---

| 10.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/55 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/55

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/406

(2022. gada 3. marts),

ar ko attiecībā uz saskaņotajiem standartiem par degvielas uzpildes stacijās izmantojamām degvielas uzpildes automātu automātiskajām sprauslām, mērsūkņiem, degvielas uzpildes automātiem un attālinātajiem sūkņagregātiem, mērsūkņu un degvielas uzpildes automātu bloķēšanas ierīcēm, mērsūkņu un degvielas uzpildes automātu noslēgvārstiem un šarnīrsavienojumiem groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/1202

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 10. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/34/ES (2) 12. pantu produktus, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskata par atbilstīgiem minētās direktīvas II pielikumā izklāstītajām veselības un drošības pamatprasībām, uz kurām attiecas minētie standarti vai to daļas. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/34/ES (2) 12. pantu produktus, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskata par atbilstīgiem minētās direktīvas II pielikumā izklāstītajām veselības un drošības pamatprasībām, uz kurām attiecas minētie standarti vai to daļas.

| (2) | Ar 1994. gada 12. decembra vēstuli BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92 Komisija Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN) un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai (Cenelec) iesniedza pieprasījumu izstrādāt un pārskatīt saskaņotos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK (3) īstenošanas vajadzībām. Minētā direktīva tika aizstāta ar Direktīvu 2014/34/ES, nemainot Direktīvas 94/9/EK II pielikumā izklāstītās veselības un drošības pamatprasības. |
| --- | --- |

(2)

Ar 1994. gada 12. decembra vēstuli BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92 Komisija Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN) un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai (Cenelec) iesniedza pieprasījumu izstrādāt un pārskatīt saskaņotos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK (3) īstenošanas vajadzībām. Minētā direktīva tika aizstāta ar Direktīvu 2014/34/ES, nemainot Direktīvas 94/9/EK II pielikumā izklāstītās veselības un drošības pamatprasības.

| (3) | Jo īpaši CEN un Cenelec tika lūgtas izstrādāt šādus standartus attiecībā uz ražojumiem, ko izmanto degvielas uzpildes stacijās: Degvielas uzpildes automātu automātisko sprauslu konstrukcija un veiktspēja; Drošuma prasības mērsūkņu, degvielas uzpildes automātu un attālināto sūkņagregātu konstrukcijai un veiktspējai; Drošuma prasības mērsūkņu un degvielas uzpildes automātu bloķēšanas ierīču konstrukcijai un veiktspējai; Drošuma prasības noslēgvārstu konstrukcijai un veiktspējai un Drošuma prasības šarnīrsavienojumu konstrukcijai un veiktspējai mērsūkņos un degvielas uzpildes automātos. Šis standartizācijas darbs bija norādīts standartizācijas programmas I nodaļā, par kuru vienojās CEN, Cenelec un Komisija un kura pievienota pieprasījumam BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92. CEN un Cenelec tika prasīts arī pārskatīt esošos standartus, lai tos salāgotu ar Direktīvā 94/9/EK noteiktajām veselības un drošības pamatprasībām. |
| --- | --- |

(3)

Jo īpaši CEN un Cenelec tika lūgtas izstrādāt šādus standartus attiecībā uz ražojumiem, ko izmanto degvielas uzpildes stacijās: Degvielas uzpildes automātu automātisko sprauslu konstrukcija un veiktspēja; Drošuma prasības mērsūkņu, degvielas uzpildes automātu un attālināto sūkņagregātu konstrukcijai un veiktspējai; Drošuma prasības mērsūkņu un degvielas uzpildes automātu bloķēšanas ierīču konstrukcijai un veiktspējai; Drošuma prasības noslēgvārstu konstrukcijai un veiktspējai un Drošuma prasības šarnīrsavienojumu konstrukcijai un veiktspējai mērsūkņos un degvielas uzpildes automātos. Šis standartizācijas darbs bija norādīts standartizācijas programmas I nodaļā, par kuru vienojās CEN, Cenelec un Komisija un kura pievienota pieprasījumam BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92. CEN un Cenelec tika prasīts arī pārskatīt esošos standartus, lai tos salāgotu ar Direktīvā 94/9/EK noteiktajām veselības un drošības pamatprasībām.

| (4) | Pamatojoties uz pieprasījumu BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92, CEN sagatavoja šādus saskaņotos standartus attiecībā uz produktiem, ko izmanto degvielas uzpildes stacijās: EN 13012:2021 Degvielas uzpildes automātu automātisko sprauslu konstrukcija un veiktspēja, EN 13617-1:2021 Drošuma prasības mērsūkņu, degvielas uzpildes automātu un attālināto sūkņagregātu konstrukcijai un veiktspējai, EN 13617-2:2021 Drošuma prasības mērsūkņu un degvielas uzpildes automātu bloķēšanas ierīču konstrukcijai un veiktspējai, EN 13617-3:2021 Drošuma prasības noslēgvārstu konstrukcijai un veiktspējai un EN 13617-4:2021 Drošuma prasības šarnīrsavienojumu konstrukcijai un veiktspējai mērsūkņos un degvielas uzpildes automātos. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz pieprasījumu BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92, CEN sagatavoja šādus saskaņotos standartus attiecībā uz produktiem, ko izmanto degvielas uzpildes stacijās: EN 13012:2021 Degvielas uzpildes automātu automātisko sprauslu konstrukcija un veiktspēja, EN 13617-1:2021 Drošuma prasības mērsūkņu, degvielas uzpildes automātu un attālināto sūkņagregātu konstrukcijai un veiktspējai, EN 13617-2:2021 Drošuma prasības mērsūkņu un degvielas uzpildes automātu bloķēšanas ierīču konstrukcijai un veiktspējai, EN 13617-3:2021 Drošuma prasības noslēgvārstu konstrukcijai un veiktspējai un EN 13617-4:2021 Drošuma prasības šarnīrsavienojumu konstrukcijai un veiktspējai mērsūkņos un degvielas uzpildes automātos.

| (5) | Komisija kopā ar CEN ir novērtējusi, vai CEN izstrādātie standarti EN 13012:2021, EN 13617-1:2021, EN 13617-2:2021, EN 13617-3:2021, EN 13617-4:2021 atbilst pieprasījumam BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92. |
| --- | --- |

(5)

Komisija kopā ar CEN ir novērtējusi, vai CEN izstrādātie standarti EN 13012:2021, EN 13617-1:2021, EN 13617-2:2021, EN 13617-3:2021, EN 13617-4:2021 atbilst pieprasījumam BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92.

| (6) | Standarti EN 13012:2021, EN 13617-1:2021, EN 13617-2:2021, EN 13617-3:2021 un EN 13617-4:2021 atbilst prasībām, uz kurām tie attiecas un kuras ir izklāstītas Direktīvas 2014/34/ES II pielikumā. Tāpēc atsauces uz minētajiem standartiem ir lietderīgi publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(6)

Standarti EN 13012:2021, EN 13617-1:2021, EN 13617-2:2021, EN 13617-3:2021 un EN 13617-4:2021 atbilst prasībām, uz kurām tie attiecas un kuras ir izklāstītas Direktīvas 2014/34/ES II pielikumā. Tāpēc atsauces uz minētajiem standartiem ir lietderīgi publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (7) | Standarts EN 13012:2021 aizstāj standartu EN 13012:2012. Standarts EN 13617-1:2021 aizstāj standartu EN 13617-1:2012. Standarts EN 13617-2:2021 aizstāj standartu EN 13617-2:2012. Standarts EN 13617-3:2021 aizstāj standartu EN 13617-3:2012. Standarts EN 13617-4:2021 aizstāj standartu EN 13617-4:2012. Tāpēc no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša ir jāatsauc atsauces uz standartiem EN 13012:2012, EN 13617-1:2012, EN 13617-2:2012, EN 13617-3:2012 un EN 13617-4:2012, kas publicētas ar Komisijas paziņojumu (2018/C 371/01) (4). |
| --- | --- |

(7)

Standarts EN 13012:2021 aizstāj standartu EN 13012:2012. Standarts EN 13617-1:2021 aizstāj standartu EN 13617-1:2012. Standarts EN 13617-2:2021 aizstāj standartu EN 13617-2:2012. Standarts EN 13617-3:2021 aizstāj standartu EN 13617-3:2012. Standarts EN 13617-4:2021 aizstāj standartu EN 13617-4:2012. Tāpēc no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša ir jāatsauc atsauces uz standartiem EN 13012:2012, EN 13617-1:2012, EN 13617-2:2012, EN 13617-3:2012 un EN 13617-4:2012, kas publicētas ar Komisijas paziņojumu (2018/C 371/01) (4).

| (8) | Lai ražotājiem dotu pietiekami daudz laika pielāgot savus ražojumus standartu EN 13012:2012, EN 13617-1:2012, EN 13617-2:2012, EN 13617-3:2012 un EN 13617-4:2012 pārskatītajām versijām, ir jāatliek uz minētajiem standartiem izdarīto atsauču atsaukšana. |
| --- | --- |

(8)

Lai ražotājiem dotu pietiekami daudz laika pielāgot savus ražojumus standartu EN 13012:2012, EN 13617-1:2012, EN 13617-2:2012, EN 13617-3:2012 un EN 13617-4:2012 pārskatītajām versijām, ir jāatliek uz minētajiem standartiem izdarīto atsauču atsaukšana.

| (9) | Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/1202 (5) I pielikumā ir uzskaitītas Direktīvas 2014/34/ES īstenošanas vajadzībām izstrādāto saskaņoto standartu atsauces. Lai nodrošinātu, ka visas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2014/34/ES īstenošanas vajadzībām, ir uzskaitītas vienā tiesību aktā, minētajā pielikumā būtu jāiekļauj atsauces uz saskaņotajiem standartiem EN 13012:2021, EN 13617-1:2021, EN 13617-2:2021, EN 13617-3:2021 un EN 13617-4:2021. |
| --- | --- |

(9)

Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/1202 (5) I pielikumā ir uzskaitītas Direktīvas 2014/34/ES īstenošanas vajadzībām izstrādāto saskaņoto standartu atsauces. Lai nodrošinātu, ka visas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2014/34/ES īstenošanas vajadzībām, ir uzskaitītas vienā tiesību aktā, minētajā pielikumā būtu jāiekļauj atsauces uz saskaņotajiem standartiem EN 13012:2021, EN 13617-1:2021, EN 13617-2:2021, EN 13617-3:2021 un EN 13617-4:2021.

| (10) | Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/1202 II pielikumā ir uzskaitītas Direktīvas 2014/34/ES īstenošanas vajadzībām izstrādāto saskaņoto standartu atsauces, kuras tiek atsauktas no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijas. Atsauces uz saskaņotajiem standartiem EN 13012:2012, EN 13617-1:2012, EN 13617-2:2012, EN 13617-3:2012 un EN 13617-4:2012 būtu jāiekļauj minētajā pielikumā. |
| --- | --- |

(10)

Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/1202 II pielikumā ir uzskaitītas Direktīvas 2014/34/ES īstenošanas vajadzībām izstrādāto saskaņoto standartu atsauces, kuras tiek atsauktas no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijas. Atsauces uz saskaņotajiem standartiem EN 13012:2012, EN 13617-1:2012, EN 13617-2:2012, EN 13617-3:2012 un EN 13617-4:2012 būtu jāiekļauj minētajā pielikumā.

| (11) | Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1202 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1202 būtu attiecīgi jāgroza.

| (12) | No dienas, kad atsauce uz saskaņoto standartu publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, šā standarta ievērošana ļauj prezumēt atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos noteiktajām pamatprasībām. Tāpēc šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(12)

No dienas, kad atsauce uz saskaņoto standartu publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, šā standarta ievērošana ļauj prezumēt atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos noteiktajām pamatprasībām. Tāpēc šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/1202 groza šādi:

| 1) | I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma I pielikumu; |
| --- | --- |

1)

I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma I pielikumu;

| 2) | II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu. |
| --- | --- |

2)

II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2022. gada 3. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/34/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz iekārtām un aizsardzības sistēmām, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē (OV L 96, 29.3.2014., 309. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/9/EK (1994. gada 23. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz iekārtām un aizsardzības sistēmām, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē (OV L 100, 19.4.1994., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas paziņojums saistībā ar to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/34/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz iekārtām un aizsardzības sistēmām, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē (Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem) (OV C 371, 12.10.2018., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1202 (2019. gada 12. jūlijs) par saskaņotajiem standartiem, kuri attiecas uz iekārtām un aizsardzības sistēmām, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē, un izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/34/ES īstenošanas vajadzībām (OV L 189, 15.7.2019., 71. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/1202 I pielikumā pievieno šādus ierakstus:

| Nr. | Atsauce uz standartu |
| --- | --- |
| “5. | EN 13012:2021
  Degvielas uzpildes stacijas. Degvielas uzpildes automātu automātisko sprauslu konstrukcija un veiktspēja |
| 6. | EN 13617-1:2021
  Degvielas uzpildes stacijas. 1. daļa: Drošuma prasības mērsūkņu, degvielas uzpildes automātu un attālināto sūkņagregātu konstrukcijai un veiktspējai |
| 7. | EN 13617-2:2021
  Degvielas uzpildes stacijas. 2. daļa: Drošuma prasības mērsūkņu un degvielas uzpildes automātu bloķēšanas ierīču konstrukcijai un veiktspējai |
| 8. | EN 13617-3:2021
  Degvielas uzpildes stacijas. 3. daļa: Drošuma prasības noslēgvārstu konstrukcijai un veiktspējai |
| 9. | EN 13617-4:2021
  Degvielas uzpildes stacijas. 4. daļa: Drošuma prasības šarnīrsavienojumu konstrukcijai un veiktspējai mērsūkņos un degvielas uzpildes automātos”. |

Nr.

Atsauce uz standartu

“5.

EN 13012:2021

Degvielas uzpildes stacijas. Degvielas uzpildes automātu automātisko sprauslu konstrukcija un veiktspēja

6.

EN 13617-1:2021

Degvielas uzpildes stacijas. 1. daļa: Drošuma prasības mērsūkņu, degvielas uzpildes automātu un attālināto sūkņagregātu konstrukcijai un veiktspējai

7.

EN 13617-2:2021

Degvielas uzpildes stacijas. 2. daļa: Drošuma prasības mērsūkņu un degvielas uzpildes automātu bloķēšanas ierīču konstrukcijai un veiktspējai

8.

EN 13617-3:2021

Degvielas uzpildes stacijas. 3. daļa: Drošuma prasības noslēgvārstu konstrukcijai un veiktspējai

9.

EN 13617-4:2021

Degvielas uzpildes stacijas. 4. daļa: Drošuma prasības šarnīrsavienojumu konstrukcijai un veiktspējai mērsūkņos un degvielas uzpildes automātos”.

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/1202 II pielikumā pievieno šādus ierakstus:

| Nr. | Atsauce uz standartu | Atsaukšanas datums |
| --- | --- | --- |
| “4. | EN 13012:2012
  Degvielas uzpildes stacijas. Degvielas uzpildes automātu automātisko sprauslu konstrukcija un veiktspēja | 2023. gada 3. septembris |
| 5. | EN 13617-1:2012
  Degvielas uzpildes stacijas. 1. daļa: Drošuma prasības mērsūkņu, degvielas uzpildes automātu un attālināto sūkņagregātu konstrukcijai un veiktspējai | 2023. gada 3. septembris |
| 6. | EN 13617-2:2012
  Degvielas uzpildes stacijas. 2. daļa: Drošuma prasības mērsūkņu un degvielas uzpildes automātu bloķēšanas ierīču konstrukcijai un veiktspējai | 2023. gada 3. septembris |
| 7. | EN 13617-3:2012
  Degvielas uzpildes stacijas. 3. daļa: Drošuma prasības noslēgvārstu konstrukcijai un veiktspējai | 2023. gada 3. septembris |
| 8. | EN 13617-4:2012
  Degvielas uzpildes stacijas. 4. daļa: Drošuma prasības šarnīrsavienojumu konstrukcijai un veiktspējai mērsūkņos un degvielas uzpildes automātos | 2023. gada 3. septembris”. |

Nr.

Atsauce uz standartu

Atsaukšanas datums

“4.

EN 13012:2012

Degvielas uzpildes stacijas. Degvielas uzpildes automātu automātisko sprauslu konstrukcija un veiktspēja

2023. gada 3. septembris

5.

EN 13617-1:2012

Degvielas uzpildes stacijas. 1. daļa: Drošuma prasības mērsūkņu, degvielas uzpildes automātu un attālināto sūkņagregātu konstrukcijai un veiktspējai

2023. gada 3. septembris

6.

EN 13617-2:2012

Degvielas uzpildes stacijas. 2. daļa: Drošuma prasības mērsūkņu un degvielas uzpildes automātu bloķēšanas ierīču konstrukcijai un veiktspējai

2023. gada 3. septembris

7.

EN 13617-3:2012

Degvielas uzpildes stacijas. 3. daļa: Drošuma prasības noslēgvārstu konstrukcijai un veiktspējai

2023. gada 3. septembris

8.

EN 13617-4:2012

Degvielas uzpildes stacijas. 4. daļa: Drošuma prasības šarnīrsavienojumu konstrukcijai un veiktspējai mērsūkņos un degvielas uzpildes automātos

2023. gada 3. septembris”.

---

| 10.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/60 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/60

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/407

(2022. gada 9. marts),

ar ko izbeidz konkrētu Turcijas Republikas izcelsmes varavīksnes foreļu importam noteikto kompensācijas pasākumu daļējo starpposma pārskatīšanu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punktu un 19. pantu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/309 (2) Komisija noteica galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Turcijas Republikas izcelsmes varavīksnes foreļu importam (“sākotnējā izmeklēšana”). |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/309 (2) Komisija noteica galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Turcijas Republikas izcelsmes varavīksnes foreļu importam (“sākotnējā izmeklēšana”).

2

| (2) | Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas attiecībā uz visu ražotāju eksportētāju subsidēšanu Komisija 2018. gada 4. jūnijā saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/823 (3) nolēma saglabāt sākotnējā izmeklēšanā noteiktos pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas attiecībā uz visu ražotāju eksportētāju subsidēšanu Komisija 2018. gada 4. jūnijā saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/823 (3) nolēma saglabāt sākotnējā izmeklēšanā noteiktos pasākumus.

3

| (3) | Tā konstatēja, ka grozījumi Turcijas tiesību aktos par subsīdijām foreļu ražotājiem, uz kuriem attiecās pārskatīšana, nepamato visiem Turcijas foreļu ražotājiem noteikto kompensācijas maksājumu pārskatīšanu. Tomēr tika novērots, ka leģislatīvo pārmaiņu ietekme atšķīrās atsevišķu uzņēmumu līmenī (4). |
| --- | --- |

(3)

Tā konstatēja, ka grozījumi Turcijas tiesību aktos par subsīdijām foreļu ražotājiem, uz kuriem attiecās pārskatīšana, nepamato visiem Turcijas foreļu ražotājiem noteikto kompensācijas maksājumu pārskatīšanu. Tomēr tika novērots, ka leģislatīvo pārmaiņu ietekme atšķīrās atsevišķu uzņēmumu līmenī (4).

4

| (4) | Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/658 (5), Komisija 2020. gada 15. maijā grozīja kompensācijas maksājuma līmeni vienam ražotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(4)

Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/658 (5), Komisija 2020. gada 15. maijā grozīja kompensācijas maksājuma līmeni vienam ražotājam eksportētājam.

5

| (5) | Pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/823 (6), Komisija 2021. gada 20. maijā nolēma saglabāt sākotnējā izmeklēšanā noteikto kompensācijas maksājumu līmeni, kas grozīts ar Īstenošanas regulu (ES) 2020/658. |
| --- | --- |

(5)

Pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/823 (6), Komisija 2021. gada 20. maijā nolēma saglabāt sākotnējā izmeklēšanā noteikto kompensācijas maksājumu līmeni, kas grozīts ar Īstenošanas regulu (ES) 2020/658.

6

| (6) | Tā konstatēja, ka pēc spēkā esošo pasākumu beigšanās subsidēšana turpinātos, jo attiecīgā ražojuma subsidētais eksports uz Savienību turpinātos ievērojamos apjomos. Turklāt, ņemot vērā milzīgo neizmantoto jaudu Turcijā, Savienības tirgus pievilcīgumu, importa no Turcijas cenu līmeņus un tā iespējamo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, pastāvēja liela iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, kaitējums turpinātos. |
| --- | --- |

(6)

Tā konstatēja, ka pēc spēkā esošo pasākumu beigšanās subsidēšana turpinātos, jo attiecīgā ražojuma subsidētais eksports uz Savienību turpinātos ievērojamos apjomos. Turklāt, ņemot vērā milzīgo neizmantoto jaudu Turcijā, Savienības tirgus pievilcīgumu, importa no Turcijas cenu līmeņus un tā iespējamo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, pastāvēja liela iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, kaitējums turpinātos.

| (7) | Visbeidzot, tika konstatēts, ka nav nepārvaramu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu pret spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(7)

Visbeidzot, tika konstatēts, ka nav nepārvaramu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu pret spēkā esošo pasākumu saglabāšanu.

| (8) | Pašlaik ir spēkā galīgie kompensācijas maksājumi 1,5 %–9,5 % apmērā. |
| --- | --- |

(8)

Pašlaik ir spēkā galīgie kompensācijas maksājumi 1,5 %–9,5 % apmērā.

1.2.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

| (9) | Komisija 2020. gada 29. maijā saņēma ražotāja eksportētāja Selina Balik Isleme Tesis Ithalat Ihracat ve Ticaret Anonim Sirketi (“pieprasījuma iesniedzējs”) pieprasījumu veikt spēkā esošā kompensācijas maksājuma daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar 19. pantu Regulā (ES) 2016/1037 (“pamatregula”). Pieprasījums veikt daļēju starpposma pārskatīšanu attiecās tikai uz pieprasījuma iesniedzēja subsidēšanas pārbaudi. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2020. gada 29. maijā saņēma ražotāja eksportētāja Selina Balik Isleme Tesis Ithalat Ihracat ve Ticaret Anonim Sirketi (“pieprasījuma iesniedzējs”) pieprasījumu veikt spēkā esošā kompensācijas maksājuma daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar 19. pantu Regulā (ES) 2016/1037 (“pamatregula”). Pieprasījums veikt daļēju starpposma pārskatīšanu attiecās tikai uz pieprasījuma iesniedzēja subsidēšanas pārbaudi.

Selina Balik Isleme Tesis Ithalat Ihracat ve Ticaret Anonim Sirketi

| (10) | Ievērojot pamatregulas 19. pantu, Eiropas Komisija 2021. gada 5. februārī sāka starpposma pārskatīšanu attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Turcijas Republikas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes varavīksnes foreļu importam Savienībā. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (7). |
| --- | --- |

(10)

Ievērojot pamatregulas 19. pantu, Eiropas Komisija 2021. gada 5. februārī sāka starpposma pārskatīšanu attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Turcijas Republikas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes varavīksnes foreļu importam Savienībā. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (7).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

7

| (11) | Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka spēkā esošos kompensācijas pasākumus pamatojošie apstākļi, šķiet, ir mainījušies un attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju ir ilglaicīgi. |
| --- | --- |

(11)

Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka spēkā esošos kompensācijas pasākumus pamatojošie apstākļi, šķiet, ir mainījušies un attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju ir ilglaicīgi.

1.3.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (12) | Pārskatīšana attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja subsidēšanu aptvēra laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(12)

Pārskatīšana attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja subsidēšanu aptvēra laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.

1.4.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (13) | Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos pārskatīšanā. Turklāt Komisija par pārskatīšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, zināmos Savienības ražotājus un apvienības, kā arī attiecīgās valsts valdību un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(13)

Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos pārskatīšanā. Turklāt Komisija par pārskatīšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, zināmos Savienības ražotājus un apvienības, kā arī attiecīgās valsts valdību un aicināja tos piedalīties.

| (14) | Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(14)

Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

1.4.1.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

| (15) | Komisija nosūtīja anketas pieteikuma iesniedzējam un attiecīgās valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(15)

Komisija nosūtīja anketas pieteikuma iesniedzējam un attiecīgās valsts iestādēm.

| (16) | Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem gan no pieprasījuma iesniedzēja, gan no attiecīgās valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(16)

Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem gan no pieprasījuma iesniedzēja, gan no attiecīgās valsts iestādēm.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Pārskatāmais ražojums

Pārskatāmais ražojums

| (17) | Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir varavīksnes foreles (Oncorhynchus mykiss),






  — | dzīvas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai |
| --- | --- | --- |

(17)

Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir varavīksnes foreles (Oncorhynchus mykiss),

Oncorhynchus mykiss

—

dzīvas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai

| — | svaigas, dzesinātas, saldētas un/vai kūpinātas:






  — | veselas (ar galvu), ar žaunām vai bez tām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai |
| --- | --- | --- |

—

svaigas, dzesinātas, saldētas un/vai kūpinātas:

—

veselas (ar galvu), ar žaunām vai bez tām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai

| — | bez galvas, ar žaunām vai bez tām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1 kg vai mazāk, vai |
| --- | --- |

—

bez galvas, ar žaunām vai bez tām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1 kg vai mazāk, vai

| — | to filejas, kas katra sver 400 g vai mazāk, |
| --- | --- |

—

to filejas, kas katra sver 400 g vai mazāk,

ar izcelsmi Turcijas Republikā, patlaban klasificētas ar KN kodiem ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 un ex 0305 43 00 (Taric kodi 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 un 0305430011) (“pārskatāmais ražojums”).

Taric

| (18) | Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka ražojumam, kas tiek ražots Turcijā un eksportēts uz Savienību, un ražojumam, ko ražo un Savienībā pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un vienāds pamata galalietojums. Tāpēc tie tika uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(18)

Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka ražojumam, kas tiek ražots Turcijā un eksportēts uz Savienību, un ražojumam, ko ražo un Savienībā pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un vienāds pamata galalietojums. Tāpēc tie tika uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

3.   PIEPRASĪJUMA ATSAUKŠANA

PIEPRASĪJUMA ATSAUKŠANA

| (19) | Pieprasījuma iesniedzējs 2021. gada 30. novembra vēstulē Komisijai atsauca savu pieprasījumu veikt starpposma pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(19)

Pieprasījuma iesniedzējs 2021. gada 30. novembra vēstulē Komisijai atsauca savu pieprasījumu veikt starpposma pārskatīšanu.

| (20) | Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm.

| (21) | Izmeklēšanā netika atklāti apsvērumi, kas liecinātu, ka procedūras izbeigšana būtu pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(21)

Izmeklēšanā netika atklāti apsvērumi, kas liecinātu, ka procedūras izbeigšana būtu pretrunā Savienības interesēm.

| (22) | Turklāt Eiropas Komisija 2021. gada 20. septembrī sāka valsts mēroga starpposma pārskatīšanu attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Turcijas Republikas izcelsmes varavīksnes foreļu importam Savienībā (8). Tāpēc patlaban spēkā esošie antisubsidēšanas pasākumi šajā satvarā tiks pārskatīti attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(22)

Turklāt Eiropas Komisija 2021. gada 20. septembrī sāka valsts mēroga starpposma pārskatīšanu attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Turcijas Republikas izcelsmes varavīksnes foreļu importam Savienībā (8). Tāpēc patlaban spēkā esošie antisubsidēšanas pasākumi šajā satvarā tiks pārskatīti attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem.

8

4.   SECINĀJUMI UN INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

SECINĀJUMI UN INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (23) | Tādēļ Komisija uzskatīja, ka daļējas starpposma pārskatīšanas procedūra būtu jāizbeidz bez oficiāla konstatējuma par būtiskām ilglaicīgām pārmaiņām un pieprasījuma iesniedzēja subsidēšanas praksi. |
| --- | --- |

(23)

Tādēļ Komisija uzskatīja, ka daļējas starpposma pārskatīšanas procedūra būtu jāizbeidz bez oficiāla konstatējuma par būtiskām ilglaicīgām pārmaiņām un pieprasījuma iesniedzēja subsidēšanas praksi.

| (24) | Ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(24)

Ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes.

| (25) | Tomēr Komisija nesaņēma piezīmes, kas liecinātu, ka šāda izbeigšana būtu pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(25)

Tomēr Komisija nesaņēma piezīmes, kas liecinātu, ka šāda izbeigšana būtu pretrunā Savienības interesēm.

| (26) | Šis lēmums ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar pamatregulas 25. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(26)

Šis lēmums ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar pamatregulas 25. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju izbeidz daļējo starpposma pārskatīšanu, kura attiecas uz kompensācijas pasākumiem, kas noteikti tādu konkrētu Turcijas Republikas izcelsmes varavīksnes foreļu importam, kuras patlaban tiek klasificētas ar KN kodiem ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 un ex 0305 43 00 (Taric kodi 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 un 0305430011).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2022. gada 9. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/309 (2015. gada 26. februāris), ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam (OV L 56, 27.2.2015., 12. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/823 (2018. gada 4. jūnijs), ar ko izbeidz konkrētu Turcijas Republikas izcelsmes varavīksnes foreļu importam noteikto kompensācijas pasākumu daļējo starpposma pārskatīšanu (OV L 139, 5.6.2018., 14. lpp.).

3

(4)  Īstenošanas regulas (ES) 2018/823 49. apsvērums.

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/658 (2020. gada 15. maijs), ar kuru pēc starpposma pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 19. panta 4. punktu, groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/309, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam (OV L 155, 18.5.2020., 3. lpp.).

5

(6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/823 (2021. gada 20. maijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam (OV L 183, 25.5.2021., 5. lpp.).

6

(7)  
  OV C 40, 5.2.2021., 12. lpp.

7

(8)  
  OV C 380, 20.9.2021., 15. lpp.

8

---

Labojumi

| 10.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/64

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2021/1297 (2021. gada 4. augusts), ar ko attiecībā uz perfluorkarbonskābēm, kam virknē ir 9 līdz 14 oglekļa atomi (C9–C14 PFCA), to sāļiem un C9–C14 PFCA radniecīgām vielām groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikumu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 282, 2021. gada 5. augusts
  )

32. lappusē pielikuma pirmajā daļā:

tekstu:

“XVII pielikumā 68. ierakstu aizstāj ar šādu:”

lasīt šādi:

“XVII pielikumā pievieno šādu ierakstu:”.

33. lappusē pielikuma tabulas 10. punktā:

tekstu:

“Līdz 2023. gada 25. augustam C9–C14 PFCA summas robežkoncentrācija, kas minēta 2. punktā, fluorplastmasā un fluorelastomēros, kuri satur perfluoralkoksigrupas, ir 2 000 ppb. No 2023. gada 25. augusta C9–C14 PFCA summas robežkoncentrācija fluorplastmasā un fluorelastomēros, kas satur perfluoralkoksigrupas, ir 100 ppb.”

lasīt šādi:

“Līdz 2024. gada 25. augustam C9–C14 PFCA summas robežkoncentrācija, kas minēta 2. punktā, fluorplastmasā un fluorelastomēros, kuri satur perfluoralkoksigrupas, ir 2 000 ppb. No 2024. gada 26. augusta C9–C14 PFCA summas robežkoncentrācija fluorplastmasā un fluorelastomēros, kas satur perfluoralkoksigrupas, ir 100 ppb.”

---

| 10.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/65 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/65

---

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/2077 (2021. gada 26. novembris) par atļauju ar Corynebacterium glutamicum CGMCC 7.366 iegūtu L-valīnu lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 426, 2021. gada 29. novembris
  )

7. lappusē pielikuma pirmajā slejā:

tekstu:

“3c371i”

lasīt šādi:

“3c371ii”.

---