# Az Európai Unió L 107/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 107 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. április 6. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 107

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. április 6.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Tanács (EU) 2022/542 irányelve (2022. április 5.) a 2006/112/EK és az (EU) 2020/285 irányelvnek a hozzáadottértékadó-mértékek tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | * | A Tanács (EU) 2022/543 irányelve (2022. április 5.) a 2008/118/EK és az (EU) 2020/262 irányelvnek a Csatorna-alagút francia termináljában található vámmentes üzletek tekintetében történő módosításáról | 13 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

IRÁNYELVEK

*

A Tanács (EU) 2022/542 irányelve (2022. április 5.) a 2006/112/EK és az (EU) 2020/285 irányelvnek a hozzáadottértékadó-mértékek tekintetében történő módosításáról

1

*

A Tanács (EU) 2022/543 irányelve (2022. április 5.) a 2008/118/EK és az (EU) 2020/262 irányelvnek a Csatorna-alagút francia termináljában található vámmentes üzletek tekintetében történő módosításáról

13

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2022/544 határozata (2022. április 4.) az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által a Moldovai Köztársaságban végzett műveleti tevékenységekről szóló megállapodás megkötéséről | 16 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/545 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. január 26.) az (EU) 2019/2144 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gépjárműveknek az eseményadat-rögzítőik tekintetében történő típusjóváhagyására, valamint e rendszerek önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó egyedi vizsgálati eljárásokra és műszaki követelményekre vonatkozó részletes szabályok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről, valamint az említett rendelet II. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 18 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/546 rendelete (2022. március 31.) az Európai Unió bármely tagállamának lobogója alatt közlekedő hajók által a NAFO 3M területen folytatott, vörös álsügérekre irányuló halászat ideiglenes tilalmáról | 24 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/547 végrehajtási rendelete (2022. április 5.) a Koreai Köztársaságból származó szuperabszorbens polimerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről | 27 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/548 határozata (2022. március 24.) Franciaország EGF/2021/007 FR/Selecta referenciaszámú kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről | 76 |
| | * | A Tanács (EU) 2022/549 határozata (2022. március 17.) a higanyról szóló Minamata Egyezmény Részes Felei Konferenciája negyedik ülésének második szakaszában az Egyezmény A. és B. mellékletének módosításáról szóló határozat elfogadása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról | 78 |
| | * | A Tanács (EU) 2022/550 határozata (2022. március 17.) a higanyról szóló Minamata egyezmény részes felei konferenciája negyedik ülésének második munkaülésén a higanytartalmú hulladékokra vonatkozó küszöbértékek meghatározásáról szóló határozatnak az egyezmény 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban történő elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról | 80 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/551 végrehajtási határozata (2022. április 4.) az Amerikai Egyesült Államoknak az Egyesült Államok Értékpapír- és Tőzsdebizottsága által engedélyezett és felügyelt központi szerződő felekre vonatkozó keretszabályozása és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeinek egyenértékűségéről szóló (EU) 2021/85 végrehajtási határozat módosításáról (
  1
  ) | 82 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/552 végrehajtási határozata (2022. április 4.) az Amerikai Egyesült Államok Értékpapír- és Tőzsdebizottságánál nyilvántartásba vett nemzeti értéktőzsdék a 2014/65/EU irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű jogilag kötelező érvényű követelményeknek való megfelelésének, valamint hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartozásának megállapításáról (
  1
  ) | 85 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/553 ajánlása (2022. április 5.) az Alternaria-toxinok élelmiszerekben való jelenlétének nyomon követéséről | 90 |

II   Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2022/544 határozata (2022. április 4.) az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által a Moldovai Köztársaságban végzett műveleti tevékenységekről szóló megállapodás megkötéséről

16

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2022/545 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. január 26.) az (EU) 2019/2144 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gépjárműveknek az eseményadat-rögzítőik tekintetében történő típusjóváhagyására, valamint e rendszerek önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó egyedi vizsgálati eljárásokra és műszaki követelményekre vonatkozó részletes szabályok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről, valamint az említett rendelet II. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

18

*

A Bizottság (EU) 2022/546 rendelete (2022. március 31.) az Európai Unió bármely tagállamának lobogója alatt közlekedő hajók által a NAFO 3M területen folytatott, vörös álsügérekre irányuló halászat ideiglenes tilalmáról

24

*

A Bizottság (EU) 2022/547 végrehajtási rendelete (2022. április 5.) a Koreai Köztársaságból származó szuperabszorbens polimerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

27

HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/548 határozata (2022. március 24.) Franciaország EGF/2021/007 FR/Selecta referenciaszámú kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

76

*

A Tanács (EU) 2022/549 határozata (2022. március 17.) a higanyról szóló Minamata Egyezmény Részes Felei Konferenciája negyedik ülésének második szakaszában az Egyezmény A. és B. mellékletének módosításáról szóló határozat elfogadása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

78

*

A Tanács (EU) 2022/550 határozata (2022. március 17.) a higanyról szóló Minamata egyezmény részes felei konferenciája negyedik ülésének második munkaülésén a higanytartalmú hulladékokra vonatkozó küszöbértékek meghatározásáról szóló határozatnak az egyezmény 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban történő elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

80

*

A Bizottság (EU) 2022/551 végrehajtási határozata (2022. április 4.) az Amerikai Egyesült Államoknak az Egyesült Államok Értékpapír- és Tőzsdebizottsága által engedélyezett és felügyelt központi szerződő felekre vonatkozó keretszabályozása és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeinek egyenértékűségéről szóló (EU) 2021/85 végrehajtási határozat módosításáról (
  1
  )

1

82

*

A Bizottság (EU) 2022/552 végrehajtási határozata (2022. április 4.) az Amerikai Egyesült Államok Értékpapír- és Tőzsdebizottságánál nyilvántartásba vett nemzeti értéktőzsdék a 2014/65/EU irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű jogilag kötelező érvényű követelményeknek való megfelelésének, valamint hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartozásának megállapításáról (
  1
  )

1

85

AJÁNLÁSOK

*

A Bizottság (EU) 2022/553 ajánlása (2022. április 5.) az Alternaria-toxinok élelmiszerekben való jelenlétének nyomon követéséről

Alternaria

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

IRÁNYELVEK

| 2022.4.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/1

---

A TANÁCS (EU) 2022/542 IRÁNYELVE

(2022. április 5.)

a 2006/112/EK és az (EU) 2020/285 irányelvnek a hozzáadottértékadó-mértékek tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 113. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A hozzáadottérték-adó (héa) mértékére vonatkozóan a 2006/112/EK tanácsi irányelvben (3) meghatározott szabályok célja a belső piac működésének fenntartása és a verseny torzulásának elkerülése. Az említett szabályokat több mint két évtizeddel ezelőtt dolgozták ki a származási ország elve alapján. A Bizottság az „Úton egy egységes uniós héaövezet felé – új döntések szükségeltetnek” című, a héára vonatkozó cselekvési tervről szóló 2016. április 7-i közleményében, valamint az „Úton egy egységes uniós héaövezet felé – új döntések szükségeltetnek” című, a héára vonatkozó cselekvési terv nyomon követéséről szóló 2017. október 4-i közleményében bejelentette, hogy módosítani kívánja az említett szabályokat annak érdekében, hogy azok összeegyeztethetők legyenek egy olyan, a határokon átnyúló, vállalkozások közötti termékkereskedelem tagállamok közötti bonyolítására alkalmazandó, végleges héarendszerrel, amely a rendeltetési hely szerinti tagállamban történő adóztatáson alapulna. |
| --- | --- |

(1)

A hozzáadottérték-adó (héa) mértékére vonatkozóan a 2006/112/EK tanácsi irányelvben (3) meghatározott szabályok célja a belső piac működésének fenntartása és a verseny torzulásának elkerülése. Az említett szabályokat több mint két évtizeddel ezelőtt dolgozták ki a származási ország elve alapján. A Bizottság az „Úton egy egységes uniós héaövezet felé – új döntések szükségeltetnek” című, a héára vonatkozó cselekvési tervről szóló 2016. április 7-i közleményében, valamint az „Úton egy egységes uniós héaövezet felé – új döntések szükségeltetnek” című, a héára vonatkozó cselekvési terv nyomon követéséről szóló 2017. október 4-i közleményében bejelentette, hogy módosítani kívánja az említett szabályokat annak érdekében, hogy azok összeegyeztethetők legyenek egy olyan, a határokon átnyúló, vállalkozások közötti termékkereskedelem tagállamok közötti bonyolítására alkalmazandó, végleges héarendszerrel, amely a rendeltetési hely szerinti tagállamban történő adóztatáson alapulna.

| (2) | Egy olyan rendszerben, amelyben a termékértékesítés és a szolgáltatásnyújtás a rendeltetési hely szerinti tagállamban lenne adóztatandó, a terméket értékesítőknek és a szolgáltatás nyújtóknak nem fűződne jelentős érdekük ahhoz, hogy alacsonyabb héamértéket alkalmazó tagállamokban legyenek letelepedve. Ha egy ilyen rendszer keretében többféle héamérték létezne, az nem okozna zavart a belső piac működésében, és nem vezetne a verseny torzulásához. E körülmények között helyénvaló lenne több rugalmasságot biztosítani a tagállamok számára a héamértékek meghatározására. |
| --- | --- |

(2)

Egy olyan rendszerben, amelyben a termékértékesítés és a szolgáltatásnyújtás a rendeltetési hely szerinti tagállamban lenne adóztatandó, a terméket értékesítőknek és a szolgáltatás nyújtóknak nem fűződne jelentős érdekük ahhoz, hogy alacsonyabb héamértéket alkalmazó tagállamokban legyenek letelepedve. Ha egy ilyen rendszer keretében többféle héamérték létezne, az nem okozna zavart a belső piac működésében, és nem vezetne a verseny torzulásához. E körülmények között helyénvaló lenne több rugalmasságot biztosítani a tagállamok számára a héamértékek meghatározására.

| (3) | A kedvezményes héamértékkel adóztatható termékeknek és szolgáltatásoknak a végső felhasználó javát kell szolgálniuk és a közérdeket kell célozniuk. A szabályok túlzott bonyolultságának és az üzleti költségek ebből származó növekedésének elkerülése érdekében – különösen a Közösségen belüli kereskedelem esetében – a tagállamok által ennek megfelelően kiválasztott termékek és szolgáltatások tekintetében a kedvezményes héamértékeknek normál esetben az értékesítési láncban mindvégig alkalmazandónak kell lenniük. |
| --- | --- |

(3)

A kedvezményes héamértékkel adóztatható termékeknek és szolgáltatásoknak a végső felhasználó javát kell szolgálniuk és a közérdeket kell célozniuk. A szabályok túlzott bonyolultságának és az üzleti költségek ebből származó növekedésének elkerülése érdekében – különösen a Közösségen belüli kereskedelem esetében – a tagállamok által ennek megfelelően kiválasztott termékek és szolgáltatások tekintetében a kedvezményes héamértékeknek normál esetben az értékesítési láncban mindvégig alkalmazandónak kell lenniük.

| (4) | A kedvezményes héamértékek alkalmazását lehetővé tevő jogi keretnek általánosságban összhangban kell lennie az egyéb uniós szakpolitikákkal, így az (EU) 2021/522 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4), valamint az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleménnyel. Annak érdekében, hogy a tagállamok az egészségügyi rendszereik teherbíró-képességének megerősítése céljából kedvezményes héamértékeket alkalmazhassanak, célszerű kibővíteni azon termékek és szolgáltatások körét, amelyek alapvető fontosságúnak tekintendők az egészségügyi ellátás biztosításának támogatása, valamint a fogyatékosságok kompenzálása és leküzdése szempontjából. Emellett lehetőséget kell adni a tagállamoknak arra, hogy a kedvezményes héamértékek környezetbarát termékekre és szolgáltatásokra való alkalmazásával is hozzájáruljanak a klímasemleges és zöld gazdasághoz, és ezzel egyidejűleg felkészüljenek a környezetkárosító termékekre és szolgáltatásokra jelenleg vonatkozó kedvezményes héamértékek fokozatos kivezetésére. |
| --- | --- |

(4)

A kedvezményes héamértékek alkalmazását lehetővé tevő jogi keretnek általánosságban összhangban kell lennie az egyéb uniós szakpolitikákkal, így az (EU) 2021/522 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4), valamint az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleménnyel. Annak érdekében, hogy a tagállamok az egészségügyi rendszereik teherbíró-képességének megerősítése céljából kedvezményes héamértékeket alkalmazhassanak, célszerű kibővíteni azon termékek és szolgáltatások körét, amelyek alapvető fontosságúnak tekintendők az egészségügyi ellátás biztosításának támogatása, valamint a fogyatékosságok kompenzálása és leküzdése szempontjából. Emellett lehetőséget kell adni a tagállamoknak arra, hogy a kedvezményes héamértékek környezetbarát termékekre és szolgáltatásokra való alkalmazásával is hozzájáruljanak a klímasemleges és zöld gazdasághoz, és ezzel egyidejűleg felkészüljenek a környezetkárosító termékekre és szolgáltatásokra jelenleg vonatkozó kedvezményes héamértékek fokozatos kivezetésére.

| (5) | Valamennyi tagállammal szemben egyenlő bánásmódot kell alkalmazni, ezért a kedvezményes héamértékek alkalmazása tekintetében – amely mértékeknek továbbra is kivételt kell képezniük az általános héamértékhez képest – a tagállamoknak ugyanazokkal a lehetőségekkel kell rendelkezniük. Az említett egyenlő bánásmód úgy valósítható meg, ha a jogosult termékekre és szolgáltatásokra – meghatározott korlátok között – valamennyi tagállamnak lehetősége van alkalmazni legfeljebb két, legalább 5 %-os kedvezményes héamértéket, egy, az 5 %-os minimális mértéknél alacsonyabb kedvezményes héamértéket, valamint egy, az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet. |
| --- | --- |

(5)

Valamennyi tagállammal szemben egyenlő bánásmódot kell alkalmazni, ezért a kedvezményes héamértékek alkalmazása tekintetében – amely mértékeknek továbbra is kivételt kell képezniük az általános héamértékhez képest – a tagállamoknak ugyanazokkal a lehetőségekkel kell rendelkezniük. Az említett egyenlő bánásmód úgy valósítható meg, ha a jogosult termékekre és szolgáltatásokra – meghatározott korlátok között – valamennyi tagállamnak lehetősége van alkalmazni legfeljebb két, legalább 5 %-os kedvezményes héamértéket, egy, az 5 %-os minimális mértéknél alacsonyabb kedvezményes héamértéket, valamint egy, az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet.

| (6) | Tekintettel arra, hogy költségvetési okokból el kell kerülni a kedvezményes héamértékek túlzottan széleskörű alkalmazását, valamint figyelembe véve az egyenlő bánásmód elvét, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a 2006/112/EK irányelv III. mellékletének legfeljebb 24 pontja alá tartozó termékértékesítésekre vagy szolgáltatásnyújtásokra alkalmazzanak a minimális 5 %-os mértéknél nem alacsonyabb kedvezményes héamértéket. Ugyanezen okokból a tagállamoknak lehetőséget kell adni az alkalmazandó határidők tiszteletben tartása mellett arra, hogy egy, az 5 %-os minimális mértéknél alacsonyabb kedvezményes héamértéket, valamint egy, az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet alkalmazzanak, ám a 2006/112/EK irányelv III. mellékletének csupán legfeljebb hét pontja alá tartozó termékértékesítésekre vagy szolgáltatásnyújtásokra, amelyeket vagy az alapvető szükségleteket kielégítőnek tekintendő termékértékesítések vagy szolgáltatásnyújtások közül választottak ki – ezek nevezetesen a következőkhöz kapcsolódhatnak: élelmiszer, víz, gyógyszerek, gyógyszerészeti termékek, valamint egészségügyi és higiéniai termékek értékesítése, személyszállítás, továbbá egyes kulturális termékek (könyvek, újságok és folyóiratok) –, vagy pedig a 2006/112/EK irányelv III. mellékletében felsorolt olyan egyéb termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások közül választottak ki, amelyekre más tagállamok az 5 %-os minimális mértéknél alacsonyabb kedvezményes héamértéket, illetve az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet alkalmaznak. Azon tagállamok számára, amelyek már jelenleg is ilyen kedvezményes héamértékeket vagy mentességeket alkalmaznak, helyénvaló biztosítani a szükséges időt az említett korlátozásokhoz történő alkalmazkodásra. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel arra, hogy költségvetési okokból el kell kerülni a kedvezményes héamértékek túlzottan széleskörű alkalmazását, valamint figyelembe véve az egyenlő bánásmód elvét, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a 2006/112/EK irányelv III. mellékletének legfeljebb 24 pontja alá tartozó termékértékesítésekre vagy szolgáltatásnyújtásokra alkalmazzanak a minimális 5 %-os mértéknél nem alacsonyabb kedvezményes héamértéket. Ugyanezen okokból a tagállamoknak lehetőséget kell adni az alkalmazandó határidők tiszteletben tartása mellett arra, hogy egy, az 5 %-os minimális mértéknél alacsonyabb kedvezményes héamértéket, valamint egy, az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet alkalmazzanak, ám a 2006/112/EK irányelv III. mellékletének csupán legfeljebb hét pontja alá tartozó termékértékesítésekre vagy szolgáltatásnyújtásokra, amelyeket vagy az alapvető szükségleteket kielégítőnek tekintendő termékértékesítések vagy szolgáltatásnyújtások közül választottak ki – ezek nevezetesen a következőkhöz kapcsolódhatnak: élelmiszer, víz, gyógyszerek, gyógyszerészeti termékek, valamint egészségügyi és higiéniai termékek értékesítése, személyszállítás, továbbá egyes kulturális termékek (könyvek, újságok és folyóiratok) –, vagy pedig a 2006/112/EK irányelv III. mellékletében felsorolt olyan egyéb termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások közül választottak ki, amelyekre más tagállamok az 5 %-os minimális mértéknél alacsonyabb kedvezményes héamértéket, illetve az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet alkalmaznak. Azon tagállamok számára, amelyek már jelenleg is ilyen kedvezményes héamértékeket vagy mentességeket alkalmaznak, helyénvaló biztosítani a szükséges időt az említett korlátozásokhoz történő alkalmazkodásra.

| (7) | Indokolt, hogy a szolárpanelek bekerüljenek az említett hét pont közé, egyrészt az Unió karbonmentesítésre vonatkozó környezetvédelmi kötelezettségvállalásaival és az európai zöld megállapodással összhangban, másrészt pedig azért, hogy a tagállamoknak lehetőségük legyen a megújuló energiaforrások felhasználásának kedvezményes héamértékek révén történő előmozdítására is. A megújuló energiaforrások használatára történő átállás támogatása, valamint az Unió energiafüggetlenségének előmozdítása érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy javítsák a végső felhasználók zöld energiaforrásokhoz való hozzáférését. |
| --- | --- |

(7)

Indokolt, hogy a szolárpanelek bekerüljenek az említett hét pont közé, egyrészt az Unió karbonmentesítésre vonatkozó környezetvédelmi kötelezettségvállalásaival és az európai zöld megállapodással összhangban, másrészt pedig azért, hogy a tagállamoknak lehetőségük legyen a megújuló energiaforrások felhasználásának kedvezményes héamértékek révén történő előmozdítására is. A megújuló energiaforrások használatára történő átállás támogatása, valamint az Unió energiafüggetlenségének előmozdítása érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy javítsák a végső felhasználók zöld energiaforrásokhoz való hozzáférését.

| (8) | Az említett választási lehetőségek valamelyikének a tagállamok általi igénybevételét úgy kell tekinteni, mint a héamértékek rendszerének logikájába illeszkedő intézkedést, amelyet az adott tagállam egyértelműen meghatározott, a végső felhasználók javát, illetve közérdekű célt szolgáló szociális okok alapján fogad el. |
| --- | --- |

(8)

Az említett választási lehetőségek valamelyikének a tagállamok általi igénybevételét úgy kell tekinteni, mint a héamértékek rendszerének logikájába illeszkedő intézkedést, amelyet az adott tagállam egyértelműen meghatározott, a végső felhasználók javát, illetve közérdekű célt szolgáló szociális okok alapján fogad el.

| (9) | A héamértékekre vonatkozó általános szabályok mellett jelenleg hatályban van több olyan eltérés, amelyek alapján egyes tagállamok alacsonyabb héamértékeket alkalmazhatnak. Ezeket az alacsonyabb héamértékeket sajátos földrajzi jellemzők, illetve a végső felhasználók javát vagy közérdekű célt szolgáló szociális okok indokolják. Az említett alacsonyabb héamértékek más tagállamok számára is relevánsak lehetnek. Ezért – az egyenlő bánásmód elvével összhangban – helyénvaló biztosítani egy olyan, valamennyi tagállam számára rendelkezésre álló választási lehetőséget, amelynek értelmében alacsonyabb héamértékeket alkalmazhatnak ugyanazokra a termékekre és szolgáltatásokra, amelyekre más tagállamokban alacsonyabb héamérték alkalmazandó, mégpedig azonos feltételek mellett. A hét pontig terjedő felső határ tiszteletben tartása érdekében azoknak a tagállamoknak, amelyek 2021. január 1-jén a 2006/112/EK irányelv III. mellékletében hétnél több pont alá tartozó termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra alkalmaztak az említettek szerinti alacsonyabb héamértéket, 2032. január 1-jéig vagy a végleges szabályozás elfogadásának időpontjáig – a kettő közül a korábbi időpontot figyelembe véve – a 2006/112/EK irányelv III. mellékletében hét pont alá tartozó termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra kell korlátozniuk a minimális 5 %-osnál alacsonyabb héamértékek, illetve az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességek alkalmazását. Az említett módosítások nem érintik az olyan mentességek alkalmazására vonatkozó eltérésekkel kapcsolatos, a 2006/112/EK irányelv X. mellékletében meghatározott szabályokat, amelyek nem jogosítanak fel az előzetesen felszámított héa levonására. |
| --- | --- |

(9)

A héamértékekre vonatkozó általános szabályok mellett jelenleg hatályban van több olyan eltérés, amelyek alapján egyes tagállamok alacsonyabb héamértékeket alkalmazhatnak. Ezeket az alacsonyabb héamértékeket sajátos földrajzi jellemzők, illetve a végső felhasználók javát vagy közérdekű célt szolgáló szociális okok indokolják. Az említett alacsonyabb héamértékek más tagállamok számára is relevánsak lehetnek. Ezért – az egyenlő bánásmód elvével összhangban – helyénvaló biztosítani egy olyan, valamennyi tagállam számára rendelkezésre álló választási lehetőséget, amelynek értelmében alacsonyabb héamértékeket alkalmazhatnak ugyanazokra a termékekre és szolgáltatásokra, amelyekre más tagállamokban alacsonyabb héamérték alkalmazandó, mégpedig azonos feltételek mellett. A hét pontig terjedő felső határ tiszteletben tartása érdekében azoknak a tagállamoknak, amelyek 2021. január 1-jén a 2006/112/EK irányelv III. mellékletében hétnél több pont alá tartozó termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra alkalmaztak az említettek szerinti alacsonyabb héamértéket, 2032. január 1-jéig vagy a végleges szabályozás elfogadásának időpontjáig – a kettő közül a korábbi időpontot figyelembe véve – a 2006/112/EK irányelv III. mellékletében hét pont alá tartozó termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra kell korlátozniuk a minimális 5 %-osnál alacsonyabb héamértékek, illetve az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességek alkalmazását. Az említett módosítások nem érintik az olyan mentességek alkalmazására vonatkozó eltérésekkel kapcsolatos, a 2006/112/EK irányelv X. mellékletében meghatározott szabályokat, amelyek nem jogosítanak fel az előzetesen felszámított héa levonására.

| (10) | Emellett jelenleg több másik eltérés lehetővé teszi egyes tagállamok számára, hogy 12 %-osnál nem alacsonyabb kedvezményes héamértékeket alkalmazzanak a 2006/112/EK irányelv III. mellékletében fel nem sorolt termékekre és szolgáltatásokra. Tekintettel arra, hogy ezen kedvezményes héamértékek szintje közel áll az általános héamértékhez, valamint az egyenlő bánásmód elvével összhangban, helyénvaló biztosítani egy olyan, valamennyi tagállam számára rendelkezésre álló választási lehetőséget, amelynek értelmében 12 %-osnál nem alacsonyabb kedvezményes héamértékeket alkalmazhatnak azokra a termékekre és szolgáltatásokra, amelyekre más tagállamokban is ilyen, azaz 12 %-osnál nem alacsonyabb kedvezményes héamértéket alkalmaznak, mégpedig azonos feltételek mellett. |
| --- | --- |

(10)

Emellett jelenleg több másik eltérés lehetővé teszi egyes tagállamok számára, hogy 12 %-osnál nem alacsonyabb kedvezményes héamértékeket alkalmazzanak a 2006/112/EK irányelv III. mellékletében fel nem sorolt termékekre és szolgáltatásokra. Tekintettel arra, hogy ezen kedvezményes héamértékek szintje közel áll az általános héamértékhez, valamint az egyenlő bánásmód elvével összhangban, helyénvaló biztosítani egy olyan, valamennyi tagállam számára rendelkezésre álló választási lehetőséget, amelynek értelmében 12 %-osnál nem alacsonyabb kedvezményes héamértékeket alkalmazhatnak azokra a termékekre és szolgáltatásokra, amelyekre más tagállamokban is ilyen, azaz 12 %-osnál nem alacsonyabb kedvezményes héamértéket alkalmaznak, mégpedig azonos feltételek mellett.

| (11) | Más tagállamok is alkalmazhatnak legalább 12 %-os kedvezményes héamértékeket a 2006/112/EK irányelv III. mellékletében fel nem sorolt termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra, valamint 5 %-osnál alacsonyabb héamértékeket és az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket a 2006/112/EK irányelv III. mellékletének az 1–6. és a 10c. ponttól eltérő bármely más pontja alá tartozó termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra, feltéve, hogy tiszteletben tartják a héamértékek ezen irányelvben meghatározott struktúráját, valamint a 2021. január 1-jén kedvezményes héamértékeket vagy az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket alkalmazó tagállamok által alkalmazott megfelelő feltételeket. Az említett más tagállamok közé tartoznak azok a tagállamok, amelyek jelenleg kedvezményes héamértékeket és az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket alkalmaznak, és 12 %-osnál nem alacsonyabb kedvezményes héamértékeket szeretnének alkalmazni a 2006/112/EK irányelv III. mellékletében fel nem sorolt termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra, illetve más termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra a jelenleg általuk alkalmazottaktól eltérő, 5 %-osnál alacsonyabb héamértékeket és az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket szeretnének alkalmazni. |
| --- | --- |

(11)

Más tagállamok is alkalmazhatnak legalább 12 %-os kedvezményes héamértékeket a 2006/112/EK irányelv III. mellékletében fel nem sorolt termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra, valamint 5 %-osnál alacsonyabb héamértékeket és az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket a 2006/112/EK irányelv III. mellékletének az 1–6. és a 10c. ponttól eltérő bármely más pontja alá tartozó termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra, feltéve, hogy tiszteletben tartják a héamértékek ezen irányelvben meghatározott struktúráját, valamint a 2021. január 1-jén kedvezményes héamértékeket vagy az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket alkalmazó tagállamok által alkalmazott megfelelő feltételeket. Az említett más tagállamok közé tartoznak azok a tagállamok, amelyek jelenleg kedvezményes héamértékeket és az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket alkalmaznak, és 12 %-osnál nem alacsonyabb kedvezményes héamértékeket szeretnének alkalmazni a 2006/112/EK irányelv III. mellékletében fel nem sorolt termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra, illetve más termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra a jelenleg általuk alkalmazottaktól eltérő, 5 %-osnál alacsonyabb héamértékeket és az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket szeretnének alkalmazni.

| (12) | Azoknak a tagállamoknak, amelyek 2021. január 1-jén eltérések alapján kedvezményes héamértékeket vagy az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket alkalmaztak, tájékoztatniuk kell a héabizottságot nemzeti joguknak az – a többi tagállam számára is alkalmazhatóvá váló – eltérésekkel kapcsolatos, 2021. január 1-jén alkalmazott főbb rendelkezéseiről és feltételeiről. A jogbiztonság garantálása és az említett eltérésekhez való, minden tagállam általi egyenlő hozzáférés biztosítása érdekében, az érintett tagállamok által a rögzített határidőig benyújtott információk alapján, a Bizottságnak az említett információk kézhezvételét követően haladéktalanul el kell készítenie azoknak a termékeknek és szolgáltatásoknak a teljes felsorolását, amelyekre az említett kedvezményeket vagy mentességeket alkalmazzák, és azt meg kell küldenie minden tagállamnak. Az ilyen információk tagállamok általi megadására vonatkozó határidő tiszteletben tartása alapvető fontosságú annak biztosításához, hogy az eltérésekhez minden tagállam egyenlően hozzáférhessen. |
| --- | --- |

(12)

Azoknak a tagállamoknak, amelyek 2021. január 1-jén eltérések alapján kedvezményes héamértékeket vagy az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket alkalmaztak, tájékoztatniuk kell a héabizottságot nemzeti joguknak az – a többi tagállam számára is alkalmazhatóvá váló – eltérésekkel kapcsolatos, 2021. január 1-jén alkalmazott főbb rendelkezéseiről és feltételeiről. A jogbiztonság garantálása és az említett eltérésekhez való, minden tagállam általi egyenlő hozzáférés biztosítása érdekében, az érintett tagállamok által a rögzített határidőig benyújtott információk alapján, a Bizottságnak az említett információk kézhezvételét követően haladéktalanul el kell készítenie azoknak a termékeknek és szolgáltatásoknak a teljes felsorolását, amelyekre az említett kedvezményeket vagy mentességeket alkalmazzák, és azt meg kell küldenie minden tagállamnak. Az ilyen információk tagállamok általi megadására vonatkozó határidő tiszteletben tartása alapvető fontosságú annak biztosításához, hogy az eltérésekhez minden tagállam egyenlően hozzáférhessen.

| (13) | A Bizottság által továbbított információk alapján a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy kedvezményes héamértékeket és az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket alkalmazzanak azokra a termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra, amelyekre más tagállamok az említett héamértékeket és mentességeket alkalmazzák, feltéve, hogy az említett kedvezményes héamértékeket és mentességeket ugyanazokkal a feltételekkel alkalmazzák, mint a szóban forgó héamértékeket és mentességeket már alkalmazó tagállamok. A tagállamoknak részletes szabályokat kell elfogadniuk e választási lehetőségek igénybevételére vonatkozóan, és az elfogadott rendelkezéseik szövegét továbbítaniuk kell a héabizottságnak. A Bizottságnak a továbbított információk alapján jelentést kell készítenie a Tanács részére, és abban meg kell adnia azon termékek és szolgáltatások átfogó listáját, amelyekre a tagállamok kedvezményes héamértékeket és az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket alkalmaznak. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság által továbbított információk alapján a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy kedvezményes héamértékeket és az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket alkalmazzanak azokra a termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra, amelyekre más tagállamok az említett héamértékeket és mentességeket alkalmazzák, feltéve, hogy az említett kedvezményes héamértékeket és mentességeket ugyanazokkal a feltételekkel alkalmazzák, mint a szóban forgó héamértékeket és mentességeket már alkalmazó tagállamok. A tagállamoknak részletes szabályokat kell elfogadniuk e választási lehetőségek igénybevételére vonatkozóan, és az elfogadott rendelkezéseik szövegét továbbítaniuk kell a héabizottságnak. A Bizottságnak a továbbított információk alapján jelentést kell készítenie a Tanács részére, és abban meg kell adnia azon termékek és szolgáltatások átfogó listáját, amelyekre a tagállamok kedvezményes héamértékeket és az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket alkalmaznak.

| (14) | Tekintettel arra, hogy a kedvezményes héamértékekre jogosult termékek és szolgáltatások listáját korszerűsíteni és frissíteni kell, a 2006/112/EK irányelvet módosítani kell annak érdekében, hogy konkrét szociálpolitikai célokkal összefüggésben lehetővé váljon a kedvezményes héamértékek alkalmazása, továbbá az egyértelműség biztosítása és a versenysemlegesség elvének figyelembevétele érdekében, ami azt jelenti, hogy a héamértékek tekintetében ugyanolyan elbánást kell biztosítani meghatározott termékek bérlése vagy lízingelése, illetve értékesítése esetében. |
| --- | --- |

(14)

Tekintettel arra, hogy a kedvezményes héamértékekre jogosult termékek és szolgáltatások listáját korszerűsíteni és frissíteni kell, a 2006/112/EK irányelvet módosítani kell annak érdekében, hogy konkrét szociálpolitikai célokkal összefüggésben lehetővé váljon a kedvezményes héamértékek alkalmazása, továbbá az egyértelműség biztosítása és a versenysemlegesség elvének figyelembevétele érdekében, ami azt jelenti, hogy a héamértékek tekintetében ugyanolyan elbánást kell biztosítani meghatározott termékek bérlése vagy lízingelése, illetve értékesítése esetében.

| (15) | Annak érdekében, hogy a tagállamoknak lehetőségük legyen támogatni a környezetbarát fűtési rendszerek használatára való átállást, valamint az Unió karbonmentesítésre vonatkozó környezetvédelmi kötelezettségvállalásaival összhangban, a 2006/112/EK irányelv III. mellékletébe bele kell foglalni a tagállamok azon lehetőségét, hogy kedvezményes héamértéket alkalmazzanak a nagy hatékonyságú, alacsony kibocsátással járó, a környezetvédelmi jogszabályok kritériumainak megfelelő fűtési rendszerek értékesítésére és telepítésére. |
| --- | --- |

(15)

Annak érdekében, hogy a tagállamoknak lehetőségük legyen támogatni a környezetbarát fűtési rendszerek használatára való átállást, valamint az Unió karbonmentesítésre vonatkozó környezetvédelmi kötelezettségvállalásaival összhangban, a 2006/112/EK irányelv III. mellékletébe bele kell foglalni a tagállamok azon lehetőségét, hogy kedvezményes héamértéket alkalmazzanak a nagy hatékonyságú, alacsony kibocsátással járó, a környezetvédelmi jogszabályok kritériumainak megfelelő fűtési rendszerek értékesítésére és telepítésére.

| (16) | A digitalizáció kulcsszerepet játszik az értékteremtésben és a versenyképesség fokozásában. A digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő mutató – amely előzetesen meghatározott mutatók alapján méri és rangsorolja a tagállamok digitális teljesítményét – jelentős eltéréseket mutat a digitális fejlettség tekintetében. Az internet-hozzáférési szolgáltatások korlátozott elérhetőségének orvoslása és e szolgáltatások fejlesztésének előmozdítása érdekében lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok kedvezményes héamértéket alkalmazzanak ezen szolgáltatásokra. A kedvezményes héamérték internet-hozzáférési szolgáltatásokra történő alkalmazását a nemzeti digitalizációs politikákban meghatározott célkitűzésekhez kell igazítani, és a hatályát ennek megfelelően korlátozni kell. Az (EU) 2015/2120 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) összhangban az internet-hozzáférés konnektivitást biztosít, de nem terjed ki az interneten keresztül biztosított tartalmakra. |
| --- | --- |

(16)

A digitalizáció kulcsszerepet játszik az értékteremtésben és a versenyképesség fokozásában. A digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő mutató – amely előzetesen meghatározott mutatók alapján méri és rangsorolja a tagállamok digitális teljesítményét – jelentős eltéréseket mutat a digitális fejlettség tekintetében. Az internet-hozzáférési szolgáltatások korlátozott elérhetőségének orvoslása és e szolgáltatások fejlesztésének előmozdítása érdekében lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok kedvezményes héamértéket alkalmazzanak ezen szolgáltatásokra. A kedvezményes héamérték internet-hozzáférési szolgáltatásokra történő alkalmazását a nemzeti digitalizációs politikákban meghatározott célkitűzésekhez kell igazítani, és a hatályát ennek megfelelően korlátozni kell. Az (EU) 2015/2120 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) összhangban az internet-hozzáférés konnektivitást biztosít, de nem terjed ki az interneten keresztül biztosított tartalmakra.

| (17) | Továbbá, tekintettel a gazdaság digitális transzformációjára, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy ugyanolyan elbánást alkalmazzanak az online élőben közvetített tevékenységekre, többek között eseményekre, mint azokra, amelyek személyes jelenléttel való megrendezés esetén kedvezményes héamértékre jogosultak. |
| --- | --- |

(17)

Továbbá, tekintettel a gazdaság digitális transzformációjára, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy ugyanolyan elbánást alkalmazzanak az online élőben közvetített tevékenységekre, többek között eseményekre, mint azokra, amelyek személyes jelenléttel való megrendezés esetén kedvezményes héamértékre jogosultak.

| (18) | A fogyasztás helye szerinti tagállamban történő adóztatás biztosítása érdekében szükséges, hogy minden olyan szolgáltatás, amely elektronikus eszközökön keresztül nyújtható az igénybevevő részére, ott legyen adóztatandó, ahol az igénybevevő letelepedett, állandó lakcímmel rendelkezik vagy a szokásos tartózkodási helye van. Ezért módosítani kell az említett tevékenységek vonatkozásában a szolgáltatásnyújtás teljesítési helyére irányadó szabályokat. |
| --- | --- |

(18)

A fogyasztás helye szerinti tagállamban történő adóztatás biztosítása érdekében szükséges, hogy minden olyan szolgáltatás, amely elektronikus eszközökön keresztül nyújtható az igénybevevő részére, ott legyen adóztatandó, ahol az igénybevevő letelepedett, állandó lakcímmel rendelkezik vagy a szokásos tartózkodási helye van. Ezért módosítani kell az említett tevékenységek vonatkozásában a szolgáltatásnyújtás teljesítési helyére irányadó szabályokat.

| (19) | A jogbiztonság garantálása érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a társadalmi jóllétet szolgáló szervezetek esetében a szervezet egészének általános tevékenységét és céljait kell figyelembe venni – a termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások végső kedvezményezettjétől függetlenül – a kedvezményes héamértékre való jogosultság mérlegelésekor. |
| --- | --- |

(19)

A jogbiztonság garantálása érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a társadalmi jóllétet szolgáló szervezetek esetében a szervezet egészének általános tevékenységét és céljait kell figyelembe venni – a termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások végső kedvezményezettjétől függetlenül – a kedvezményes héamértékre való jogosultság mérlegelésekor.

| (20) | Továbbá, a 2006/112/EK irányelvet módosítani kell annak érdekében, hogy a végső felhasználók javát, illetve közérdekű célt szolgáló szociális okokkal összefüggő, korlátozott számú konkrét helyzetben lehetőség legyen kedvezményes héamértékek alkalmazására. Ezért a 2006/112/EK irányelv III. mellékletében található kedvezményes héamértékre jogosult termékek és szolgáltatások felsorolását ki kell bővíteni úgy, hogy az tartalmazzon korlátozott számú, már létező ilyen eltérést. |
| --- | --- |

(20)

Továbbá, a 2006/112/EK irányelvet módosítani kell annak érdekében, hogy a végső felhasználók javát, illetve közérdekű célt szolgáló szociális okokkal összefüggő, korlátozott számú konkrét helyzetben lehetőség legyen kedvezményes héamértékek alkalmazására. Ezért a 2006/112/EK irányelv III. mellékletében található kedvezményes héamértékre jogosult termékek és szolgáltatások felsorolását ki kell bővíteni úgy, hogy az tartalmazzon korlátozott számú, már létező ilyen eltérést.

| (21) | A Covid19-világjárvány nyilvánvalóvá tette, hogy a 2006/112/EK irányelvet ki kell igazítani annak érdekében, hogy a jogi keret készen álljon a jövőbeli válságok kezelésére, és így lehetővé tegye, hogy a tagállamok gyorsan tudjanak reagálni az olyan kivételes körülményekre, mint a világjárványok, humanitárius válságok és természeti katasztrófák. E célból azon tagállamok számára, amelyeket a Bizottság felhatalmazott arra, hogy héamentességet alkalmazzanak a katasztrófák áldozatainak javát szolgáló termékek importálására, azonos feltételek mellett biztosítani kell a lehetőséget, hogy az említett termékeknek és az ilyen termékekhez kapcsolódó szolgáltatásoknak a jogosult szervezetek részére történő – az említett katasztrófák áldozatai támogatásának célját szolgáló – Közösségen belüli beszerzésére és belföldi értékesítésére az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet alkalmazzanak. Amennyiben a mentességek feltételei már nem állnak fenn, az említett termékértékesítéseket és szolgáltatásnyújtásokat héakötelessé kell tenni. |
| --- | --- |

(21)

A Covid19-világjárvány nyilvánvalóvá tette, hogy a 2006/112/EK irányelvet ki kell igazítani annak érdekében, hogy a jogi keret készen álljon a jövőbeli válságok kezelésére, és így lehetővé tegye, hogy a tagállamok gyorsan tudjanak reagálni az olyan kivételes körülményekre, mint a világjárványok, humanitárius válságok és természeti katasztrófák. E célból azon tagállamok számára, amelyeket a Bizottság felhatalmazott arra, hogy héamentességet alkalmazzanak a katasztrófák áldozatainak javát szolgáló termékek importálására, azonos feltételek mellett biztosítani kell a lehetőséget, hogy az említett termékeknek és az ilyen termékekhez kapcsolódó szolgáltatásoknak a jogosult szervezetek részére történő – az említett katasztrófák áldozatai támogatásának célját szolgáló – Közösségen belüli beszerzésére és belföldi értékesítésére az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet alkalmazzanak. Amennyiben a mentességek feltételei már nem állnak fenn, az említett termékértékesítéseket és szolgáltatásnyújtásokat héakötelessé kell tenni.

| (22) | mivel ezen irányelv céljait – nevezetesen a kedvezményes héamértékre jogosult termékek és szolgáltatások felsorolásának naprakésszé tételét, valamint az ahhoz szükséges feltételek biztosítását, hogy a tagállamok egyenlő lehetőségekkel rendelkezzenek a kedvezményes héamértékek alkalmazására – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a meglévő korlátozások miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(22)

mivel ezen irányelv céljait – nevezetesen a kedvezményes héamértékre jogosult termékek és szolgáltatások felsorolásának naprakésszé tételét, valamint az ahhoz szükséges feltételek biztosítását, hogy a tagállamok egyenlő lehetőségekkel rendelkezzenek a kedvezményes héamértékek alkalmazására – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a meglévő korlátozások miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (23) | Az (EU) 2020/285 tanácsi irányelv (6) módosította a 2006/112/EK irányelvet. A héamértékek ezen irányelvben meghatározott eltérő struktúrája miatt módosítani kell az (EU) 2020/285 irányelvben szereplő hivatkozásokat. |
| --- | --- |

(23)

Az (EU) 2020/285 tanácsi irányelv (6) módosította a 2006/112/EK irányelvet. A héamértékek ezen irányelvben meghatározott eltérő struktúrája miatt módosítani kell az (EU) 2020/285 irányelvben szereplő hivatkozásokat.

| (24) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (7) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt. |
| --- | --- |

(24)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (7) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt.

| (25) | A 2006/112/EK és az (EU) 2020/285 irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(25)

A 2006/112/EK és az (EU) 2020/285 irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2006/112/EK irányelv módosításai

A 2006/112/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | Az 53. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „Ez a cikk nem alkalmazandó az első bekezdésben említett eseményekre történő belépésre, ha a részvételre virtuális jelleggel kerül sor.” |
| --- | --- |

1.

Az 53. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Ez a cikk nem alkalmazandó az első bekezdésben említett eseményekre történő belépésre, ha a részvételre virtuális jelleggel kerül sor.”

| 2. | Az 54. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Amennyiben azonban a szolgáltatások és kiegészítő szolgáltatások olyan tevékenységekhez kapcsolódnak, amelyeket online közvetítés útján vagy egyéb virtuális megoldás segítségével tesznek hozzáférhetővé, a teljesítés helye az a hely, ahol az adott, adóalanynak nem minősülő személy letelepedett, állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye van.” |
| --- | --- |

2.

Az 54. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben azonban a szolgáltatások és kiegészítő szolgáltatások olyan tevékenységekhez kapcsolódnak, amelyeket online közvetítés útján vagy egyéb virtuális megoldás segítségével tesznek hozzáférhetővé, a teljesítés helye az a hely, ahol az adott, adóalanynak nem minősülő személy letelepedett, állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye van.”

| 3. | Az 59a. cikk bevezető szövegrészének helyébe a következő szöveg lép:

  „A kettős adóztatás, a nem adóztatás, illetve a verseny torzulásának elkerülése érdekében a tagállamok – azon szolgáltatások nyújtása esetén, amelyek teljesítési helyét a 44. cikk, a 45. cikk, az 54. cikk (1) bekezdésének második albekezdése, valamint az 56., 58. és 59. cikk szabályozza – a következőképpen rendelkezhetnek:”. |
| --- | --- |

3.

Az 59a. cikk bevezető szövegrészének helyébe a következő szöveg lép:

„A kettős adóztatás, a nem adóztatás, illetve a verseny torzulásának elkerülése érdekében a tagállamok – azon szolgáltatások nyújtása esetén, amelyek teljesítési helyét a 44. cikk, a 45. cikk, az 54. cikk (1) bekezdésének második albekezdése, valamint az 56., 58. és 59. cikk szabályozza – a következőképpen rendelkezhetnek:”.

| 4. | A 81. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „Azon tagállamoknak, amelyek 1993. január 1-jén még nem éltek azzal lehetőséggel, hogy a 98. cikk szerinti kedvezményes adómértéket alkalmazzanak, lehetőségük van arra, hogy a 89. cikkben meghatározott lehetőség igénybevételekor úgy rendelkezzenek, hogy a III. melléklet 26. pontjában említett műalkotások értékesítése esetében az adóalap a 73., 74., 76., 78. és 79. cikk szerint meghatározott összeg bizonyos hányada legyen.” |
| --- | --- |

4.

A 81. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Azon tagállamoknak, amelyek 1993. január 1-jén még nem éltek azzal lehetőséggel, hogy a 98. cikk szerinti kedvezményes adómértéket alkalmazzanak, lehetőségük van arra, hogy a 89. cikkben meghatározott lehetőség igénybevételekor úgy rendelkezzenek, hogy a III. melléklet 26. pontjában említett műalkotások értékesítése esetében az adóalap a 73., 74., 76., 78. és 79. cikk szerint meghatározott összeg bizonyos hányada legyen.”

| 5. | A 94. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A termékimportra ugyanazon héamértéket kell alkalmazni, mint amely az ugyanolyan termék tagállam területén történő értékesítésére vonatkozik.”; |
| --- | --- | --- |

5.

A 94. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A termékimportra ugyanazon héamértéket kell alkalmazni, mint amely az ugyanolyan termék tagállam területén történő értékesítésére vonatkozik.”;

| b) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   E cikk (2) bekezdésétől eltérve azok a tagállamok, amelyek általános héamértéket alkalmaznak a IX. melléklet A., B. és C. részében felsorolt műalkotások, gyűjteménydarabok és régiségek értékesítésére, a 98. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében meghatározottak szerint kedvezményes héamértéket alkalmazhatnak ezen termékeknek a tagállam területére történő importálására.” |
| --- | --- |

b)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   E cikk (2) bekezdésétől eltérve azok a tagállamok, amelyek általános héamértéket alkalmaznak a IX. melléklet A., B. és C. részében felsorolt műalkotások, gyűjteménydarabok és régiségek értékesítésére, a 98. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében meghatározottak szerint kedvezményes héamértéket alkalmazhatnak ezen termékeknek a tagállam területére történő importálására.”

| 6. | A 98. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „98. cikk

  (1)   A tagállamok legfeljebb két kedvezményes héamértéket alkalmazhatnak.
  A kedvezményes héamértékeket az adóalap százalékában kell meghatározni, azoknak legalább 5 %-osnak kell lenniük, és azokat kizárólag a III. mellékletben felsorolt termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra lehet alkalmazni.
  A tagállamok a III. melléklet legfeljebb 24 pontja alá tartozó termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra alkalmazhatják a kedvezményes héamértékeket.


  (2)   A tagállamok az e cikk (1) bekezdésében említett két kedvezményes héamérték mellett egy, az 5 %-os minimális mértéknél alacsonyabb kedvezményes héamértéket, valamint egy, az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet is alkalmazhatnak a III. melléklet legfeljebb hét pontja alá tartozó termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra.
  Az 5 %-os minimális mértéknél alacsonyabb kedvezményes héamérték és az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentesség kizárólag a III. melléklet következő pontjai alá tartozó termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra alkalmazható:






  a) | 1 – 6. és 10c. pont; |
| --- | --- | --- |

6.

A 98. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„98. cikk

(1)   A tagállamok legfeljebb két kedvezményes héamértéket alkalmazhatnak.

A kedvezményes héamértékeket az adóalap százalékában kell meghatározni, azoknak legalább 5 %-osnak kell lenniük, és azokat kizárólag a III. mellékletben felsorolt termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra lehet alkalmazni.

A tagállamok a III. melléklet legfeljebb 24 pontja alá tartozó termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra alkalmazhatják a kedvezményes héamértékeket.

(2)   A tagállamok az e cikk (1) bekezdésében említett két kedvezményes héamérték mellett egy, az 5 %-os minimális mértéknél alacsonyabb kedvezményes héamértéket, valamint egy, az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet is alkalmazhatnak a III. melléklet legfeljebb hét pontja alá tartozó termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra.

Az 5 %-os minimális mértéknél alacsonyabb kedvezményes héamérték és az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentesség kizárólag a III. melléklet következő pontjai alá tartozó termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra alkalmazható:

a)

1 – 6. és 10c. pont;

| b) | a III. melléklet bármely egyéb olyan pontja, amely a 105a. cikk (1) bekezdésében meghatározott választási lehetőségek körébe tartozik. |
| --- | --- |

b)

a III. melléklet bármely egyéb olyan pontja, amely a 105a. cikk (1) bekezdésében meghatározott választási lehetőségek körébe tartozik.

E bekezdés második albekezdése b) pontjának alkalmazásában a 105a. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett lakóingatlan-ügyleteket a III. melléklet 10. pontjának hatálya alá tartozónak kell tekinteni.

Azoknak a tagállamoknak, amelyek 2021. január 1-jén a III. melléklet hétnél több pontja alá tartozó termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra alkalmaztak az 5 %-os minimális mértéknél alacsonyabb kedvezményes héamértékeket vagy az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet, 2032. január 1-jéig vagy a 402. cikkben említett végleges szabályozás elfogadásának időpontjáig – a kettő közül a korábbi időpontot figyelembe véve – olyan módon kell korlátozniuk az említett héamértékek alkalmazását, illetve az említett mentességek nyújtását, hogy megfeleljenek e bekezdés első albekezdésének. A tagállamok szabadon határozhatják meg, hogy mely termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra alkalmazzák a továbbiakban is az említett kedvezményes héamértékeket vagy mentességeket.

(3)   Az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett kedvezményes héamértékek és mentességek nem alkalmazhatók az elektronikus úton nyújtott szolgáltatásokra, kivéve a III. melléklet 6., 7., 8. és 13. pontjában felsoroltakat.

(4)   Az ebben az irányelvben meghatározott kedvezményes héamértékek és mentességek alkalmazásakor a tagállamok a Kombinált Nómenklatúrát és/vagy a termékek tevékenység szerinti osztályozását alkalmazhatják az érintett kategória pontos tartalmának meghatározására.”

| 7. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „98a. cikk
  A 98. cikk (1) és (2) bekezdésében említett kedvezményes héamértékek és mentességek nem alkalmazhatók azoknak a műalkotásoknak, gyűjteménydaraboknak és régiségeknek az értékesítésére, amelyekre a XII. cím 4. fejezetében említett különös szabályozást alkalmazzák.” |
| --- | --- |

7.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„98a. cikk

A 98. cikk (1) és (2) bekezdésében említett kedvezményes héamértékek és mentességek nem alkalmazhatók azoknak a műalkotásoknak, gyűjteménydaraboknak és régiségeknek az értékesítésére, amelyekre a XII. cím 4. fejezetében említett különös szabályozást alkalmazzák.”

| 8. | A 99. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

8.

A 99. cikket el kell hagyni.

| 9. | A 100. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „100. cikk
  A Bizottság 2028. december 31-ig, majd azt követően ötévenként jelentést nyújt be a Tanácsnak a III. melléklet hatályáról, és a jelentéshez szükség esetén megfelelő javaslatokat csatol.” |
| --- | --- |

9.

A 100. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„100. cikk

A Bizottság 2028. december 31-ig, majd azt követően ötévenként jelentést nyújt be a Tanácsnak a III. melléklet hatályáról, és a jelentéshez szükség esetén megfelelő javaslatokat csatol.”

| 10. | A 101. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

10.

A 101. cikket el kell hagyni.

| 11. | A VIII. cím 2. fejezete a következő szakasszal egészül ki:


  „

  2a. szakasz



  Kivételes helyzetek



  101a. cikk

  (1)   Amennyiben a Bizottság a 2009/132/EK tanácsi irányelv (*1) 53. cikkének első bekezdésével összhangban felhatalmazást adott egy tagállamnak arra, hogy mentességet alkalmazzon a katasztrófák áldozatainak javát szolgáló termékek importálására, az adott tagállam azonos feltételek mellett az előzetesen felszámított héa levonásának joga mellett mentesítheti az említett termékeknek és az ilyen termékekhez kapcsolódó szolgáltatásoknak – többek között bérbeadási szolgáltatásoknak – a Közösségen belüli beszerzését és értékesítését.


  (2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedést alkalmazni kívánó tagállamoknak tájékoztatniuk kell erről a héabizottságot.


  (3)   Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében meghatározott mentességben részesülő szervezetek által beszerzett termékeket vagy igénybe vett szolgáltatásokat a 2009/132/EK irányelv VIII. címének 4. fejezetében előírtaktól eltérő célokra használják, a szóban forgó termékek és szolgáltatások felhasználásának adóztatandónak kell lennie, az abban az időpontban alkalmazandó feltételek szerint, amely időponttól kezdődően nem teljesülnek a mentesség feltételei.



  (*1)  A Tanács 2009/132/EK irányelve (2009. október 19.) a 2006/112/EK irányelv 143. cikke b) és c) pontja hatályának meghatározásáról bizonyos termékek végleges behozatalára kivetett hozzáadottérték-adó alóli mentességek tekintetében (HL L 292., 2009.11.10., 5. o.).”
  " |
| --- | --- |

11.

A VIII. cím 2. fejezete a következő szakasszal egészül ki:

„

  2a. szakasz

„

2a. szakasz

Kivételes helyzetek

Kivételes helyzetek

101a. cikk

(1)   Amennyiben a Bizottság a 2009/132/EK tanácsi irányelv (*1) 53. cikkének első bekezdésével összhangban felhatalmazást adott egy tagállamnak arra, hogy mentességet alkalmazzon a katasztrófák áldozatainak javát szolgáló termékek importálására, az adott tagállam azonos feltételek mellett az előzetesen felszámított héa levonásának joga mellett mentesítheti az említett termékeknek és az ilyen termékekhez kapcsolódó szolgáltatásoknak – többek között bérbeadási szolgáltatásoknak – a Közösségen belüli beszerzését és értékesítését.

(2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedést alkalmazni kívánó tagállamoknak tájékoztatniuk kell erről a héabizottságot.

(3)   Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében meghatározott mentességben részesülő szervezetek által beszerzett termékeket vagy igénybe vett szolgáltatásokat a 2009/132/EK irányelv VIII. címének 4. fejezetében előírtaktól eltérő célokra használják, a szóban forgó termékek és szolgáltatások felhasználásának adóztatandónak kell lennie, az abban az időpontban alkalmazandó feltételek szerint, amely időponttól kezdődően nem teljesülnek a mentesség feltételei.

(*1)  A Tanács 2009/132/EK irányelve (2009. október 19.) a 2006/112/EK irányelv 143. cikke b) és c) pontja hatályának meghatározásáról bizonyos termékek végleges behozatalára kivetett hozzáadottérték-adó alóli mentességek tekintetében (HL L 292., 2009.11.10., 5. o.).”
  "

*1

| 12. | A 102. és a 103.cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

12.

A 102. és a 103.cikket el kell hagyni.

| 13. | A 104. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „104. cikk

  (1)   Ausztria Jungholz és Mittelberg településeken (Kleines Walsertal) egy második, az Ausztria többi részén alkalmazott általános héamértéknél alacsonyabb általános héamértéket alkalmazhat, amely azonban nem lehet kevesebb, mint 15 %.


  (2)   Görögország a görög kontinentális területen alkalmazottnál legfeljebb 30 %-kal alacsonyabb héamértéket alkalmazhat Leszbosz, Híosz, Számosz, Dodekanészosz és Kikládok tartományban, illetve a következő szigeteken: Thászosz, Északi Szporádok, Szamothráki és Szkírosz.


  (3)   Portugália az Azori-szigetek és Madeira autonóm régiókban teljesített ügyletekre és az e régiókba irányuló közvetlen importra a kontinentális területen alkalmazott héamértékeknél alacsonyabb héamértékeket alkalmazhat.


  (4)   Portugália a lisszaboni térségben lévő hidak használati díjára alkalmazhatja a 98. cikk (1) bekezdésében meghatározott két kedvezményes héamérték egyikét.” |
| --- | --- |

13.

A 104. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„104. cikk

(1)   Ausztria Jungholz és Mittelberg településeken (Kleines Walsertal) egy második, az Ausztria többi részén alkalmazott általános héamértéknél alacsonyabb általános héamértéket alkalmazhat, amely azonban nem lehet kevesebb, mint 15 %.

(2)   Görögország a görög kontinentális területen alkalmazottnál legfeljebb 30 %-kal alacsonyabb héamértéket alkalmazhat Leszbosz, Híosz, Számosz, Dodekanészosz és Kikládok tartományban, illetve a következő szigeteken: Thászosz, Északi Szporádok, Szamothráki és Szkírosz.

(3)   Portugália az Azori-szigetek és Madeira autonóm régiókban teljesített ügyletekre és az e régiókba irányuló közvetlen importra a kontinentális területen alkalmazott héamértékeknél alacsonyabb héamértékeket alkalmazhat.

(4)   Portugália a lisszaboni térségben lévő hidak használati díjára alkalmazhatja a 98. cikk (1) bekezdésében meghatározott két kedvezményes héamérték egyikét.”

| 14. | A 104a. és a 105. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

14.

A 104a. és a 105. cikket el kell hagyni.

| 15. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

  „105a. cikk

  (1)   Azon tagállamok, amelyek az uniós joggal összhangban 2021. január 1-jén a III. melléklet 1–6. és 10c. pontjában felsoroltaktól eltérő termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra vonatkozóan a 98. cikk (1) bekezdésében megállapított minimumnál alacsonyabb kedvezményes adómértékeket alkalmaztak vagy az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket biztosítottak, a 98. cikk (2) bekezdésével összhangban és e cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül továbbra is alkalmazhatják az említett kedvezményes adómértékeket, illetve biztosíthatják az említett mentességeket.
  Azon tagállamok, amelyek az uniós joggal összhangban 2021. január 1-jén a nem a szociálpolitika keretében létrejött lakóingatlan-ügyletekre a 98. cikk (1) bekezdésében megállapított minimumnál alacsonyabb kedvezményes adómértékeket alkalmaztak, a 98. cikk (2) bekezdésével összhangban továbbra is alkalmazhatják az említett kedvezményes adómértékeket.
  A tagállamok legkésőbb 2022. július 7-ig közlik a héabizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyek a 98. cikk (2) bekezdése második albekezdésének b) pontjával összefüggő kedvezményes adómértékek és mentességek alkalmazására és annak feltételeire vonatkoznak.
  E cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül, a 98. cikk (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban más tagállamok is alkalmazhatnak a 98. cikk (1) bekezdésében megállapított minimumnál alacsonyabb kedvezményes adómértéket, illetve az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet ugyanazon termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra vonatkozóan, mint az e bekezdés első és második albekezdésében említettek és ugyanolyan feltételek mellett, mint amelyek az e bekezdés első és második albekezdésében említett tagállamokban 2021. január 1-jén alkalmazandók.


  (2)   Azon tagállamok, amelyek az uniós joggal összhangban 2021. január 1-jén a III. mellékletben felsorolt termékértékesítéseken és szolgáltatásnyújtásokon kívüli, egyéb termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra vonatkozóan 12 %-nál alacsonyabb és ezen belül akár a 98. cikk (1) bekezdésében megállapított minimumnál is alacsonyabb kedvezményes adómértéket alkalmaztak vagy az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet biztosítottak, a 98. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban és e cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül 2032. január 1-je és a 402. cikkben említett végleges szabályozás elfogadása közül a korábbi időpontig továbbra is alkalmazhatják az említett kedvezményes adómértéket, illetve biztosíthatják az említett mentességet.


  (3)   Azon tagállamok, amelyek az uniós joggal összhangban 2021. január 1-jén a III. mellékletben felsorolt termékértékesítéseken és szolgáltatásnyújtásokon kívüli, egyéb termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra vonatkozóan 12 %-nál nem alacsonyabb kedvezményes adómértéket alkalmaztak, a 98. cikk (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban és e cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül továbbra is alkalmazhatják az említett kedvezményes adómértéket.
  A tagállamok legkésőbb 2022. július 7-ig közlik a héabizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyek az e bekezdés első albekezdésében említett kedvezményes adómértékek alkalmazására és annak feltételeire vonatkoznak.
  E cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül, a 98. cikk (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban más tagállamok is alkalmazhatnak 12 %-nál nem alacsonyabb kedvezményes adómértéket ugyanazon termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra vonatkozóan, mint az e bekezdés első albekezdésében említettek és ugyanolyan feltételek mellett, mint amelyek az e bekezdés első albekezdésében említett tagállamokban 2021. január 1-jén alkalmazandók.


  (4)   Az (1), (2) és (3) bekezdéstől eltérve, a fosszilis tüzelőanyagokra, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás szempontjából hasonló hatású egyéb termékekre, például tőzegre, valamint a tűzifaként felhasznált fára vonatkozó kedvezményes adómértékek vagy az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességek 2030. január 1-jétől kezdődő hatállyal nem alkalmazhatók. A vegyi növényvédő szerekre és vegyi műtrágyákra vonatkozó kedvezményes adómértékek vagy az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességek pedig 2032. január 1-jétől kezdődő hatállyal nem alkalmazhatók.


  (5)   Azon tagállamok, amelyek e cikk (1) bekezdésének negyedik albekezdésével és (3) bekezdésének harmadik albekezdésével, valamint a 105b. cikkel összhangban alkalmazni kívánják a 12 %-nál nem alacsonyabb kedvezményes adómértékeket, a 98. cikk (1) bekezdésében meghatározott minimumnál alacsonyabb kedvezményes adómértékeket vagy az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet, 2023. október 7-ig elfogadják az említett lehetőségek igénybevételére vonatkozó részletes szabályokat. Az említett tagállamok közlik a héabizottsággal nemzeti joguk e célból elfogadott főbb rendelkezéseinek a szövegét.


  (6)   A Bizottság a tagállamok által szolgáltatott információk alapján 2025. július 1-jéig benyújtja a Tanácsnak az e cikk (1) és (3) bekezdésében, valamint a 105b. cikkben említett azon termékek és szolgáltatások átfogó jegyzékét tartalmazó jelentést, amelyekre a tagállamok a kedvezményes adómértékeket – ideértve a 98. cikk (1) bekezdésében megállapított minimumnál alacsonyabb kedvezményes adómértékeket is –, illetve az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket alkalmazzák.



  105b. cikk
  Azon tagállamok, amelyek az uniós joggal összhangban 2021. január 1-jén a nem a szociálpolitika keretében létrejött lakóingatlan-ügyletekre legalább a minimális 5 %-ot elérő kedvezményes adómértéket alkalmaztak, a 98. cikk (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban továbbra is alkalmazhatják az említett kedvezményes adómértéket. Ilyen esetekben az említett ügyletekre alkalmazandó kedvezményes adómérték 2042. január 1-jétől kezdődően nem lehet 12 %-nál alacsonyabb.
  A tagállamok legkésőbb 2022. július 7-ig közlik a héabizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyek az első bekezdésben említett kedvezményes adómértékek alkalmazására és annak feltételeire vonatkoznak.
  A 98. cikk (1) bekezdése első albekezdésével összhangban más tagállamok is alkalmazhatnak 12 %-nál nem alacsonyabb kedvezményes adómértéket az e cikk első bekezdésében említett ügyletekre vonatkozóan, ugyanolyan feltételek mellett, mint amelyek az e cikk első bekezdésében említett tagállamokban 2021. január 1-jén alkalmazandók.
  A 98. cikk (1) bekezdése harmadik albekezdésének alkalmazása céljából az e cikkben említett ügyleteket a III. melléklet 10. pontjának hatálya alá tartozónak kell tekinteni.” |
| --- | --- |

15.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„105a. cikk

(1)   Azon tagállamok, amelyek az uniós joggal összhangban 2021. január 1-jén a III. melléklet 1–6. és 10c. pontjában felsoroltaktól eltérő termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra vonatkozóan a 98. cikk (1) bekezdésében megállapított minimumnál alacsonyabb kedvezményes adómértékeket alkalmaztak vagy az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket biztosítottak, a 98. cikk (2) bekezdésével összhangban és e cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül továbbra is alkalmazhatják az említett kedvezményes adómértékeket, illetve biztosíthatják az említett mentességeket.

Azon tagállamok, amelyek az uniós joggal összhangban 2021. január 1-jén a nem a szociálpolitika keretében létrejött lakóingatlan-ügyletekre a 98. cikk (1) bekezdésében megállapított minimumnál alacsonyabb kedvezményes adómértékeket alkalmaztak, a 98. cikk (2) bekezdésével összhangban továbbra is alkalmazhatják az említett kedvezményes adómértékeket.

A tagállamok legkésőbb 2022. július 7-ig közlik a héabizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyek a 98. cikk (2) bekezdése második albekezdésének b) pontjával összefüggő kedvezményes adómértékek és mentességek alkalmazására és annak feltételeire vonatkoznak.

E cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül, a 98. cikk (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban más tagállamok is alkalmazhatnak a 98. cikk (1) bekezdésében megállapított minimumnál alacsonyabb kedvezményes adómértéket, illetve az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet ugyanazon termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra vonatkozóan, mint az e bekezdés első és második albekezdésében említettek és ugyanolyan feltételek mellett, mint amelyek az e bekezdés első és második albekezdésében említett tagállamokban 2021. január 1-jén alkalmazandók.

(2)   Azon tagállamok, amelyek az uniós joggal összhangban 2021. január 1-jén a III. mellékletben felsorolt termékértékesítéseken és szolgáltatásnyújtásokon kívüli, egyéb termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra vonatkozóan 12 %-nál alacsonyabb és ezen belül akár a 98. cikk (1) bekezdésében megállapított minimumnál is alacsonyabb kedvezményes adómértéket alkalmaztak vagy az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet biztosítottak, a 98. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban és e cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül 2032. január 1-je és a 402. cikkben említett végleges szabályozás elfogadása közül a korábbi időpontig továbbra is alkalmazhatják az említett kedvezményes adómértéket, illetve biztosíthatják az említett mentességet.

(3)   Azon tagállamok, amelyek az uniós joggal összhangban 2021. január 1-jén a III. mellékletben felsorolt termékértékesítéseken és szolgáltatásnyújtásokon kívüli, egyéb termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra vonatkozóan 12 %-nál nem alacsonyabb kedvezményes adómértéket alkalmaztak, a 98. cikk (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban és e cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül továbbra is alkalmazhatják az említett kedvezményes adómértéket.

A tagállamok legkésőbb 2022. július 7-ig közlik a héabizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyek az e bekezdés első albekezdésében említett kedvezményes adómértékek alkalmazására és annak feltételeire vonatkoznak.

E cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül, a 98. cikk (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban más tagállamok is alkalmazhatnak 12 %-nál nem alacsonyabb kedvezményes adómértéket ugyanazon termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra vonatkozóan, mint az e bekezdés első albekezdésében említettek és ugyanolyan feltételek mellett, mint amelyek az e bekezdés első albekezdésében említett tagállamokban 2021. január 1-jén alkalmazandók.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdéstől eltérve, a fosszilis tüzelőanyagokra, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás szempontjából hasonló hatású egyéb termékekre, például tőzegre, valamint a tűzifaként felhasznált fára vonatkozó kedvezményes adómértékek vagy az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességek 2030. január 1-jétől kezdődő hatállyal nem alkalmazhatók. A vegyi növényvédő szerekre és vegyi műtrágyákra vonatkozó kedvezményes adómértékek vagy az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességek pedig 2032. január 1-jétől kezdődő hatállyal nem alkalmazhatók.

(5)   Azon tagállamok, amelyek e cikk (1) bekezdésének negyedik albekezdésével és (3) bekezdésének harmadik albekezdésével, valamint a 105b. cikkel összhangban alkalmazni kívánják a 12 %-nál nem alacsonyabb kedvezményes adómértékeket, a 98. cikk (1) bekezdésében meghatározott minimumnál alacsonyabb kedvezményes adómértékeket vagy az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességet, 2023. október 7-ig elfogadják az említett lehetőségek igénybevételére vonatkozó részletes szabályokat. Az említett tagállamok közlik a héabizottsággal nemzeti joguk e célból elfogadott főbb rendelkezéseinek a szövegét.

(6)   A Bizottság a tagállamok által szolgáltatott információk alapján 2025. július 1-jéig benyújtja a Tanácsnak az e cikk (1) és (3) bekezdésében, valamint a 105b. cikkben említett azon termékek és szolgáltatások átfogó jegyzékét tartalmazó jelentést, amelyekre a tagállamok a kedvezményes adómértékeket – ideértve a 98. cikk (1) bekezdésében megállapított minimumnál alacsonyabb kedvezményes adómértékeket is –, illetve az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket alkalmazzák.

105b. cikk

Azon tagállamok, amelyek az uniós joggal összhangban 2021. január 1-jén a nem a szociálpolitika keretében létrejött lakóingatlan-ügyletekre legalább a minimális 5 %-ot elérő kedvezményes adómértéket alkalmaztak, a 98. cikk (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban továbbra is alkalmazhatják az említett kedvezményes adómértéket. Ilyen esetekben az említett ügyletekre alkalmazandó kedvezményes adómérték 2042. január 1-jétől kezdődően nem lehet 12 %-nál alacsonyabb.

A tagállamok legkésőbb 2022. július 7-ig közlik a héabizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyek az első bekezdésben említett kedvezményes adómértékek alkalmazására és annak feltételeire vonatkoznak.

A 98. cikk (1) bekezdése első albekezdésével összhangban más tagállamok is alkalmazhatnak 12 %-nál nem alacsonyabb kedvezményes adómértéket az e cikk első bekezdésében említett ügyletekre vonatkozóan, ugyanolyan feltételek mellett, mint amelyek az e cikk első bekezdésében említett tagállamokban 2021. január 1-jén alkalmazandók.

A 98. cikk (1) bekezdése harmadik albekezdésének alkalmazása céljából az e cikkben említett ügyleteket a III. melléklet 10. pontjának hatálya alá tartozónak kell tekinteni.”

| 16. | A VIII. cím 4. fejezetét el kell hagyni. |
| --- | --- |

16.

A VIII. cím 4. fejezetét el kell hagyni.

| 17. | A 123., a 125., a 128. és a 129. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

17.

A 123., a 125., a 128. és a 129. cikket el kell hagyni.

| 18. | A 221. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A tagállamok felmenthetik az adóalanyokat a 220. cikk (1) bekezdésében vagy a 220a. cikkben megállapított számlaadási kötelezettség alól a területükön teljesített olyan termékértékesítésekre vagy szolgáltatásnyújtásokra vonatkozóan, amelyek a 98. cikk (2) bekezdése, a 105a. és a 132. cikk, a 135. cikk (1) bekezdésének h)–l) pontja, a 136., a 371., a 375., a 376. és a 377. cikk, a 378. cikk (2) bekezdése, a 379. cikk (2) bekezdése és a 380–390c. cikk értelmében – az előzetesen felszámított héa levonásának jogával vagy anélkül – adómentesek.” |
| --- | --- |

18.

A 221. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállamok felmenthetik az adóalanyokat a 220. cikk (1) bekezdésében vagy a 220a. cikkben megállapított számlaadási kötelezettség alól a területükön teljesített olyan termékértékesítésekre vagy szolgáltatásnyújtásokra vonatkozóan, amelyek a 98. cikk (2) bekezdése, a 105a. és a 132. cikk, a 135. cikk (1) bekezdésének h)–l) pontja, a 136., a 371., a 375., a 376. és a 377. cikk, a 378. cikk (2) bekezdése, a 379. cikk (2) bekezdése és a 380–390c. cikk értelmében – az előzetesen felszámított héa levonásának jogával vagy anélkül – adómentesek.”

| 19. | A 288. cikk első bekezdése 2. pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „2. | a 98. cikk (2) bekezdése vagy a 105a. cikk értelmében az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó adómentes ügyletek értéke;”. |
| --- | --- | --- |

19.

A 288. cikk első bekezdése 2. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„2.

a 98. cikk (2) bekezdése vagy a 105a. cikk értelmében az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó adómentes ügyletek értéke;”.

| 20. | A 316. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A tagállamok – amennyiben az érintett műalkotások, gyűjteménydarabok és régiségek használtcikk-kereskedőnek történő értékesítésére vagy használtcikk-kereskedő általi importálására vonatkozóan nem alkalmaztak kedvezményes adómértéket – az alábbi ügyletek esetében biztosítják a használtcikk-kereskedők számára a jogot, hogy a különbözet szerinti szabályozás alkalmazását válasszák:






  a) | a használtcikk-kereskedő által importált műalkotások, gyűjteménydarabok és régiségek értékesítése; |
| --- | --- | --- |

20.

A 316. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok – amennyiben az érintett műalkotások, gyűjteménydarabok és régiségek használtcikk-kereskedőnek történő értékesítésére vagy használtcikk-kereskedő általi importálására vonatkozóan nem alkalmaztak kedvezményes adómértéket – az alábbi ügyletek esetében biztosítják a használtcikk-kereskedők számára a jogot, hogy a különbözet szerinti szabályozás alkalmazását válasszák:

a)

a használtcikk-kereskedő által importált műalkotások, gyűjteménydarabok és régiségek értékesítése;

| b) | az alkotótól vagy annak jogutódjaitól beszerzett műalkotások értékesítése; |
| --- | --- |

b)

az alkotótól vagy annak jogutódjaitól beszerzett műalkotások értékesítése;

| c) | más, nem használtcikk-kereskedő adóalanytól beszerzett műalkotások értékesítése.” |
| --- | --- |

c)

más, nem használtcikk-kereskedő adóalanytól beszerzett műalkotások értékesítése.”

| 21. | A 387. cikk c) pontját el kell hagyni. |
| --- | --- |

21.

A 387. cikk c) pontját el kell hagyni.

| 22. | A III. melléklet címének helyébe a következő cím lép:

  „Azon termékek és szolgáltatások jegyzéke, amelyekre a 98. cikkben említett kedvezményes adómértékeket és a héalevonás jogával járó mentességet lehet alkalmazni”. |
| --- | --- |

22.

A III. melléklet címének helyébe a következő cím lép:

„Azon termékek és szolgáltatások jegyzéke, amelyekre a 98. cikkben említett kedvezményes adómértékeket és a héalevonás jogával járó mentességet lehet alkalmazni”.

| 23. | A III. melléklet ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

23.

A III. melléklet ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az (EU) 2020/285 irányelv módosításai

Az (EU) 2020/285 irányelv 1. cikke 15. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

| „15. | A 288. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  »288. cikk

  (1)   A 284. cikkben meghatározott adómentesség alkalmazásának alapjául szolgáló éves árbevétel megállapításához az alábbi, héa nélküli összegeket kell figyelembe venni:






  a) | a termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások értéke, amennyiben adót kellene fizetni utánuk, ha nem mentesített adóalany teljesítené őket; |
| --- | --- | --- |

„15.

A 288. cikk helyébe a következő szöveg lép:

»288. cikk

(1)   A 284. cikkben meghatározott adómentesség alkalmazásának alapjául szolgáló éves árbevétel megállapításához az alábbi, héa nélküli összegeket kell figyelembe venni:

a)

a termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások értéke, amennyiben adót kellene fizetni utánuk, ha nem mentesített adóalany teljesítené őket;

| b) | a 98. cikk (2) bekezdése vagy a 105a. cikk értelmében az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó adómentes ügyletek értéke; |
| --- | --- |

b)

a 98. cikk (2) bekezdése vagy a 105a. cikk értelmében az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó adómentes ügyletek értéke;

| c) | a 146–149., valamint a 151., 152. és 153. cikk értelmében adómentes ügyletek értéke; |
| --- | --- |

c)

a 146–149., valamint a 151., 152. és 153. cikk értelmében adómentes ügyletek értéke;

| d) | a 138. cikk értelmében adómentes ügyletek értéke, amennyiben az említett cikkben meghatározott adómentesség alkalmazható; |
| --- | --- |

d)

a 138. cikk értelmében adómentes ügyletek értéke, amennyiben az említett cikkben meghatározott adómentesség alkalmazható;

| e) | az ingatlanügyletek, a 135. cikk (1) bekezdésének b)–g) pontjában említett pénzügyi ügyletek, valamint a biztosítási és viszontbiztosítási szolgáltatások értéke, kivéve, ha ezek az ügyletek kiegészítő jellegűek. |
| --- | --- |

e)

az ingatlanügyletek, a 135. cikk (1) bekezdésének b)–g) pontjában említett pénzügyi ügyletek, valamint a biztosítási és viszontbiztosítási szolgáltatások értéke, kivéve, ha ezek az ügyletek kiegészítő jellegűek.

(2)   Az adóalany materiális vagy immateriális tárgyi eszközeinek értékesítését az (1) bekezdésben említett árbevétel kiszámításakor figyelmen kívül kell hagyni.«”

3. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok legkésőbb 2024. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljenek a 2006/112/EK irányelv 103. cikke elhagyását illetően az 1. cikk 1., 2., 5., 7., 12. pontjának, valamint 20. pontjának és a 2. cikknek.

Ezeket a rendelkezéseket a tagállamok 2025. január 1-jétől alkalmazzák.

A tagállamok 2025. január 1-jétől alkalmazhatják a 2006/112/EK irányelv III. melléklete 7. és 13. pontjára – az említett pontok hatálya alá tartozó, ezen irányelv mellékletében felsorolt események vagy látogatások élő közvetítéséhez való hozzáféréssel kapcsolatban –, valamint a 26. pontjára vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket.

(2)   A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseik szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

(3)   Amikor a tagállamok elfogadják az (1) és a (2) bekezdésben említett rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

4. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság annak értékelése alapján, hogy lehetséges-e a digitális korhoz igazított és a rendeltetési hely elvén alapuló új héarendszer célkitűzésével összehangolt, időtálló megoldások megvalósítása, adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be ezen irányelv vonatkozó rendelkezéseinek a 2006/112/EK irányelv XII. címe 4. fejezetében meghatározott különbözet szerinti szabályozás tekintetében történő módosítására vonatkozóan.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

6. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Luxembourgban, 2022. április 5-én.

a Tanács részéről

az elnök

B. LE MAIRE

---

(1)  A 2022. március 9-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  
  HL C 283., 2018.8.10., 35. o.

2

(3)  A Tanács 2006/112/EK irányelve (2006. november 28.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről (HL L 347., 2006.12.11., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/522 rendelete (2021. március 24.) a 2021–2027-es időszakra szóló uniós egészségügyi cselekvési program (az „EU az egészségért program”) létrehozásáról és a 282/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 107., 2021.3.26., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2120 rendelete (2015. november 25.) a nyílt internet-hozzáféréssel és az EU-n belüli szabályozott hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó kiskereskedelmi díjakkal kapcsolatos intézkedések meghozataláról, továbbá a 2002/22/EK irányelv és az 531/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 310., 2015.11.26., 1. o.).

5

(6)  A Tanács (EU) 2020/285 irányelve (2020. február 18.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a kisvállalkozásokra vonatkozó különös szabályozás tekintetében történő módosításáról és a 904/2010/EU rendeletnek a kisvállalkozásokra vonatkozó különös szabályozás megfelelő alkalmazásának nyomon követését célzó közigazgatási együttműködés és információcsere tekintetében történő módosításáról (HL L 62., 2020.3.2., 13. o.).

6

(7)  
  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

7

---

MELLÉKLET

A 2006/112/EK irányelv III. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A 3–8. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „3. | gyógyászati, illetve állatgyógyászati célra használt gyógyszerészeti termékek, beleértve a fogamzásgátló és női egészségügyi védekezésre használt termékeket, valamint a nedvszívó higiéniai termékeket; |
| --- | --- | --- |

1.

A 3–8. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.

gyógyászati, illetve állatgyógyászati célra használt gyógyszerészeti termékek, beleértve a fogamzásgátló és női egészségügyi védekezésre használt termékeket, valamint a nedvszívó higiéniai termékeket;

| 4. | általában egészségügyi ellátás céljára vagy fogyatékossággal élő személyek általi használatra szánt egészségügyi készülékek, eszközök, cikkek, segédeszközök, valamint védőeszközök – ideértve az egészségvédelmi célú maszkokat is –, a fogyatékosság kompenzálásához és leküzdéséhez nélkülözhetetlen termékek, továbbá ezen termékek adaptálása, javítása, bérlése és lízingje; |
| --- | --- |

4.

általában egészségügyi ellátás céljára vagy fogyatékossággal élő személyek általi használatra szánt egészségügyi készülékek, eszközök, cikkek, segédeszközök, valamint védőeszközök – ideértve az egészségvédelmi célú maszkokat is –, a fogyatékosság kompenzálásához és leküzdéséhez nélkülözhetetlen termékek, továbbá ezen termékek adaptálása, javítása, bérlése és lízingje;

| 5. | személyszállítás, valamint az utasokat kísérő tárgyak – például poggyász, kerékpár, beleértve az elektromos kerékpárt is, illetve gépjármű vagy egyéb jármű – szállítása, vagy a személyszállítással összefüggő szolgáltatások nyújtása; |
| --- | --- |

5.

személyszállítás, valamint az utasokat kísérő tárgyak – például poggyász, kerékpár, beleértve az elektromos kerékpárt is, illetve gépjármű vagy egyéb jármű – szállítása, vagy a személyszállítással összefüggő szolgáltatások nyújtása;

| 6. | könyvek, újságok és folyóiratok (ideértve a brosúrákat, röplapokat és más nyomtatott anyagokat, gyermekeknek szóló képes-, rajzoló-, illetve kifestőkönyveket, nyomtatott vagy kéziratos kottákat, térképeket és vízrajzi vagy hasonló ábrákat) akár fizikai adathordozón, akár elektronikus úton vagy mindkét módon történő értékesítése – beleértve a könyvtári kölcsönzést is –, kivéve a teljes egészében vagy túlnyomórészt reklámcélú kiadványokat, valamint a teljes egészében vagy túlnyomórészt videotartalomból vagy zenéből álló kiadványokat; nonprofit szervezetek kiadványainak előállítása, valamint azok előállításához kapcsolódó szolgáltatások; |
| --- | --- |

6.

könyvek, újságok és folyóiratok (ideértve a brosúrákat, röplapokat és más nyomtatott anyagokat, gyermekeknek szóló képes-, rajzoló-, illetve kifestőkönyveket, nyomtatott vagy kéziratos kottákat, térképeket és vízrajzi vagy hasonló ábrákat) akár fizikai adathordozón, akár elektronikus úton vagy mindkét módon történő értékesítése – beleértve a könyvtári kölcsönzést is –, kivéve a teljes egészében vagy túlnyomórészt reklámcélú kiadványokat, valamint a teljes egészében vagy túlnyomórészt videotartalomból vagy zenéből álló kiadványokat; nonprofit szervezetek kiadványainak előállítása, valamint azok előállításához kapcsolódó szolgáltatások;

| 7. | előadásokra, színházba, cirkuszba vagy vásárokba, vidámparkba, koncertre, múzeumba, állatkertbe, moziba, kiállításra vagy más kulturális eseményre és létesítménybe, valamint ilyen esemény vagy látogatás online élő közvetítésére vagy mindkettőre szóló belépőjegyek; |
| --- | --- |

7.

előadásokra, színházba, cirkuszba vagy vásárokba, vidámparkba, koncertre, múzeumba, állatkertbe, moziba, kiállításra vagy más kulturális eseményre és létesítménybe, valamint ilyen esemény vagy látogatás online élő közvetítésére vagy mindkettőre szóló belépőjegyek;

| 8. | rádióműsor- és televízióműsor-terjesztési szolgáltatások vétele, valamint médiaszolgáltató által nyújtott ilyen programok internetes közvetítése; a tagállamok által meghatározott digitalizációs szakpolitikák részeként nyújtott internet-hozzáférési szolgáltatások;”. |
| --- | --- |

8.

rádióműsor- és televízióműsor-terjesztési szolgáltatások vétele, valamint médiaszolgáltató által nyújtott ilyen programok internetes közvetítése; a tagállamok által meghatározott digitalizációs szakpolitikák részeként nyújtott internet-hozzáférési szolgáltatások;”.

| 2. | A 10. és a 10a. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „10. | lakóingatlan-értékesítés és -építés a tagállamok által meghatározott szociálpolitika részeként; felújítás és átalakítás, beleértve a bontást és az újjáépítést is, valamint a lakóingatlanokon és a magánlakásokon végzett javítás; ingatlan lakáscélú bérbeadása; |
| --- | --- | --- |

2.

A 10. és a 10a. pont helyébe a következő szöveg lép:

„10.

lakóingatlan-értékesítés és -építés a tagállamok által meghatározott szociálpolitika részeként; felújítás és átalakítás, beleértve a bontást és az újjáépítést is, valamint a lakóingatlanokon és a magánlakásokon végzett javítás; ingatlan lakáscélú bérbeadása;

| 10a. | középületek vagy egyéb, közérdekű tevékenység céljára használt épületek építése és felújítása;”. |
| --- | --- |

10a.

középületek vagy egyéb, közérdekű tevékenység céljára használt épületek építése és felújítása;”.

| 3. | A szöveg a következő ponttal egészül ki:






  „10c. | szolárpanelek értékesítése és telepítése magánlakásokon, lakóingatlanokon, valamint köz- és egyéb, közérdekű tevékenységekre használt épületeken és azok mellett;”. |
| --- | --- | --- |

3.

A szöveg a következő ponttal egészül ki:

„10c.

szolárpanelek értékesítése és telepítése magánlakásokon, lakóingatlanokon, valamint köz- és egyéb, közérdekű tevékenységekre használt épületeken és azok mellett;”.

| 4. | A 11. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „11. | olyan típusú termékek értékesítése és szolgáltatások nyújtása, amelyeket általában a mezőgazdasági termelésben használnak, kivéve az olyan tárgyi eszközöket, mint a gépek és épületek; valamint 2032. január 1-jéig a vegyi növényvédő szerek és vegyi műtrágyák értékesítése;”. |
| --- | --- | --- |

4.

A 11. pont helyébe a következő szöveg lép:

„11.

olyan típusú termékek értékesítése és szolgáltatások nyújtása, amelyeket általában a mezőgazdasági termelésben használnak, kivéve az olyan tárgyi eszközöket, mint a gépek és épületek; valamint 2032. január 1-jéig a vegyi növényvédő szerek és vegyi műtrágyák értékesítése;”.

| 5. | A szöveg a következő ponttal egészül ki:






  „11a. | lófélék élő egyedei és azokhoz kapcsolódó szolgáltatások nyújtása;”. |
| --- | --- | --- |

5.

A szöveg a következő ponttal egészül ki:

„11a.

lófélék élő egyedei és azokhoz kapcsolódó szolgáltatások nyújtása;”.

| 6. | A 13. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „13. | sporteseményekre való belépés vagy az ilyen események élő közvetítéséhez való hozzáférés, vagy mindkettő; sportlétesítmények használata, valamint sport- és testnevelésórák nyújtása, az élőben közvetített órákat is ideértve;”. |
| --- | --- | --- |

6.

A 13. pont helyébe a következő szöveg lép:

„13.

sporteseményekre való belépés vagy az ilyen események élő közvetítéséhez való hozzáférés, vagy mindkettő; sportlétesítmények használata, valamint sport- és testnevelésórák nyújtása, az élőben közvetített órákat is ideértve;”.

| 7. | A 14. pontot el kell hagyni. |
| --- | --- |

7.

A 14. pontot el kell hagyni.

| 8. | A 15. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „15. | a tagállamok meghatározása szerinti jóléti, illetve társadalombiztosítási munkát végző és a tagállamok által jótékonysági szervezetként elismert szervezetek által végzett termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások, amennyiben ezek a 132., a 135. és a 136. cikk értelmében nem élveznek mentességet;”. |
| --- | --- | --- |

8.

A 15. pont helyébe a következő szöveg lép:

„15.

a tagállamok meghatározása szerinti jóléti, illetve társadalombiztosítási munkát végző és a tagállamok által jótékonysági szervezetként elismert szervezetek által végzett termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások, amennyiben ezek a 132., a 135. és a 136. cikk értelmében nem élveznek mentességet;”.

| 9. | A 18. és 19. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „18. | szennyvíztisztítással, közterületek tisztántartásával, háztartási szemét elszállításával és hulladékfeldolgozással vagy hulladék-újrafeldolgozással kapcsolatos szolgáltatások nyújtása, a 13. cikkben említett szervezetek által nyújtott szolgáltatások kivételével; |
| --- | --- | --- |

9.

A 18. és 19. pont helyébe a következő szöveg lép:

„18.

szennyvíztisztítással, közterületek tisztántartásával, háztartási szemét elszállításával és hulladékfeldolgozással vagy hulladék-újrafeldolgozással kapcsolatos szolgáltatások nyújtása, a 13. cikkben említett szervezetek által nyújtott szolgáltatások kivételével;

| 19. | háztartásikészülék-, cipő- és bőráru-, ruházat- és háztartásitextília-javítási szolgáltatás nyújtása (beleértve a kisebb javításokat és az átalakítást is);”. |
| --- | --- |

19.

háztartásikészülék-, cipő- és bőráru-, ruházat- és háztartásitextília-javítási szolgáltatás nyújtása (beleértve a kisebb javításokat és az átalakítást is);”.

| 10. | A 21. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „21. | fodrászat”. |
| --- | --- | --- |

10.

A 21. pont helyébe a következő szöveg lép:

„21.

fodrászat”.

| 11. | A szöveg a következő pontokkal egészül ki:






  „22. | villamos energia, távfűtés, távhűtés és az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) IX. mellékletének A. részében felsorolt alapanyagokból előállított biogáz értékesítése; az (EU) 2015/1189 bizottsági rendelet (*2) V. mellékletében, illetve az (EU) 2015/1185 bizottsági rendelet (*3) V. mellékletében meghatározott kibocsátási referenciaértékeknek megfelelő, és uniós energiacímkével ellátott, az (EU) 2017/1369 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*4) 7. cikkének (2) bekezdésében említett kritériumnak megfelelő, nagy hatásfokú, alacsony kibocsátású fűtési rendszerek értékesítése és telepítése; valamint 2030. január 1-jéig földgáz és tűzifaként felhasznált fa értékesítése; |
| --- | --- | --- |

11.

A szöveg a következő pontokkal egészül ki:

„22.

villamos energia, távfűtés, távhűtés és az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) IX. mellékletének A. részében felsorolt alapanyagokból előállított biogáz értékesítése; az (EU) 2015/1189 bizottsági rendelet (*2) V. mellékletében, illetve az (EU) 2015/1185 bizottsági rendelet (*3) V. mellékletében meghatározott kibocsátási referenciaértékeknek megfelelő, és uniós energiacímkével ellátott, az (EU) 2017/1369 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*4) 7. cikkének (2) bekezdésében említett kritériumnak megfelelő, nagy hatásfokú, alacsony kibocsátású fűtési rendszerek értékesítése és telepítése; valamint 2030. január 1-jéig földgáz és tűzifaként felhasznált fa értékesítése;

| 23. | élő növények, valamint a növénytermesztés egyéb termékei, beleértve a gumókat, gyapotot, gyökereket és hasonlókat, a vágott virágokat és a díszítő lombozatot is; |
| --- | --- |

23.

élő növények, valamint a növénytermesztés egyéb termékei, beleértve a gumókat, gyapotot, gyökereket és hasonlókat, a vágott virágokat és a díszítő lombozatot is;

| 24. | gyermekruházat és -cipő; autós gyermekülések értékesítése; |
| --- | --- |

24.

gyermekruházat és -cipő; autós gyermekülések értékesítése;

| 25. | kerékpár – beleértve az elektromos kerékpárt is – értékesítése; az ilyen kerékpárok kölcsönzése és javítása; |
| --- | --- |

25.

kerékpár – beleértve az elektromos kerékpárt is – értékesítése; az ilyen kerékpárok kölcsönzése és javítása;

| 26. | a IX. melléklet A., B. és C. részében felsorolt műalkotások, gyűjteménydarabok és régiségek értékesítése; |
| --- | --- |

26.

a IX. melléklet A., B. és C. részében felsorolt műalkotások, gyűjteménydarabok és régiségek értékesítése;

| 27. | munkaügyi bírósági eljárás keretében munkaszerződés hatálya alá tartozó és munkanélküli személyek számára nyújtott jogi szolgáltatások, valamint a tagállamok által meghatározott jogsegély keretében nyújtott jogi szolgáltatások; |
| --- | --- |

27.

munkaügyi bírósági eljárás keretében munkaszerződés hatálya alá tartozó és munkanélküli személyek számára nyújtott jogi szolgáltatások, valamint a tagállamok által meghatározott jogsegély keretében nyújtott jogi szolgáltatások;

| 28. | általában mentési vagy elsősegélynyújtási célú felhasználásra szánt eszközök és egyéb felszerelések, amennyiben azokat a polgári vagy közösségi védelem területén működő közhatalmi szervek vagy nonprofit szervezetek részére értékesítik; |
| --- | --- |

28.

általában mentési vagy elsősegélynyújtási célú felhasználásra szánt eszközök és egyéb felszerelések, amennyiben azokat a polgári vagy közösségi védelem területén működő közhatalmi szervek vagy nonprofit szervezetek részére értékesítik;

| 29. | világítóhajók, világítótornyok vagy egyéb navigációs segédeszközök üzemeltetésével kapcsolatos szolgáltatások, valamint életmentő szolgáltatások nyújtása, ideértve a mentőhajó-szolgálat megszervezését és fenntartását is. |
| --- | --- |

29.

világítóhajók, világítótornyok vagy egyéb navigációs segédeszközök üzemeltetésével kapcsolatos szolgáltatások, valamint életmentő szolgáltatások nyújtása, ideértve a mentőhajó-szolgálat megszervezését és fenntartását is.

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (átdolgozás) (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.)."

(*2)  A Bizottság (EU) 2015/1189 rendelete (2015. április 28.) a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szilárd tüzelésű kazánok környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 193., 2015.7.21., 100. o.)."

(*3)  A Bizottság (EU) 2015/1185 rendelete (2015. április 24.) a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szilárd tüzelésű egyedi helyiségfűtő berendezések környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 193., 2015.7.21., 1. o.)."

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1369 rendelete (2017. július 4.) az energiacímkézés keretének meghatározásáról és a 2010/30/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 198., 2017.7.28., 1. o.).”
  "

---

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (átdolgozás) (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

(*2)  A Bizottság (EU) 2015/1189 rendelete (2015. április 28.) a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szilárd tüzelésű kazánok környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 193., 2015.7.21., 100. o.).

(*3)  A Bizottság (EU) 2015/1185 rendelete (2015. április 24.) a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szilárd tüzelésű egyedi helyiségfűtő berendezések környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 193., 2015.7.21., 1. o.).

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1369 rendelete (2017. július 4.) az energiacímkézés keretének meghatározásáról és a 2010/30/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 198., 2017.7.28., 1. o.).”
  ”

---

| 2022.4.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/13

---

A TANÁCS (EU) 2022/543 IRÁNYELVE

(2022. április 5.)

a 2008/118/EK és az (EU) 2020/262 irányelvnek a Csatorna-alagút francia termináljában található vámmentes üzletek tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 113. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A 2008/118/EK tanácsi irányelv (3) 14. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy mentességet adjanak uniós repülőterek és kikötők területén található vámmentes üzletekben harmadik területre tartó utasok számára értékesített termékekre. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/118/EK tanácsi irányelv (3) 14. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy mentességet adjanak uniós repülőterek és kikötők területén található vámmentes üzletekben harmadik területre tartó utasok számára értékesített termékekre.

| (2) | A Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés a La Manche csatorna alatt, a Coquelles (Pas-de-Calais, Franciaország) és Folkestone (Kent, Egyesült Királyság) közötti kettős alagútban található vasúti összeköttetés. Egy kapcsolódó kiszolgáló alagúttal és mindkét végén terminálterülettel rendelkezik, amely az alagutakba való bejutás és az onnan történő kijutás ellenőrzésére szolgál. Az említett infrastruktúrák miatt a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés a Franciaország és az Egyesült Királyság közötti tengeri összeköttetés jellemzőivel rendelkezik; a két terminálján határellenőrzést végeznek. A tengeri összeköttetés és a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés azonos feltételek mellett teszi lehetővé a La Manche csatornán vakó átkelést. |
| --- | --- |

(2)

A Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés a La Manche csatorna alatt, a Coquelles (Pas-de-Calais, Franciaország) és Folkestone (Kent, Egyesült Királyság) közötti kettős alagútban található vasúti összeköttetés. Egy kapcsolódó kiszolgáló alagúttal és mindkét végén terminálterülettel rendelkezik, amely az alagutakba való bejutás és az onnan történő kijutás ellenőrzésére szolgál. Az említett infrastruktúrák miatt a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés a Franciaország és az Egyesült Királyság közötti tengeri összeköttetés jellemzőivel rendelkezik; a két terminálján határellenőrzést végeznek. A tengeri összeköttetés és a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés azonos feltételek mellett teszi lehetővé a La Manche csatornán vakó átkelést.

| (3) | A Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés coquelles-i francia terminálját ezért a 2008/118/EK irányelv 14. cikkének alkalmazásában egy kikötővel egyenértékűnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(3)

A Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés coquelles-i francia terminálját ezért a 2008/118/EK irányelv 14. cikkének alkalmazásában egy kikötővel egyenértékűnek kell tekinteni.

| (4) | mivel az Egyesült Királyság kilépett az Unióból, ami vámmentes üzletek megnyitásához vezetett Calais és Dunkirk kikötőiben, valamint a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés egyesült királyságbeli termináljában Folkestone-ban, helyénvaló engedélyezni vámmentes üzletek megnyitását a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés coquelles-i francia termináljában. |
| --- | --- |

(4)

mivel az Egyesült Királyság kilépett az Unióból, ami vámmentes üzletek megnyitásához vezetett Calais és Dunkirk kikötőiben, valamint a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés egyesült királyságbeli termináljában Folkestone-ban, helyénvaló engedélyezni vámmentes üzletek megnyitását a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés coquelles-i francia termináljában.

| (5) | Tekintettel arra, hogy a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetést igénybe vevő utasok nem tudják elhagyni a csatornát a célállomás eléréséig, korlátozott lesz a jövedéki adóra és a vámmentes behozatali kedvezményekre vonatkozó szabályok be nem tartásának kockázata, és ebből következően a vámhatóságokra is korlátozott ellenőrzési teher fog hárulni. Az adókijátszás, az adókikerülés, illetve a visszaélések megelőzése érdekében azonban Franciaországnak meg kell tennie a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsa a vámmentesség megfelelő alkalmazását a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés coquelles-i francia termináljának vámmentes üzleteiben. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel arra, hogy a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetést igénybe vevő utasok nem tudják elhagyni a csatornát a célállomás eléréséig, korlátozott lesz a jövedéki adóra és a vámmentes behozatali kedvezményekre vonatkozó szabályok be nem tartásának kockázata, és ebből következően a vámhatóságokra is korlátozott ellenőrzési teher fog hárulni. Az adókijátszás, az adókikerülés, illetve a visszaélések megelőzése érdekében azonban Franciaországnak meg kell tennie a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsa a vámmentesség megfelelő alkalmazását a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés coquelles-i francia termináljának vámmentes üzleteiben.

| (6) | mivel az (EU) 2020/262 tanácsi irányelv (4)2023. február 13-i hatállyal hatályon kívül helyezi és felváltja a 2008/118/EK irányelvet, az (EU) 2020/262 irányelv megfelelő rendelkezését is módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

mivel az (EU) 2020/262 tanácsi irányelv (4)2023. február 13-i hatállyal hatályon kívül helyezi és felváltja a 2008/118/EK irányelvet, az (EU) 2020/262 irányelv megfelelő rendelkezését is módosítani kell.

| (7) | A 2008/118/EK és az (EU) 2020/262 irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

A 2008/118/EK és az (EU) 2020/262 irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2008/118/EK irányelv módosítása

A 2008/118/EK irányelv 14. cikke a következőképpen módosul:

| 1. | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(1a)   Az (1) bekezdésben meghatározott mentességet azokra a jövedéki termékekre is alkalmazni kell, amelyeket a Csatorna-alagút coquelles-i francia terminálján található vámmentes üzletek olyan utasoknak értékesítenek, akik a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül az Egyesült Királyságba irányuló útra érvényes úti okmányokkal rendelkeznek.”; |
| --- | --- |

1.

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   Az (1) bekezdésben meghatározott mentességet azokra a jövedéki termékekre is alkalmazni kell, amelyeket a Csatorna-alagút coquelles-i francia terminálján található vámmentes üzletek olyan utasoknak értékesítenek, akik a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül az Egyesült Királyságba irányuló útra érvényes úti okmányokkal rendelkeznek.”;

| 2. | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az (1), (1a) és (2) bekezdésben meghatározott mentességeket úgy alkalmazzák, hogy megelőzzék az esetleges adócsalást, adókikerülést vagy visszaéléseket.” |
| --- | --- |

2.

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az (1), (1a) és (2) bekezdésben meghatározott mentességeket úgy alkalmazzák, hogy megelőzzék az esetleges adócsalást, adókikerülést vagy visszaéléseket.”

2. cikk

Az (EU) 2020/262 irányelv módosítása

Az (EU) 2020/262 irányelv 13. cikke a következőképpen módosul:

| 1. | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(1a)   Az (1) bekezdésben meghatározott mentességet azokra a jövedéki termékekre is alkalmazni kell, amelyeket a Csatorna-alagút coquelles-i francia terminálján található vámmentes üzletek olyan utasoknak értékesítenek, akik a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül az Egyesült Királyságba irányuló útra érvényes úti okmányokkal rendelkeznek.”; |
| --- | --- |

1.

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   Az (1) bekezdésben meghatározott mentességet azokra a jövedéki termékekre is alkalmazni kell, amelyeket a Csatorna-alagút coquelles-i francia terminálján található vámmentes üzletek olyan utasoknak értékesítenek, akik a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül az Egyesült Királyságba irányuló útra érvényes úti okmányokkal rendelkeznek.”;

| 2. | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az (1), (1a) és (2) bekezdésben meghatározott mentességeket úgy alkalmazzák, hogy megelőzzék az esetleges adócsalást, adókikerülést vagy visszaéléseket.” |
| --- | --- |

2.

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az (1), (1a) és (2) bekezdésben meghatározott mentességeket úgy alkalmazzák, hogy megelőzzék az esetleges adócsalást, adókikerülést vagy visszaéléseket.”

3. cikk

Átültetés

(1)   Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy ezen irányelv 1. cikkével összhangban alkalmazza a 2008/118/EK irányelv 14. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mentességet, vagy az ezen irányelv 2. cikkével összhangban az (EU) 2020/262 irányelv 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mentességet, és elfogadja az ezen irányelv hatálybalépéséhez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot az ezen irányelv alapján meghozott intézkedésekről.

(2)   Amikor egy tagállam elfogadja ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

4. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

5. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Luxembourgban, 2022. április 5-én.

a Tanács részéről

az elnök

B. LE MAIRE

---

(1)  A 2022. március 9-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A 2022. február 23-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  A Tanács 2008/118/EK irányelve (2008. december 16.) a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről és a 92/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 9., 2009.1.14., 12. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2020/262 irányelve (2019. december 19.) a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról (HL L 58., 2020.2.27., 4. o.).

4

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2022.4.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/16

---

A TANÁCS (EU) 2022/544 HATÁROZATA

(2022. április 4.)

az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által a Moldovai Köztársaságban végzett műveleti tevékenységekről szóló megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjára , valamint 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),

mivel:

| (1) | A Tanács (EU) 2022/... határozatával (2) összhangban 2022. március 17-én aláírták az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által a Moldovai Köztársaságban végzett műveleti tevékenységekről szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), figyelemmel annak egy későbbi időpontban történő megkötésére. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács (EU) 2022/... határozatával (2) összhangban 2022. március 17-én aláírták az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által a Moldovai Köztársaságban végzett műveleti tevékenységekről szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), figyelemmel annak egy későbbi időpontban történő megkötésére.

| (2) | Amennyiben szükség van a készenléti alakulat keretébe tartozó határigazgatási csapatok bevetésére egy harmadik országban, ahol a csapatok tagjai végrehajtási hatásköröket fognak gyakorolni, az (EU) 2019/1896 rendelet (3) 73. cikkének (3) bekezdése felhív arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikke alapján az Uniónak jogállásról szóló megállapodást kell kötnie az érintett harmadik országgal. |
| --- | --- |

(2)

Amennyiben szükség van a készenléti alakulat keretébe tartozó határigazgatási csapatok bevetésére egy harmadik országban, ahol a csapatok tagjai végrehajtási hatásköröket fognak gyakorolni, az (EU) 2019/1896 rendelet (3) 73. cikkének (3) bekezdése felhív arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikke alapján az Uniónak jogállásról szóló megállapodást kell kötnie az érintett harmadik országgal.

| (3) | Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (4) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(3)

Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (4) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (4) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel e határozat a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e határozatról szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel e határozat a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e határozatról szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.

| (5) | A megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(5)

A megállapodást jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által a Moldovai Köztársaságban végzett műveleti tevékenységekről szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) a Tanács az Unió nevében (5) jóváhagyja.

2. cikk

A megállapodás 22. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2022. április 4-én.

a Tanács részéről

az elnök

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  A 2022. március 24-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A Tanács (EU) 2022/449 határozata (2022. március 17.) az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által a Moldovai Köztársaságban végzett műveleti tevékenységekről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról (HL L 91., 2022.3.18., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1896 rendelete (2019. november 13.) az Európai Határ- és Parti Őrségről, valamint az 1052/2013/EU és az (EU) 2016/1624 rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2019.11.14., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

4

(5)  A megállapodás szövegét a HL L 91., 2022.3.18-i számának 4. oldalán hirdették ki.

5

---

RENDELETEK

| 2022.4.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/18

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/545 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2022. január 26.)

az (EU) 2019/2144 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gépjárműveknek az eseményadat-rögzítőik tekintetében történő típusjóváhagyására, valamint e rendszerek önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó egyedi vizsgálati eljárásokra és műszaki követelményekre vonatkozó részletes szabályok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről, valamint az említett rendelet II. mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a gépjárműveknek és pótkocsijaiknak, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkotóelemeinek és önálló műszaki egységeinek az általános biztonság, továbbá az utasok és a veszélyeztetett úthasználók védelme tekintetében történő típusjóváhagyásáról, az (EU) 2018/858 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 78/2009/EK, a 79/2009/EK és a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 631/2009/EK, a 406/2010/EU, a 672/2010/EU, az 1003/2010/EU, az 1005/2010/EU, az 1008/2010/EU, az 1009/2010/EU, a 19/2011/EU, a 109/2011/EU, a 458/2011/EU, a 65/2012/EU, a 130/2012/EU, a 347/2012/EU, a 351/2012/EU, az 1230/2012/EU és az (EU) 2015/166 bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. november 27-i (EU) 2019/2144 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (6) bekezdésére és 6. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/2144 rendelet általános kötelezettséget állapít meg arra vonatkozóan, hogy a gépjárműveket fel kell szerelni bizonyos fejlett járműrendszerekkel. Az említett rendelet II. mellékletében fel kell sorolni a gépjárművek eseményadat-rögzítőik tekintetében történő típusjóváhagyására és e rendszerek önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó követelményeket. Ezeket a követelményeket részletes harmonizált szabályokkal kell kiegészíteni a szóban forgó típusjóváhagyások vizsgálati eljárásaira és műszaki követelményeire vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/2144 rendelet általános kötelezettséget állapít meg arra vonatkozóan, hogy a gépjárműveket fel kell szerelni bizonyos fejlett járműrendszerekkel. Az említett rendelet II. mellékletében fel kell sorolni a gépjárművek eseményadat-rögzítőik tekintetében történő típusjóváhagyására és e rendszerek önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó követelményeket. Ezeket a követelményeket részletes harmonizált szabályokkal kell kiegészíteni a szóban forgó típusjóváhagyások vizsgálati eljárásaira és műszaki követelményeire vonatkozóan.

| (2) | Az e rendeletben megállapított műszaki követelmények és vizsgálati eljárások az M1 és N1 kategóriájú gépjárművekre vonatkoznak, az (EU) 2019/2144 rendeletben az említett gépjármű-kategóriákra vonatkozó EU-típusjóváhagyás megadásának megtagadása tekintetében meghatározott időpontoknak megfelelően. |
| --- | --- |

(2)

Az e rendeletben megállapított műszaki követelmények és vizsgálati eljárások az M1 és N1 kategóriájú gépjárművekre vonatkoznak, az (EU) 2019/2144 rendeletben az említett gépjármű-kategóriákra vonatkozó EU-típusjóváhagyás megadásának megtagadása tekintetében meghatározott időpontoknak megfelelően.

| (3) | Az (EU) 2019/2144 rendelet 3. cikke 13. pontjának megfelelően az eseményadat-rögzítő olyan rendszer, amelynek célja kizárólag az, hogy röviddel ütközés előtt, ütközéskor és közvetlenül az ütközést követően az ütközés szempontjából kritikus adatokat és információkat rögzítse és tárolja annak érdekében, hogy a balesetekkel kapcsolatban pontosabb, részletesebb adatok álljanak rendelkezésre, amelyek felhasználásával a tagállamok elemezni tudják a közúti közlekedésbiztonságot és értékelhetik az egyes intézkedések hatékonyságát. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2019/2144 rendelet 3. cikke 13. pontjának megfelelően az eseményadat-rögzítő olyan rendszer, amelynek célja kizárólag az, hogy röviddel ütközés előtt, ütközéskor és közvetlenül az ütközést követően az ütközés szempontjából kritikus adatokat és információkat rögzítse és tárolja annak érdekében, hogy a balesetekkel kapcsolatban pontosabb, részletesebb adatok álljanak rendelkezésre, amelyek felhasználásával a tagállamok elemezni tudják a közúti közlekedésbiztonságot és értékelhetik az egyes intézkedések hatékonyságát.

| (4) | A járműtípusok eseményadat-rögzítőik tekintetében történő típusjóváhagyásával kapcsolatos vizsgálati eljárásokra és részletes műszaki követelményekre a 160. sz. ENSZ-előírás (2) rendelkezései vonatkoznak. Az említett ENSZ-előírást ezért fel kell venni azon alkalmazandó követelmények közé, amelyeket az (EU) 2019/2144 rendelet 4. cikkének (5) bekezdése és 5. cikkének (3) bekezdése említ. |
| --- | --- |

(4)

A járműtípusok eseményadat-rögzítőik tekintetében történő típusjóváhagyásával kapcsolatos vizsgálati eljárásokra és részletes műszaki követelményekre a 160. sz. ENSZ-előírás (2) rendelkezései vonatkoznak. Az említett ENSZ-előírást ezért fel kell venni azon alkalmazandó követelmények közé, amelyeket az (EU) 2019/2144 rendelet 4. cikkének (5) bekezdése és 5. cikkének (3) bekezdése említ.

| (5) | A 160. sz. ENSZ-előírás az eseményadat-rögzítő által rögzítendő adatelemekre, az adatok formátumára, az adatok digitalizálására, rögzítésére és tárolására, valamint az ütközési vizsgálatok során nyújtott teljesítményre és az adatok baleset utáni leolvashatóságára vonatkozó követelményeket tartalmazza. |
| --- | --- |

(5)

A 160. sz. ENSZ-előírás az eseményadat-rögzítő által rögzítendő adatelemekre, az adatok formátumára, az adatok digitalizálására, rögzítésére és tárolására, valamint az ütközési vizsgálatok során nyújtott teljesítményre és az adatok baleset utáni leolvashatóságára vonatkozó követelményeket tartalmazza.

| (6) | A 160. sz. ENSZ-előírás 01. módosítássorozatában (3) meghatározott valamennyi műszaki követelményt az (EU) 2019/2144 rendelet II. mellékletében megállapított időpontoktól kell alkalmazni, az Unió nemzetközi kötelezettségeinek sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(6)

A 160. sz. ENSZ-előírás 01. módosítássorozatában (3) meghatározott valamennyi műszaki követelményt az (EU) 2019/2144 rendelet II. mellékletében megállapított időpontoktól kell alkalmazni, az Unió nemzetközi kötelezettségeinek sérelme nélkül.

| (7) | Ezeket a követelményeket az adatlehívásra, a magánélet védelmére és az adatbiztonságra vonatkozó további követelményekkel kell kiegészíteni annak érdekében, hogy a járműgyártók megfelelő intézkedéseket hozzanak az eseményadat-rögzítő adatainak manipulálással szembeni védelmére, szabványosított interfészen keresztüli elérhetőségére és anonimizálásuk lehetővé tételére. |
| --- | --- |

(7)

Ezeket a követelményeket az adatlehívásra, a magánélet védelmére és az adatbiztonságra vonatkozó további követelményekkel kell kiegészíteni annak érdekében, hogy a járműgyártók megfelelő intézkedéseket hozzanak az eseményadat-rögzítő adatainak manipulálással szembeni védelmére, szabványosított interfészen keresztüli elérhetőségére és anonimizálásuk lehetővé tételére.

| (8) | Annak érdekében, hogy az eseményadat-rögzítők által rögzített adatok anonimizáltak maradjanak, a gyártókat kötelezni kell arra, hogy megfelelő intézkedéseket hozzanak az adatok bármely természetes személyre vonatkozó információkkal együtt történő bejelentésének vagy lehívásának megakadályozására. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy az eseményadat-rögzítők által rögzített adatok anonimizáltak maradjanak, a gyártókat kötelezni kell arra, hogy megfelelő intézkedéseket hozzanak az adatok bármely természetes személyre vonatkozó információkkal együtt történő bejelentésének vagy lehívásának megakadályozására.

| (9) | Mindaddig, amíg az eseményadatokhoz való hozzáférésre és azok lehívására nem állnak rendelkezésre szabványosított kommunikációs protokollok egy felhatalmazáson alapuló bizottsági jogi aktus révén, a járműgyártóknak kell az érintett feleket tájékoztatni arról, hogy miként férhetnek hozzá az eseményadat-rögzítőben tárolt adatokhoz, valamint hogyan hívják le és értelmezzék azokat. |
| --- | --- |

(9)

Mindaddig, amíg az eseményadatokhoz való hozzáférésre és azok lehívására nem állnak rendelkezésre szabványosított kommunikációs protokollok egy felhatalmazáson alapuló bizottsági jogi aktus révén, a járműgyártóknak kell az érintett feleket tájékoztatni arról, hogy miként férhetnek hozzá az eseményadat-rögzítőben tárolt adatokhoz, valamint hogyan hívják le és értelmezzék azokat.

| (10) | Az eseményadat-rögzítő helyes működési állapotát, megfelelő funkcionalitását és szoftverintegritását a járművek időszakos műszaki vizsgálata során ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

(10)

Az eseményadat-rögzítő helyes működési állapotát, megfelelő funkcionalitását és szoftverintegritását a járművek időszakos műszaki vizsgálata során ellenőrizni kell.

| (11) | Az (EU) 2019/2144 rendelet II. mellékletében foglalt követelményeket felsoroló táblázat nem tartalmaz hivatkozást az eseményadat-rögzítőkre vonatkozó jogszabályokra. Ezért az említett mellékletbe be kell illeszteni egy-egy, erre az előírásra, illetve a 160. sz. ENSZ-előírásra utaló hivatkozást. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2019/2144 rendelet II. mellékletében foglalt követelményeket felsoroló táblázat nem tartalmaz hivatkozást az eseményadat-rögzítőkre vonatkozó jogszabályokra. Ezért az említett mellékletbe be kell illeszteni egy-egy, erre az előírásra, illetve a 160. sz. ENSZ-előírásra utaló hivatkozást.

| (12) | Az (EU) 2019/2144 rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett, a rendelet I. mellékletében felsorolt ENSZ-előírások listáját módosítani kell, hogy az tartalmazza a 160. sz. ENSZ-előírás 01. módosítássorozatára való hivatkozást. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2019/2144 rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett, a rendelet I. mellékletében felsorolt ENSZ-előírások listáját módosítani kell, hogy az tartalmazza a 160. sz. ENSZ-előírás 01. módosítássorozatára való hivatkozást.

| (13) | Az (EU) 2019/2144 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2019/2144 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (14) | E rendelet rendelkezései szorosan kapcsolódnak egymáshoz, mivel azok egyrészt a gépjárművek eseményadat-rögzítőik tekintetében történő típusjóváhagyására, másrészt az eseményadat-rögzítők önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó szabályokat állapítanak meg. Az ebben a rendeletben megállapított szabályok eredményeként az (EU) 2019/2144 rendelet II. mellékletét ki kell egészíteni az erre a rendeletre, a 160. sz. ENSZ-előírásra és a 160. sz. ENSZ-előírás 01. módosítássorozatára való hivatkozással. Célszerű ezeket a rendelkezéseket egyetlen felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapítani. |
| --- | --- |

(14)

E rendelet rendelkezései szorosan kapcsolódnak egymáshoz, mivel azok egyrészt a gépjárművek eseményadat-rögzítőik tekintetében történő típusjóváhagyására, másrészt az eseményadat-rögzítők önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó szabályokat állapítanak meg. Az ebben a rendeletben megállapított szabályok eredményeként az (EU) 2019/2144 rendelet II. mellékletét ki kell egészíteni az erre a rendeletre, a 160. sz. ENSZ-előírásra és a 160. sz. ENSZ-előírás 01. módosítássorozatára való hivatkozással. Célszerű ezeket a rendelkezéseket egyetlen felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapítani.

| (15) | Mivel az (EU) 2019/2144 rendeletben meghatározott, az M1 és N1 kategóriájú járművek eseményadat-rögzítőire vonatkozó követelmények alkalmazási időpontja 2022. július 6., ezt a rendeletet is ugyanettől az időponttól kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(15)

Mivel az (EU) 2019/2144 rendeletben meghatározott, az M1 és N1 kategóriájú járművek eseményadat-rögzítőire vonatkozó követelmények alkalmazási időpontja 2022. július 6., ezt a rendeletet is ugyanettől az időponttól kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Alkalmazási kör

Ez a rendelet az (EU) 2018/858 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 4. cikkében meghatározott M1 és N1 kategóriájú járművekre vonatkozik.

4

1

1

2. cikk

Alkalmazandó műszaki követelmények

(1)   A jármű eseményadat-rögzítő rendszerének teljesítenie kell:

| a) | a 160. sz. ENSZ-előírásban; valamint |
| --- | --- |

a)

a 160. sz. ENSZ-előírásban; valamint

| b) | az e rendelet 3., 4. és 5. cikkében meghatározott műszaki követelményeket. |
| --- | --- |

b)

az e rendelet 3., 4. és 5. cikkében meghatározott műszaki követelményeket.

(2)   Az eseményadat-rögzítő mint önálló műszaki egység típusjóváhagyását attól kell függővé tenni, hogy az önálló műszaki egység megfelel-e a 160. sz. ENSZ-előírás 5.3. szakaszában (bevezető bekezdés), valamint 5.3.3., 5.3.4., 5.3.5. és 5.5. szakaszában megállapított követelményeknek.

(3)   Amennyiben a gépjármű önálló műszaki egységként jóváhagyott eseményadat-rögzítővel van felszerelve, a járműnek és eseményadat-rögzítőjének meg kell felelnie az e cikk (1) bekezdésében említett műszaki követelményeknek. A járműnek és az eseményadat-rögzítő egységnek ugyanakkor meg kell felelnie a 160. sz. ENSZ-előírás 5.1., 5.2., 5.3.1., 5.3.2. és 5.4. szakaszában meghatározott követelményeknek is.

3. cikk

Adatbiztonság

(1)   Az eseményadat-rögzítő által rögzített és tárolt, ütközéssel kapcsolatos adatokat védeni kell a manipulációval szemben a 155. sz. ENSZ-előírásban (5), annak eredeti változatában vagy bármely későbbi módosítássorozatában foglalt idevágó műszaki követelmények és átmeneti rendelkezések betartásával.

(2)   Az eseményadat-rögzítőn végzett szoftverfrissítéseket észszerű mértékben védeni kell a manipulációkkal szemben és az érvénytelen frissítések megelőzése érdekében.

4. cikk

Az adatok lehívása

(1)   Az eseményadat-rögzítők által rögzített, ütközéssel kapcsolatos adatokat hozzáférhetővé kell tenni az (EU) 2018/858 rendelet X. mellékletének 2.9. pontjában említett szabványos adatátviteli csatlakozó soros adatkimenetén keresztül történő lehívás céljára. Ha a soros adatkimenet ütközés után már nem működőképes, az adatoknak akkor is lehívhatóknak kell maradniuk az eseményadat-rögzítőhöz való közvetlen kapcsolódással.

(2)   A járműgyártó tájékoztatja a típusjóváhagyó hatóságot és – a típusjóváhagyó hatóság kérésére – minden érdekelt alkotóelem-, diagnosztikaieszköz- és vizsgálóberendezés-gyártót vagy -javítót arról, hogy miként férhetnek hozzá az eseménnyel kapcsolatos adatokhoz, valamint hogyan hívják le és értelmezzék azokat.

(3)   A járműveket és eseményadat-rögzítőiket úgy kell megtervezni, hogy az adatlehívó eszköz elő tudjon állítani olyan eseményjelentéseket, amelyek tartalmazzák a következő adatelemeket:

| a) | a 160. sz. ENSZ-előírás értelmében kötelező adatelemek mindegyike; |
| --- | --- |

a)

a 160. sz. ENSZ-előírás értelmében kötelező adatelemek mindegyike;

| b) | az eseményadat-rögzítőt magában foglaló jármű típusának, változatának és kivitelének pontos leírása (beleértve a felszerelt aktív biztonsági és balesetmegelőző rendszereket is). |
| --- | --- |

b)

az eseményadat-rögzítőt magában foglaló jármű típusának, változatának és kivitelének pontos leírása (beleértve a felszerelt aktív biztonsági és balesetmegelőző rendszereket is).

A b) pontban említett adatoknak a 160. sz. ENSZ-előírás 5.4.3. szakaszában említett ütközési vizsgálat befejezésekor is rendelkezésre kell állniuk.

(4)   Az eseményadat-rögzítő által rögzített adatok nem lehetnek lehívhatók olyan interfészeken keresztül, amelyek a jármű kinyitása vagy szerszámok használata nélkül hozzáférhetőek, illetve vezeték nélküli kapcsolat céljára szolgálnak.

(5)   Az eseményadat-rögzítő által az (1) bekezdés alapján rendelkezésre bocsátott adatok(nak):

| a) | géppel olvasható formátumban rendelkezésre kell állniuk; |
| --- | --- |

a)

géppel olvasható formátumban rendelkezésre kell állniuk;

| b) | nem tartalmazhatnak olyan információkat, és nem bocsáthatók rendelkezésre olyan információkkal együtt, amelyek lehetővé teszik, hogy ezeket az adatokat természetes személyekkel hozzák összefüggésbe. |
| --- | --- |

b)

nem tartalmazhatnak olyan információkat, és nem bocsáthatók rendelkezésre olyan információkkal együtt, amelyek lehetővé teszik, hogy ezeket az adatokat természetes személyekkel hozzák összefüggésbe.

5. cikk

A műszaki vizsgálatokra vonatkozó rendelkezések

A járművek időszakos műszaki vizsgálata céljára lehetővé kell tenni az eseményadat-rögzítő rendszer következő jellemzőinek ellenőrzését:

| 1. | a rendszer helyes működési állapota a gépjármű főkapcsolójának bekapcsolását és az izzóellenőrzést követően megjelenített hibajelzés állapotának szemrevételezése révén. Ha a hibajelzés egy közös felületen jelenik meg (azaz olyan felületen, amelyen két vagy több tájékoztató funkció egymást felváltva kijelezhető), a hibajelzés állapotának ellenőrzése előtt először ellenőrizni kell, hogy a közös felület működik-e; |
| --- | --- |

1.

a rendszer helyes működési állapota a gépjármű főkapcsolójának bekapcsolását és az izzóellenőrzést követően megjelenített hibajelzés állapotának szemrevételezése révén. Ha a hibajelzés egy közös felületen jelenik meg (azaz olyan felületen, amelyen két vagy több tájékoztató funkció egymást felváltva kijelezhető), a hibajelzés állapotának ellenőrzése előtt először ellenőrizni kell, hogy a közös felület működik-e;

| 2. | a rendszer megfelelő működése és szoftverének integritása például a 2014/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) III. melléklete I. szakaszának (14) pontjában meghatározott elektronikus járműinterfész használatával, amennyiben a jármű műszaki jellemzői ezt lehetővé teszik, és a szükséges adatok rendelkezésre állnak. A gyártók biztosítják, hogy az elektronikus járműinterfész használatához szükséges műszaki információk az (EU) 2019/621 bizottsági végrehajtási rendelet (7) 6. cikkével összhangban rendelkezésre álljanak. |
| --- | --- |

2.

a rendszer megfelelő működése és szoftverének integritása például a 2014/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) III. melléklete I. szakaszának (14) pontjában meghatározott elektronikus járműinterfész használatával, amennyiben a jármű műszaki jellemzői ezt lehetővé teszik, és a szükséges adatok rendelkezésre állnak. A gyártók biztosítják, hogy az elektronikus járműinterfész használatához szükséges műszaki információk az (EU) 2019/621 bizottsági végrehajtási rendelet (7) 6. cikkével összhangban rendelkezésre álljanak.

6

7

6. cikk

A 160. sz. ENSZ-előírás szerinti jóváhagyásokra vonatkozó átmeneti rendelkezések

(1)   2022. július 6-i hatállyal a nemzeti hatóságok az eseményadat-rögzítőkkel kapcsolatos okok fennállása esetén megtagadják azon új járműtípusok EU-típusjóváhagyásának vagy nemzeti típusjóváhagyásának megadását, amelyek nem felelnek meg az ebben a rendeletben és a 160. sz. ENSZ-előírás 01. módosítássorozatában megállapított műszaki követelményeknek. A nemzeti hatóságok azonban az e rendelet szerinti EU-jóváhagyás megadásának céljára 2024. július 1-jéig elfogadják az EU-n kívül a 160. sz. ENSZ-előírás szerint megadott jóváhagyásokat a 160. sz. ENSZ-előírás 01. módosítássorozata szerinti jóváhagyás alternatívájaként.

(2)   2024. július 6-i hatállyal a nemzeti hatóságok az eseményadat-rögzítőkkel kapcsolatos okok fennállása esetén megtiltják az új járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését és forgalomba helyezését, amennyiben azok nem felelnek meg az ebben a rendeletben és a 160. sz. ENSZ-előírás 01. módosítássorozatában megállapított műszaki követelményeknek, mivel az ilyen járművek megfelelőségi nyilatkozatai attól kezdve nem érvényesek. A nemzeti hatóságok azonban az ilyen járműveknek az (EU) 2018/858 rendelet 48., 49. és 50. cikke szerinti nyilvántartásba vételének, értékesítésének és forgalomba helyezésének céljára 2026. július 1-jéig elfogadják az EU-n kívül a 160. sz. ENSZ-előírás szerint megadott jóváhagyásokat a 160. sz. ENSZ-előírás 01. módosítássorozata szerinti jóváhagyás alternatívájaként.

7. cikk

Az (EU) 2019/2144 rendelet módosítása

Az (EU) 2019/2144 rendelet I. és II. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

8. cikk

Hatálybalépés és az alkalmazás kezdőnapja

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2022. július 6-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 26-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 325., 2019.12.16., 1. o.

1

(2)  160. számú ENSZ-előírás – Egységes rendelkezések a gépjárművek eseményadat-rögzítőjük tekintetében történő jóváhagyásáról (HL L 221., 2021.6.21., 15. o.); 160. számú ENSZ-előírás – Egységes rendelkezések a gépjárművek eseményadat-rögzítőjük tekintetében történő jóváhagyásáról [2021/1215], 01. módosítássorozat (HL L 265., 2021.7.26., 3. o.).

2

(3)  160. számú ENSZ-előírás – Egységes rendelkezések a gépjárművek eseményadat-rögzítőjük tekintetében történő jóváhagyásáról [2021/1215], 01. módosítássorozat (HL L 265., 2021.7.26., 3. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/858 rendelete (2018. május 30.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkotóelemeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről, a 715/2007/EK és az 595/2009/EK rendelet módosításáról és a 2007/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 151., 2018.6.14., 1. o.).

4

(5)  155. számú ENSZ-előírás – Egységes rendelkezések a járműveknek a kiberbiztonság és a kiberbiztonsági irányítási rendszer tekintetében történő jóváhagyásáról [2021/387] (HL L 82., 2021.3.9., 30. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/45/EU irányelve (2014. április 3.) a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 127., 2014.4.29., 51. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2019/621 végrehajtási rendelete (2019. április 17.) a vizsgálat tárgyát képező tételek műszaki vizsgálatához szükséges műszaki információkról, az ajánlott vizsgálati módszerek alkalmazásáról, valamint az adatformátumra és a releváns műszaki információkhoz való hozzáférési eljárásokra vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 108., 2019.4.23., 5. o.).

7

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2019/2144 rendelet módosítása

Az (EU) 2019/2144 rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| „160 | Eseményadat-rögzítő (EDR) | 01. módosítássorozat | HL L 265., 2021.7.26., 3. o. | M1, N1”. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

„160

Eseményadat-rögzítő (EDR)

01. módosítássorozat

HL L 265., 2021.7.26., 3. o.

M1, N1”.

A II. melléklet E. részében az E5 követelményre vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

| Tárgy | Rendeleti jellegű jogi aktusok | További különös műszaki rendelkezések | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 | STU | Alkotóelem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „E5 Eseményadat-rögzítő | A Bizottság (EU) 2022/545 felhatalmazáson alapuló rendelete (*1)

  160. sz. ENSZ-előírás | | B | D | D | B | D | D | | | | | B | |

Tárgy

Rendeleti jellegű jogi aktusok

További különös műszaki rendelkezések

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

STU

Alkotóelem

„E5 Eseményadat-rögzítő

A Bizottság (EU) 2022/545 felhatalmazáson alapuló rendelete (*1)

160. sz. ENSZ-előírás

B

D

D

B

D

D

B

---

(*1)  A Bizottság (EU) 2022/545 felhatalmazáson alapuló rendelete(2022. január 26.)az (EU) 2019/2144 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gépjárműveknek az eseményadat-rögzítőik tekintetében történő típusjóváhagyására, valamint e rendszerek önálló műszaki egységként történő típusjóváhagyására vonatkozó egyedi vizsgálati eljárásokra és műszaki követelményekre vonatkozó részletes szabályok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről, valamint az említett rendelet II. mellékletének módosításáról (HL L 107., 2022.4.5., 18. o).”

*1

---

| 2022.4.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/24

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/546 RENDELETE

(2022. március 31.)

az Európai Unió bármely tagállamának lobogója alatt közlekedő hajók által a NAFO 3M területen folytatott, vörös álsügérekre irányuló halászat ideiglenes tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2022/109 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2022. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2022/109 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2022. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információk szerint a NAFO 3M területen az Európai Unió lobogója alatt közlekedő, illetve az Európai Unióban lajstromozott hajók vörösálsügér-fogásai kimerítették a 2022. július 1-je előtti időszakra megállapított félidős kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információk szerint a NAFO 3M területen az Európai Unió lobogója alatt közlekedő, illetve az Európai Unióban lajstromozott hajók vörösálsügér-fogásai kimerítették a 2022. július 1-je előtti időszakra megállapított félidős kvótát.

| (3) | Ezért rendelkezni kell arról, hogy 2022. június 30-ig tilos a szóban forgó állomány célzott halászata, |
| --- | --- |

(3)

Ezért rendelkezni kell arról, hogy 2022. június 30-ig tilos a szóban forgó állomány célzott halászata,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az Európai Unió tagállamai számára a NAFO 3M területen élő vörösálsügér-állomány halászatára a 2022. január 1-jétől 2022. június 30-ig terjedő időszak vonatkozásában rendelkezésre álló kvótát az e rendelet melléklétében megjelölt időponttól fogva kimerítettnek kell tekinteni.

2. cikk

Tilalmak

Az Európai Unió lobogója alatt közlekedő, illetve az Európai Unióban lajstromozott hajók számára az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól 2022. június 30-ig tilos az 1. cikkben említett állomány célzott halászata.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 31-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Virginijus SINKEVIČIUS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2022/109 rendelete (2022. január 27.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2022. évre történő meghatározásáról (HL L 21., 2022.1.31., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 01/TQ109 |
| --- | --- |
| Tagállam | Európai Unió (minden tagállam) |
| Állomány | RED/N3M. |
| Faj | Vörös álsügérek (Sebastes spp.) |
| Övezet | NAFO 3M |
| Tilalmi időszak | 2022. március 25-én 24:00 (UTC) órától 2022. június 30-ig |

Szám

01/TQ109

Tagállam

Európai Unió (minden tagállam)

Állomány

RED/N3M.

Faj

Vörös álsügérek (Sebastes spp.)

Övezet

NAFO 3M

Tilalmi időszak

2022. március 25-én 24:00 (UTC) órától 2022. június 30-ig

---

| 2022.4.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/27

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/547 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. április 5.)

a Koreai Köztársaságból származó szuperabszorbens polimerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2021. február 18-án az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó szuperabszorbens polimerek (a továbbiakban: SAP vagy vizsgált termék) behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2021. február 18-án az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó szuperabszorbens polimerek (a továbbiakban: SAP vagy vizsgált termék) behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (2) | A Bizottság a vizsgálatot a szuperabszorbens polimerekkel foglalkozó európai ágazati szövetség (European Superabsorbent Polymer Coalition, ESPC; a továbbiakban: panaszos) által benyújtott panaszt követően indította el. A panaszt a panaszos az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében, a szuperabszorbens polimer teljes uniós gyártásának 65 %-át képviselő két uniós gyártó nevében nyújtotta be. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a vizsgálatot a szuperabszorbens polimerekkel foglalkozó európai ágazati szövetség (European Superabsorbent Polymer Coalition, ESPC; a továbbiakban: panaszos) által benyújtott panaszt követően indította el. A panaszt a panaszos az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében, a szuperabszorbens polimer teljes uniós gyártásának 65 %-át képviselő két uniós gyártó nevében nyújtotta be. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához.

1.2.   Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

1.2.1.   A panaszhoz fűződő uniós érdek vizsgálata

A panaszhoz fűződő uniós érdek vizsgálata

| (3) | Az eljárás megindítását követően a felhasználók koalíciója (3) előadta, hogy a panasz figyelmen kívül hagyta az importőrök és felhasználók érdekeit, amikor megállapította, hogy az Uniónak érdekében áll dömpingellenes vizsgálatot indítani a Koreai Köztársaságból származó SAP behozatalára vonatkozóan, és ezzel megsértette az alaprendelet 21. cikkét. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindítását követően a felhasználók koalíciója (3) előadta, hogy a panasz figyelmen kívül hagyta az importőrök és felhasználók érdekeit, amikor megállapította, hogy az Uniónak érdekében áll dömpingellenes vizsgálatot indítani a Koreai Köztársaságból származó SAP behozatalára vonatkozóan, és ezzel megsértette az alaprendelet 21. cikkét.

3

| (4) | Hasonló állításokat fogalmazott meg az együttműködő exportáló gyártó, az LG Chem Ltd (a továbbiakban: LG Chem). |
| --- | --- |

(4)

Hasonló állításokat fogalmazott meg az együttműködő exportáló gyártó, az LG Chem Ltd (a továbbiakban: LG Chem).

| (5) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet 5. cikkének (2) és (9) bekezdésével összhangban az eljárás megindítása akkor indokolt, ha a panasz elegendő bizonyítékot szolgáltat a dömpingre, a kárra, valamint az állítólagos dömpingelt behozatal és az állítólagos kár közötti ok-okozati összefüggésre vonatkozóan. Az említett rendelkezések értelmében a panaszos nem köteles a panaszban uniós érdekre vonatkozó elemzést végezni. Ezért a panasz e tekintetben nem volt hiányos. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet 5. cikkének (2) és (9) bekezdésével összhangban az eljárás megindítása akkor indokolt, ha a panasz elegendő bizonyítékot szolgáltat a dömpingre, a kárra, valamint az állítólagos dömpingelt behozatal és az állítólagos kár közötti ok-okozati összefüggésre vonatkozóan. Az említett rendelkezések értelmében a panaszos nem köteles a panaszban uniós érdekre vonatkozó elemzést végezni. Ezért a panasz e tekintetben nem volt hiányos.

| (6) | E tekintetben a Bizottság megvizsgálta a benyújtott bizonyítékok pontosságát és megfelelőségét, és az alaprendelet 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a jelenlegi vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(6)

E tekintetben a Bizottság megvizsgálta a benyújtott bizonyítékok pontosságát és megfelelőségét, és az alaprendelet 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a jelenlegi vizsgálat megindításához.

| (7) | Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(7)

Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

1.2.2.   A panasz megnövelt dömping- és alákínálási különbözetet tartalmazott

A panasz megnövelt dömping- és alákínálási különbözetet tartalmazott

| (8) | Az LG Chem előadta, hogy a panaszos – azáltal, hogy a SAP-ot homogén terméknek tekintette – mesterségesen megnövelte a panaszban ismertetett dömping- és alákínálási különbözetet. E tekintetben az LG Chem többnyire azokat a termékkörrel kapcsolatos észrevételeit ismételte meg, amelyeket a 2.3. szakasz már tárgyalt. |
| --- | --- |

(8)

Az LG Chem előadta, hogy a panaszos – azáltal, hogy a SAP-ot homogén terméknek tekintette – mesterségesen megnövelte a panaszban ismertetett dömping- és alákínálási különbözetet. E tekintetben az LG Chem többnyire azokat a termékkörrel kapcsolatos észrevételeit ismételte meg, amelyeket a 2.3. szakasz már tárgyalt.

| (9) | Az LG Chem előadta továbbá, hogy a panaszban megadott exportárat helytelenül számították ki. A panasz összeállítása során az exportár kiszámításához felhasznált forrás – vagyis a koreai kereskedelmi statisztikai szolgálat – szerint az exportárnak 13–18 %-kal magasabbnak kellett volna lennie a panaszos által benyújtott árnál. Következésképpen a Bizottság tévedett, amikor elfogadta a panaszban az exportárra vonatkozóan benyújtott bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(9)

Az LG Chem előadta továbbá, hogy a panaszban megadott exportárat helytelenül számították ki. A panasz összeállítása során az exportár kiszámításához felhasznált forrás – vagyis a koreai kereskedelmi statisztikai szolgálat – szerint az exportárnak 13–18 %-kal magasabbnak kellett volna lennie a panaszos által benyújtott árnál. Következésképpen a Bizottság tévedett, amikor elfogadta a panaszban az exportárra vonatkozóan benyújtott bizonyítékokat.

| (10) | A panasz szakaszában elegendő a dömping- és alákínálási különbözetet észszerű módon rendelkezésre álló információk alapján bemutatni a panaszos és a termék egésze számára. Az, hogy az LG Chem meglátása szerint a vizsgált termék nem homogén, nem jelenti azt, hogy a panaszosok által az eljárás megindítása céljából végzett összehasonlítás hibás lenne. Ez a meglátás inkább a Bizottság által végzett azon vizsgálat részét képezi, melynek során a Bizottság azt elemzi, hogy indokolt-e a részletesebb elemzés iránti kérelem. |
| --- | --- |

(10)

A panasz szakaszában elegendő a dömping- és alákínálási különbözetet észszerű módon rendelkezésre álló információk alapján bemutatni a panaszos és a termék egésze számára. Az, hogy az LG Chem meglátása szerint a vizsgált termék nem homogén, nem jelenti azt, hogy a panaszosok által az eljárás megindítása céljából végzett összehasonlítás hibás lenne. Ez a meglátás inkább a Bizottság által végzett azon vizsgálat részét képezi, melynek során a Bizottság azt elemzi, hogy indokolt-e a részletesebb elemzés iránti kérelem.

| (11) | A panaszban alkalmazott exportárat illetően a Bizottság megjegyezte, hogy az LG Chem által a panasz 8. dokumentumában szereplő magasabb árak valójában a 3906 90 90 vámtarifaszám alá tartozó összes exportot magukban foglalják, többek között olyan termékeket is, amelyek nem minősülnek érintett terméknek, míg a panasz 46. pontjában a dömping becsléséhez használt exportárak kizárólag az érintett termékre vonatkoztak, amelyet a TRASS-rendszerben (4) végzett további lekérdezés alapján szűrtek. |
| --- | --- |

(11)

A panaszban alkalmazott exportárat illetően a Bizottság megjegyezte, hogy az LG Chem által a panasz 8. dokumentumában szereplő magasabb árak valójában a 3906 90 90 vámtarifaszám alá tartozó összes exportot magukban foglalják, többek között olyan termékeket is, amelyek nem minősülnek érintett terméknek, míg a panasz 46. pontjában a dömping becsléséhez használt exportárak kizárólag az érintett termékre vonatkoztak, amelyet a TRASS-rendszerben (4) végzett további lekérdezés alapján szűrtek.

4

| (12) | A Bizottság ezért az LG Chem állításait elutasította. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság ezért az LG Chem állításait elutasította.

1.2.3.   A kereskedelem szintje

A kereskedelem szintje

| (13) | Az LG Chem előadta továbbá, hogy a panaszos nem igazította ki az exportárat a kereskedelmi szintek különbségei alapján, mivel az uniós piacra irányuló exportértékesítései általában egy vele kapcsolatban álló vállalaton keresztül történnek. Ezért a panaszban ismertetett dömping- és alákínálási különbözetek mesterségesen megnöveltek voltak. |
| --- | --- |

(13)

Az LG Chem előadta továbbá, hogy a panaszos nem igazította ki az exportárat a kereskedelmi szintek különbségei alapján, mivel az uniós piacra irányuló exportértékesítései általában egy vele kapcsolatban álló vállalaton keresztül történnek. Ezért a panaszban ismertetett dömping- és alákínálási különbözetek mesterségesen megnöveltek voltak.

| (14) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy az exportárakat érintő levonások esetében a panaszos csak a fuvarozási költségeket igazította ki. Ez kétségtelenül konzervatív megközelítés, mivel az exportáraknak a 2. cikk (9) bekezdése szerinti kiigazítása vagy az értékesítési jutalékoknak az áruk behozatalában részt vevő, kapcsolatban álló kereskedők általi további levonása csak csökkentené az exportárat és növelné a dömpingkülönbözetet. Továbbá még ha a fuvarozás kapcsán nem is történne levonás, a dömping akkor is jelentős lenne, amint az a panasz betekinthető változatából is kitűnik. Ami az állítólagos megnövelt alákínálási különbözetet illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az exportár importstatisztikák alapján történő alkalmazása olyan bizonyítéknak minősül, amely az eljárás megindításakor észszerűen rendelkezésre áll a panaszosok számára az áralákínálás bizonyításához. Emellett két másik exportáló gyártó van a Koreai Köztársaságban, amelyek közvetlenül az uniós piacon értékesítenek, és maga az LG Chem is közvetlenül értékesíti exportértékesítéseinek egy részét. Mindenesetre az LG Chem nem tudta bizonyítani, hogy az eltérő exportár alkalmazása hogyan eredményezné a panaszban említett áralákínálás jelentős csökkenését [10–30 %]. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az exportárakat érintő levonások esetében a panaszos csak a fuvarozási költségeket igazította ki. Ez kétségtelenül konzervatív megközelítés, mivel az exportáraknak a 2. cikk (9) bekezdése szerinti kiigazítása vagy az értékesítési jutalékoknak az áruk behozatalában részt vevő, kapcsolatban álló kereskedők általi további levonása csak csökkentené az exportárat és növelné a dömpingkülönbözetet. Továbbá még ha a fuvarozás kapcsán nem is történne levonás, a dömping akkor is jelentős lenne, amint az a panasz betekinthető változatából is kitűnik. Ami az állítólagos megnövelt alákínálási különbözetet illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az exportár importstatisztikák alapján történő alkalmazása olyan bizonyítéknak minősül, amely az eljárás megindításakor észszerűen rendelkezésre áll a panaszosok számára az áralákínálás bizonyításához. Emellett két másik exportáló gyártó van a Koreai Köztársaságban, amelyek közvetlenül az uniós piacon értékesítenek, és maga az LG Chem is közvetlenül értékesíti exportértékesítéseinek egy részét. Mindenesetre az LG Chem nem tudta bizonyítani, hogy az eltérő exportár alkalmazása hogyan eredményezné a panaszban említett áralákínálás jelentős csökkenését [10–30 %].

| (15) | A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

1.2.4.   A panasz nyilvános változata nem teszi lehetővé az áralákínálással kapcsolatos információk megértését

A panasz nyilvános változata nem teszi lehetővé az áralákínálással kapcsolatos információk megértését

| (16) | Az LG Chem azzal érvelt, hogy a panasz nyilvános változatában a dél-koreai behozatal árleszorító hatására vonatkozóan benyújtott bizonyítékok (a „piaci információkról szóló jelentések” elnevezésű dokumentumok) nem teszik lehetővé az áralákínálással kapcsolatos információk megfelelő megértését. |
| --- | --- |

(16)

Az LG Chem azzal érvelt, hogy a panasz nyilvános változatában a dél-koreai behozatal árleszorító hatására vonatkozóan benyújtott bizonyítékok (a „piaci információkról szóló jelentések” elnevezésű dokumentumok) nem teszik lehetővé az áralákínálással kapcsolatos információk megfelelő megértését.

| (17) | Először is a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a panasz betekinthető változatának célja a bizalmas változatban szereplő információk érdemi összefoglalása. Annak vizsgálatakor, hogy az összefoglaló értelmezhető-e vagy sem, figyelembe kell venni az adott témában a betekinthető változatban szereplő információk összességét. A koreai exportőrök által alkalmazott áralákínálásra és áron aluli értékesítésre vonatkozó állításokkal kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy a panasz betekinthető változatának 5.3. szakasza átfogó összefoglalót tartalmaz az ár-összehasonlításokról, amelyek az áralákínálásra és áron aluli értékesítésre vonatkozó állítások alapjául szolgálnak, és amelyet a panasz 5–1., 5–3–3. dokumentumában szereplő főbb információk érdemi összefoglalása támaszt alá. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panasz szövegében szereplő narratíva és az említett mellékletekben összefoglalt adatok megfelelő értelmezést adnak az árnyomással kapcsolatos állításoknak. A piaci jelentéseket a panaszban az állítások megalapozottságának megerősítéseként mutatják be. A Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy az Európába importált SAP-ra vonatkozó piackutatási jelentések részletes elemzést tartalmaznak a piaci szereplők lehetséges stratégiáiról. Még a tartalom összefoglalójának megosztása is kedvezőtlen hatást gyakorolna a bizalmas információt gyűjtő szolgáltatóra. |
| --- | --- |

(17)

Először is a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a panasz betekinthető változatának célja a bizalmas változatban szereplő információk érdemi összefoglalása. Annak vizsgálatakor, hogy az összefoglaló értelmezhető-e vagy sem, figyelembe kell venni az adott témában a betekinthető változatban szereplő információk összességét. A koreai exportőrök által alkalmazott áralákínálásra és áron aluli értékesítésre vonatkozó állításokkal kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy a panasz betekinthető változatának 5.3. szakasza átfogó összefoglalót tartalmaz az ár-összehasonlításokról, amelyek az áralákínálásra és áron aluli értékesítésre vonatkozó állítások alapjául szolgálnak, és amelyet a panasz 5–1., 5–3–3. dokumentumában szereplő főbb információk érdemi összefoglalása támaszt alá. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panasz szövegében szereplő narratíva és az említett mellékletekben összefoglalt adatok megfelelő értelmezést adnak az árnyomással kapcsolatos állításoknak. A piaci jelentéseket a panaszban az állítások megalapozottságának megerősítéseként mutatják be. A Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy az Európába importált SAP-ra vonatkozó piackutatási jelentések részletes elemzést tartalmaznak a piaci szereplők lehetséges stratégiáiról. Még a tartalom összefoglalójának megosztása is kedvezőtlen hatást gyakorolna a bizalmas információt gyűjtő szolgáltatóra.

| (18) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet 19. cikke, valamint a WTO dömpingellenes megállapodása (5) 6. cikke (5) bekezdése előírja a bizalmas információk védelmét olyan esetekben, amikor az adatok nyilvánosságra hozatala jelentős versenyelőnyt biztosítana egy versenytárs számára, vagy lényeges mértékben rontaná az információkat szolgáltató személy helyzetét, illetve bármely olyan személy helyzetét, akitől az adott személy beszerezte az információkat. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet 19. cikke, valamint a WTO dömpingellenes megállapodása (5) 6. cikke (5) bekezdése előírja a bizalmas információk védelmét olyan esetekben, amikor az adatok nyilvánosságra hozatala jelentős versenyelőnyt biztosítana egy versenytárs számára, vagy lényeges mértékben rontaná az információkat szolgáltató személy helyzetét, illetve bármely olyan személy helyzetét, akitől az adott személy beszerezte az információkat.

5

| (19) | A panasz bizalmas változatában szereplő információk ezekbe a kategóriákba tartoznak. Ezen túlmenően a panaszos mindenesetre elegendő összefoglalókat nyújtott be a panasz bizalmas szakaszainak tartalmáról. |
| --- | --- |

(19)

A panasz bizalmas változatában szereplő információk ezekbe a kategóriákba tartoznak. Ezen túlmenően a panaszos mindenesetre elegendő összefoglalókat nyújtott be a panasz bizalmas szakaszainak tartalmáról.

| (20) | A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

1.2.5.   Az Ázsia távol-keleti részéből való behozatal agresszív árazása 2019-ben

Az Ázsia távol-keleti részéből való behozatal agresszív árazása 2019-ben

| (21) | A 2019. évi értékcsökkenés hatásait illetően az LG Chem észrevételezte a panasz 5-3-1-C. dokumentumát, amely homályosan utalt „a távol-keleti behozatalból eredő agresszív árra”. Az LG Chem azzal érvelt, hogy a megfogalmazás ugyanúgy vonatkozhat a Japánból vagy Kínából származó behozatalra is. |
| --- | --- |

(21)

A 2019. évi értékcsökkenés hatásait illetően az LG Chem észrevételezte a panasz 5-3-1-C. dokumentumát, amely homályosan utalt „a távol-keleti behozatalból eredő agresszív árra”. Az LG Chem azzal érvelt, hogy a megfogalmazás ugyanúgy vonatkozhat a Japánból vagy Kínából származó behozatalra is.

a távol-keleti behozatalból eredő agresszív árra

| (22) | A Bizottság egyetért azzal, hogy a „távol-keleti behozatal” kifejezés nem kizárólag a Koreai Köztársaságból származó behozatalra vonatkozik, azonban egyértelműen magában foglalja a dél-koreai behozatalt is. Bár ez a dokumentum önmagában nem kifejezetten a Koreai Köztársaság által gyakorolt árnyomáshoz kapcsolódik, alátámasztja a többi, a koreai behozatalra vonatkozóan benyújtott bizonyítékot. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság egyetért azzal, hogy a „távol-keleti behozatal” kifejezés nem kizárólag a Koreai Köztársaságból származó behozatalra vonatkozik, azonban egyértelműen magában foglalja a dél-koreai behozatalt is. Bár ez a dokumentum önmagában nem kifejezetten a Koreai Köztársaság által gyakorolt árnyomáshoz kapcsolódik, alátámasztja a többi, a koreai behozatalra vonatkozóan benyújtott bizonyítékot.

| (23) | Ezért a Bizottság elutasította azt az állítást, hogy ez a bizonyíték nem támasztotta alá a panaszt. |
| --- | --- |

(23)

Ezért a Bizottság elutasította azt az állítást, hogy ez a bizonyíték nem támasztotta alá a panaszt.

1.2.6.   Indokolás nélküli nyereségcél a panaszban

Indokolás nélküli nyereségcél a panaszban

| (24) | Az áron aluli értékesítés kapcsán az LG Chem előadta, hogy a panasz nem tartalmazza a 10 %-os nyereségcél indokolását. |
| --- | --- |

(24)

Az áron aluli értékesítés kapcsán az LG Chem előadta, hogy a panasz nem tartalmazza a 10 %-os nyereségcél indokolását.

| (25) | A küszöbérték kapcsán a Bizottság emlékeztet arra, hogy a panasz elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a Koreai Köztársaságból származó behozatal jelentős, 10–30 %-os különbözettel kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak. Ez már önmagában is elegendő bizonyíték a dömpingelt behozatal által az uniós árakra gyakorolt hatásra. Ez egyértelműen kitűnik az alaprendelet 3. cikke (3) bekezdésének megfogalmazásából, amely az áralákínálást és az áreróziót jelöli meg a dömpingelt behozatal által az uniós árakra gyakorolt lehetséges alternatív hatásként. A panaszban szereplő állítás, miszerint az árak [30–60 %-kal] csökkentek, nem volt szükséges ahhoz, hogy elegendő bizonyíték álljon rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a Koreai Köztársaságból származó SAP-ot káros árakon importálják. A panaszos által választott nyereségcél mindenesetre nem kötelező a Bizottságnak az áralákínálás elemzésével kapcsolatos elemzése szempontjából. Az alaprendelet 7. cikke (2c) bekezdése kimondja, hogy a nyereségcél nem lehet kevesebb, mint 6 %. A panaszos számításai a 6 %-os nyereségcéllal számoló kiigazítások után is magas alulértékesítési különbözetet mutattak. Ezért nem releváns, hogy a panaszos nem támasztotta alá a 10 %-os kiválasztott nyereségcélt. |
| --- | --- |

(25)

A küszöbérték kapcsán a Bizottság emlékeztet arra, hogy a panasz elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a Koreai Köztársaságból származó behozatal jelentős, 10–30 %-os különbözettel kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak. Ez már önmagában is elegendő bizonyíték a dömpingelt behozatal által az uniós árakra gyakorolt hatásra. Ez egyértelműen kitűnik az alaprendelet 3. cikke (3) bekezdésének megfogalmazásából, amely az áralákínálást és az áreróziót jelöli meg a dömpingelt behozatal által az uniós árakra gyakorolt lehetséges alternatív hatásként. A panaszban szereplő állítás, miszerint az árak [30–60 %-kal] csökkentek, nem volt szükséges ahhoz, hogy elegendő bizonyíték álljon rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a Koreai Köztársaságból származó SAP-ot káros árakon importálják. A panaszos által választott nyereségcél mindenesetre nem kötelező a Bizottságnak az áralákínálás elemzésével kapcsolatos elemzése szempontjából. Az alaprendelet 7. cikke (2c) bekezdése kimondja, hogy a nyereségcél nem lehet kevesebb, mint 6 %. A panaszos számításai a 6 %-os nyereségcéllal számoló kiigazítások után is magas alulértékesítési különbözetet mutattak. Ezért nem releváns, hogy a panaszos nem támasztotta alá a 10 %-os kiválasztott nyereségcélt.

| (26) | A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, hogy a kiválasztott nyereségcél indokolásának hiánya a panasz hibájának minősül. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, hogy a kiválasztott nyereségcél indokolásának hiánya a panasz hibájának minősül.

1.2.7.   A panaszban szereplő befektetési adatok nem kezelendők bizalmasan

A panaszban szereplő befektetési adatok nem kezelendők bizalmasan

| (27) | A panaszban bejelentett beruházásokat illetően az LG Chem előadta, hogy semmi nem indokolja ezen adatoknak a panaszosok általi bizalmas kezelését. |
| --- | --- |

(27)

A panaszban bejelentett beruházásokat illetően az LG Chem előadta, hogy semmi nem indokolja ezen adatoknak a panaszosok általi bizalmas kezelését.

| (28) | Amint arra a (18) preambulumbekezdésben már emlékeztettünk, az alaprendelet 19. cikke és a WTO dömpingellenes megállapodásának 6.5. cikke lehetővé teszi a bizalmas információk védelmét olyan körülmények között, amikor az adatok közlése jelentős versenyelőnyt jelentene valamely versenytárs számára. |
| --- | --- |

(28)

Amint arra a (18) preambulumbekezdésben már emlékeztettünk, az alaprendelet 19. cikke és a WTO dömpingellenes megállapodásának 6.5. cikke lehetővé teszi a bizalmas információk védelmét olyan körülmények között, amikor az adatok közlése jelentős versenyelőnyt jelentene valamely versenytárs számára.

| (29) | A panasz bizalmas változatában megadott információk ebbe a kategóriába tartoznak. Ezen túlmenően a panaszos a nyilvános változatban megadta a beruházások indexének a vizsgálati időszakban 2017-hez képest való alakulására vonatkozó tartományt. Ez azt mutatja, hogy a beruházások jelentősen csökkentek a figyelembe vett időszakban, ami elegendő e kármutató megértéséhez. A vonatkozó tendenciákat mindenesetre az alábbi 10. táblázat tartalmazza. |
| --- | --- |

(29)

A panasz bizalmas változatában megadott információk ebbe a kategóriába tartoznak. Ezen túlmenően a panaszos a nyilvános változatban megadta a beruházások indexének a vizsgálati időszakban 2017-hez képest való alakulására vonatkozó tartományt. Ez azt mutatja, hogy a beruházások jelentősen csökkentek a figyelembe vett időszakban, ami elegendő e kármutató megértéséhez. A vonatkozó tendenciákat mindenesetre az alábbi 10. táblázat tartalmazza.

| (30) | A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, hogy a részletes beruházási adatokat szükséges feltüntetni a panasz nyilvános változatában. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, hogy a részletes beruházási adatokat szükséges feltüntetni a panasz nyilvános változatában.

1.2.8.   Bizonyíték a dél-koreai behozatallal való ok-okozati összefüggésre

Bizonyíték a dél-koreai behozatallal való ok-okozati összefüggésre

| (31) | Az LG Chem előadta, hogy a panasz – az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdését megsértve – nem szolgált bizonyítékkal arra nézve, hogy a Koreai Köztársaságból származó állítólagos dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között ok-okozati összefüggés van. Az LG Chem szerint az uniós gazdasági ágazat kizárólag azt állította, hogy „a Koreából származó dömpingelt behozatal árleszorító hatást gyakorolt az uniós értékesítési árakra [...], arra kényszerítve az uniós SAP-ágazatot, hogy csökkentse árait, ami drámai veszteséget okozott”. |
| --- | --- |

(31)

Az LG Chem előadta, hogy a panasz – az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdését megsértve – nem szolgált bizonyítékkal arra nézve, hogy a Koreai Köztársaságból származó állítólagos dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között ok-okozati összefüggés van. Az LG Chem szerint az uniós gazdasági ágazat kizárólag azt állította, hogy „a Koreából származó dömpingelt behozatal árleszorító hatást gyakorolt az uniós értékesítési árakra [...], arra kényszerítve az uniós SAP-ágazatot, hogy csökkentse árait, ami drámai veszteséget okozott”.

a Koreából származó dömpingelt behozatal árleszorító hatást gyakorolt az uniós értékesítési árakra [...], arra kényszerítve az uniós SAP-ágazatot, hogy csökkentse árait, ami drámai veszteséget okozott

| (32) | Az LG Chem állításával ellentétben a panaszos elegendő bizonyítékot szolgáltatott az érintett országból származó behozatal és a kár közötti okozati összefüggésre vonatkozóan. A panaszos kármutatókra vonatkozó elemzése időbeli egybeesést mutatott az alacsony árú dél-koreai behozatal megnövekedett mennyisége és az uniós gazdasági ágazat teljesítményének romlása között, és így arra is fény derült, hogy az uniós piacra irányuló dél-koreai behozatal miként gyakorolt lefelé irányuló árnyomást az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira. |
| --- | --- |

(32)

Az LG Chem állításával ellentétben a panaszos elegendő bizonyítékot szolgáltatott az érintett országból származó behozatal és a kár közötti okozati összefüggésre vonatkozóan. A panaszos kármutatókra vonatkozó elemzése időbeli egybeesést mutatott az alacsony árú dél-koreai behozatal megnövekedett mennyisége és az uniós gazdasági ágazat teljesítményének romlása között, és így arra is fény derült, hogy az uniós piacra irányuló dél-koreai behozatal miként gyakorolt lefelé irányuló árnyomást az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira.

| (33) | A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

1.3.   A behozatal nyilvántartásba vétele, az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzése és az eljárás további menete

A behozatal nyilvántartásba vétele, az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzése és az eljárás további menete

| (34) | 2021. szeptember 17-én a Bizottság az alaprendelet 19a. cikke (2) bekezdésének megfelelően tájékoztatta a tagállamokat és az összes érdekelt felet arról a szándékáról, hogy nem vet ki ideiglenes dömpingellenes vámot a Koreai Köztársaságból származó szuperabszorbens polimerek behozatalára, és folytatja a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(34)

2021. szeptember 17-én a Bizottság az alaprendelet 19a. cikke (2) bekezdésének megfelelően tájékoztatta a tagállamokat és az összes érdekelt felet arról a szándékáról, hogy nem vet ki ideiglenes dömpingellenes vámot a Koreai Köztársaságból származó szuperabszorbens polimerek behozatalára, és folytatja a vizsgálatot.

| (35) | Ideiglenes dömpingellenes intézkedés hiányában a Bizottság nem vette nyilvántartásba a behozatalt az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése szerint. A Bizottság folytatta az összes olyan információ összegyűjtését és ellenőrzését, amelyet szükségesnek tartott végleges ténymegállapításainak kialakításához. |
| --- | --- |

(35)

Ideiglenes dömpingellenes intézkedés hiányában a Bizottság nem vette nyilvántartásba a behozatalt az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése szerint. A Bizottság folytatta az összes olyan információ összegyűjtését és ellenőrzését, amelyet szükségesnek tartott végleges ténymegállapításainak kialakításához.

| (36) | A Bizottság azon szándékának közlését követően, hogy nem vezet be ideiglenes intézkedéseket, meghallgatásra került sor a mintában szereplő két uniós gyártóval (BASF Antwerpen NV, a továbbiakban: BASF és Nippon Shokubai Europe NV-vel (BE), továbbiakban: Nippon Shokubai Europe vagy NSE), egy ismert uniós gyártóval (Evonik Operations GmbH, a továbbiakban: Evonik), valamint az LG Chem exportáló gyártóval, ahol az említett felek észrevételeket tettek az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzésével kapcsolatban. A felek benyújtották előadásaikat és a meghallgatás után tett további észrevételeket, amelyek bekerültek az aktába. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság azon szándékának közlését követően, hogy nem vezet be ideiglenes intézkedéseket, meghallgatásra került sor a mintában szereplő két uniós gyártóval (BASF Antwerpen NV, a továbbiakban: BASF és Nippon Shokubai Europe NV-vel (BE), továbbiakban: Nippon Shokubai Europe vagy NSE), egy ismert uniós gyártóval (Evonik Operations GmbH, a továbbiakban: Evonik), valamint az LG Chem exportáló gyártóval, ahol az említett felek észrevételeket tettek az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzésével kapcsolatban. A felek benyújtották előadásaikat és a meghallgatás után tett további észrevételeket, amelyek bekerültek az aktába.

1.4.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (37) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2020. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2017. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(37)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2020. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2017. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.5.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (38) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat, a Koreai Köztársaság hatóságait, az ismert importőröket, az ismert kereskedőket és felhasználókat, valamint az érintettként ismert szervezeteket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat, a Koreai Köztársaság hatóságait, az ismert importőröket, az ismert kereskedőket és felhasználókat, valamint az érintettként ismert szervezeteket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (39) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. Meghallgatásra került sor a mintában szereplő egyik uniós gyártóval (BASF), egy ismert uniós gyártóval (Evonik), az együttműködő exportáló gyártóval (LG Chem), valamint két ismert uniós felhasználóval (Procter & Gamble International Operations SA, a továbbiakban: P&G és Fater SpA, a továbbiakban: Fater). |
| --- | --- |

(39)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. Meghallgatásra került sor a mintában szereplő egyik uniós gyártóval (BASF), egy ismert uniós gyártóval (Evonik), az együttműködő exportáló gyártóval (LG Chem), valamint két ismert uniós felhasználóval (Procter & Gamble International Operations SA, a továbbiakban: P&G és Fater SpA, a továbbiakban: Fater).

1.6.   Mintavétel

Mintavétel

| (40) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.6.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (41) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a hasonló terméknek termelési és értékesítési volumene, valamint a földrajzi hely alapján vette a mintát. A minta két uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók a vizsgálati időszakban a becsült uniós termelés és értékesítés több mint 50 %-át képviselték, továbbá megfelelő földrajzi eloszlásban helyezkedtek el, és az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak minősültek. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Nem érkezett észrevétel, ezért a Bizottság megerősítette a mintát. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a hasonló terméknek termelési és értékesítési volumene, valamint a földrajzi hely alapján vette a mintát. A minta két uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók a vizsgálati időszakban a becsült uniós termelés és értékesítés több mint 50 %-át képviselték, továbbá megfelelő földrajzi eloszlásban helyezkedtek el, és az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak minősültek. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Nem érkezett észrevétel, ezért a Bizottság megerősítette a mintát.

1.6.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (42) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(42)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (43) | A kért információkat egy független importőr adta meg. A válaszok alacsony számára tekintettel a Bizottság úgy határozott, hogy nincs szükség mintavételre, és felkérte az együttműködő importőrt, hogy nyújtsa be a kérdőívekre adott válaszait. |
| --- | --- |

(43)

A kért információkat egy független importőr adta meg. A válaszok alacsony számára tekintettel a Bizottság úgy határozott, hogy nincs szükség mintavételre, és felkérte az együttműködő importőrt, hogy nyújtsa be a kérdőívekre adott válaszait.

1.6.3.   Mintavétel a Koreai Köztársaság exportáló gyártói körében

Mintavétel a Koreai Köztársaság exportáló gyártói körében

| (44) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Koreai Köztársaságban működő összes exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Koreai Köztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Koreai Köztársaságban működő összes exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Koreai Köztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.

| (45) | Az érintett országban működő egy exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe, ezért a Bizottság a mintavételt nem ítélte szükségesnek. |
| --- | --- |

(45)

Az érintett országban működő egy exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe, ezért a Bizottság a mintavételt nem ítélte szükségesnek.

1.7.   Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (46) | A Bizottság kérdőíveket küldött az együttműködő exportáló gyártónak, az együttműködő független importőrnek és a mintába felvett két uniós gyártónak. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (6). |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság kérdőíveket küldött az együttműködő exportáló gyártónak, az együttműködő független importőrnek és a mintába felvett két uniós gyártónak. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (6).

6

| (47) | A Bizottságnak a mintában szereplő két uniós gyártó, a mintában nem szereplő egy uniós gyártó (makrokérdőív), két felhasználó, valamint egy együttműködő exportáló gyártó nyújtott be kitöltött kérdőívet. Az egyetlen független importőr, amely részt vett a mintavételben, nem válaszolt a kérdőívre. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottságnak a mintában szereplő két uniós gyártó, a mintában nem szereplő egy uniós gyártó (makrokérdőív), két felhasználó, valamint egy együttműködő exportáló gyártó nyújtott be kitöltött kérdőívet. Az egyetlen független importőr, amely részt vett a mintavételben, nem válaszolt a kérdőívre.

| (48) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek megállapításához. A Covid19-világjárvány kitörése, majd a járvány kezelésére hozott intézkedések (a továbbiakban: a Covid19-világjárványról szóló közlemény) (7) miatt a Bizottság nem tudott az alaprendelet 16. cikkének megfelelően ellenőrző látogatásokat lefolytatni az együttműködő és mintában szereplő vállalatok telephelyein. Ehelyett a Bizottság videokonferencia útján távoli egyeztetéseket végzett a következő vállalatok által szolgáltatott információk kapcsán: |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek megállapításához. A Covid19-világjárvány kitörése, majd a járvány kezelésére hozott intézkedések (a továbbiakban: a Covid19-világjárványról szóló közlemény) (7) miatt a Bizottság nem tudott az alaprendelet 16. cikkének megfelelően ellenőrző látogatásokat lefolytatni az együttműködő és mintában szereplő vállalatok telephelyein. Ehelyett a Bizottság videokonferencia útján távoli egyeztetéseket végzett a következő vállalatok által szolgáltatott információk kapcsán:

7

Uniós gyártók

Uniós gyártók

| — | BASF Antwerpen N.V. (BE) |
| --- | --- |

—

BASF Antwerpen N.V. (BE)

| — | Nippon Shokubai Europe NV (BE) |
| --- | --- |

—

Nippon Shokubai Europe NV (BE)

Felhasználók

Felhasználók

| — | „B” vállalat, amelynek kiléte a vizsgálat céljából bizalmasan kezelendő (8). |
| --- | --- |

—

„B” vállalat, amelynek kiléte a vizsgálat céljából bizalmasan kezelendő (8).

8

Kapcsolatban álló importőrök és kereskedők

Kapcsolatban álló importőrök és kereskedők

| — | LG Chem Europe GmbH (a továbbiakban: LG Chem Europe) |
| --- | --- |

—

LG Chem Europe GmbH (a továbbiakban: LG Chem Europe)

Exportáló gyártók a Koreai Köztársaságból

Exportáló gyártók a Koreai Köztársaságból

| — | LG Chem, Ltd. |
| --- | --- |

—

LG Chem, Ltd.

1.8.   Végleges tájékoztatás

Végleges tájékoztatás

| (49) | 2022. január 24-én a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot kívánt kivetni a Koreai Köztársaságból származó szuperabszorbens polimerek behozatalára (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). Emellett a Bizottság két további végső tájékoztatást küldött 2022. február 4-én és 2022. február 21-én. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított az érdekelt felek végső tájékoztatásával és további végső tájékoztatásokkal kapcsolatos észrevételeik benyújtásához. A Bizottsághoz észrevételek érkeztek az LG Chem exportáló gyártótól, az uniós gazdasági ágazattól és több felhasználótól. |
| --- | --- |

(49)

2022. január 24-én a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot kívánt kivetni a Koreai Köztársaságból származó szuperabszorbens polimerek behozatalára (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). Emellett a Bizottság két további végső tájékoztatást küldött 2022. február 4-én és 2022. február 21-én. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított az érdekelt felek végső tájékoztatásával és további végső tájékoztatásokkal kapcsolatos észrevételeik benyújtásához. A Bizottsághoz észrevételek érkeztek az LG Chem exportáló gyártótól, az uniós gazdasági ágazattól és több felhasználótól.

| (50) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.7. pontjának rendelkezései értelmében érdekelt felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Meghallgatásokra került sor az LG Chem, a nyílt és versenyképes uniós SAP-piacért felelős koalíció és az Evonik részvételével. |
| --- | --- |

(50)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.7. pontjának rendelkezései értelmében érdekelt felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Meghallgatásokra került sor az LG Chem, a nyílt és versenyképes uniós SAP-piacért felelős koalíció és az Evonik részvételével.

| (51) | A második kiegészítő tájékoztatót követően az LG Chem azzal érvelt, hogy az LG Chem védelemhez való jogának megsértését jelenti az, hogy csak egy napot biztosítanak a Bizottság megállapításainak lényeges módosításaival kapcsolatos észrevételek megtételére, különösen mivel a hiba forrását nem fedték fel. |
| --- | --- |

(51)

A második kiegészítő tájékoztatót követően az LG Chem azzal érvelt, hogy az LG Chem védelemhez való jogának megsértését jelenti az, hogy csak egy napot biztosítanak a Bizottság megállapításainak lényeges módosításaival kapcsolatos észrevételek megtételére, különösen mivel a hiba forrását nem fedték fel.

| (52) | A Bizottság megjegyezte, hogy az LG Chem nem kérte a 2. kiegészítő tájékoztatóval kapcsolatos észrevételek benyújtására vonatkozó határidő meghosszabbítását. Ezenkívül a Bizottság az LG Chem számára két meghallgatást biztosított az észrevételek megtételére vonatkozó eredeti határidő lejárta után, amelyeken lehetősége volt észrevételeket tenni a 2. kiegészítő tájékoztatóval kapcsolatban. A 2. kiegészítő tájékoztatót követő, a meghallgató tisztviselővel folytatott meghallgatás során a Bizottság rámutatott, hogy az LG Chem az érdekelt felek tájékoztatására adott válaszában észrevételezte a panaszban és a felek végső tájékoztatásában szereplő adatok, valamint saját piaci információi közötti eltéréseket. A Bizottság gondosan elemezte az LG Chem észrevételeit, és kijavította, hogy egy vállalat adatait elírás miatt nem vették fel a makroadatokba, majd folytatta a 2. kiegészítő tájékoztatót. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság megjegyezte, hogy az LG Chem nem kérte a 2. kiegészítő tájékoztatóval kapcsolatos észrevételek benyújtására vonatkozó határidő meghosszabbítását. Ezenkívül a Bizottság az LG Chem számára két meghallgatást biztosított az észrevételek megtételére vonatkozó eredeti határidő lejárta után, amelyeken lehetősége volt észrevételeket tenni a 2. kiegészítő tájékoztatóval kapcsolatban. A 2. kiegészítő tájékoztatót követő, a meghallgató tisztviselővel folytatott meghallgatás során a Bizottság rámutatott, hogy az LG Chem az érdekelt felek tájékoztatására adott válaszában észrevételezte a panaszban és a felek végső tájékoztatásában szereplő adatok, valamint saját piaci információi közötti eltéréseket. A Bizottság gondosan elemezte az LG Chem észrevételeit, és kijavította, hogy egy vállalat adatait elírás miatt nem vették fel a makroadatokba, majd folytatta a 2. kiegészítő tájékoztatót.

| (53) | Az LG Chem azt is állította, hogy a kiegészítő adatok nyilvánosságra hozatala jelentős változást eredményezett a korábban nyilvánosságra hozott makroadatokhoz képest, mivel nemcsak a dimenziók változtak jelentős mértékben, hanem a tendenciák is valamennyi mutató tekintetében javulást mutattak. Az LG Chem továbbá azzal érvelt, hogy a tartományok használata, amelyet az egyetlen vállalatra vonatkozó adatoknak a 2. kiegészítő tájékoztatóba való felvétele váltott ki, megakadályozta az LG Chemet abban, hogy észszerű képet kapjon a felülvizsgált makrogazdasági mutatókról. |
| --- | --- |

(53)

Az LG Chem azt is állította, hogy a kiegészítő adatok nyilvánosságra hozatala jelentős változást eredményezett a korábban nyilvánosságra hozott makroadatokhoz képest, mivel nemcsak a dimenziók változtak jelentős mértékben, hanem a tendenciák is valamennyi mutató tekintetében javulást mutattak. Az LG Chem továbbá azzal érvelt, hogy a tartományok használata, amelyet az egyetlen vállalatra vonatkozó adatoknak a 2. kiegészítő tájékoztatóba való felvétele váltott ki, megakadályozta az LG Chemet abban, hogy észszerű képet kapjon a felülvizsgált makrogazdasági mutatókról.

| (54) | A 2. kiegészítő tájékoztató módosította a nyilvánosságra hozott makrogazdasági adatokat, és ennek következtében az uniós gazdasági ágazat és az importáló országok piaci részesedését is. Ezt a módosítást maga az LG Chem kérte az érdekelt feleknek a 2. kiegészítő tájékoztatót megelőző végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben. A panaszból származó adatok méreteinek kiemelése mellett az LG Chem még piaci információkból származó adatokat is szolgáltatott, amelyek a 2. kiegészítő tájékoztatóban megadott tartományokhoz hasonló értékeket mutatnak. Ezért nem tekinthető úgy, hogy a módosított adatok az LG Chem védelemre vonatkozó kérelmében nem voltak előre láthatók. |
| --- | --- |

(54)

A 2. kiegészítő tájékoztató módosította a nyilvánosságra hozott makrogazdasági adatokat, és ennek következtében az uniós gazdasági ágazat és az importáló országok piaci részesedését is. Ezt a módosítást maga az LG Chem kérte az érdekelt feleknek a 2. kiegészítő tájékoztatót megelőző végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben. A panaszból származó adatok méreteinek kiemelése mellett az LG Chem még piaci információkból származó adatokat is szolgáltatott, amelyek a 2. kiegészítő tájékoztatóban megadott tartományokhoz hasonló értékeket mutatnak. Ezért nem tekinthető úgy, hogy a módosított adatok az LG Chem védelemre vonatkozó kérelmében nem voltak előre láthatók.

| (55) | Egy korlátozott számú gyártóval rendelkező piacon az egyik gyártó kiegészítő adatai természetesen jelentősen növelik az abszolút mennyiségeket, amit az LG Chem az eredeti észrevételeiben előre jelzett. Félrevezető azonban az az állítás, hogy ez valamennyi mutató esetében jobb tendenciákat eredményezett. Az összes mutató által jelzett tendenciák ugyanabba az irányt vették, mint az eredetileg közzétett mutatók. A teljes termelési mutató változatlan maradt, 2018-ban csak minimális növekedést mutatott. A kapacitáskihasználási, a teljes értékesítési, a teljes foglalkoztatottsági, a termelékenységi index és az exportindex tendenciái ugyanabba az irányba mutattak, még ha nem is ugyanolyan nagyságrendben. Ellentétben azzal, amit az LG Chem állít, a tendenciák nem javultak, továbbra is ugyanazt a kárt mutatták, még akkor is, ha a változás mértéke eltérő volt. |
| --- | --- |

(55)

Egy korlátozott számú gyártóval rendelkező piacon az egyik gyártó kiegészítő adatai természetesen jelentősen növelik az abszolút mennyiségeket, amit az LG Chem az eredeti észrevételeiben előre jelzett. Félrevezető azonban az az állítás, hogy ez valamennyi mutató esetében jobb tendenciákat eredményezett. Az összes mutató által jelzett tendenciák ugyanabba az irányt vették, mint az eredetileg közzétett mutatók. A teljes termelési mutató változatlan maradt, 2018-ban csak minimális növekedést mutatott. A kapacitáskihasználási, a teljes értékesítési, a teljes foglalkoztatottsági, a termelékenységi index és az exportindex tendenciái ugyanabba az irányba mutattak, még ha nem is ugyanolyan nagyságrendben. Ellentétben azzal, amit az LG Chem állít, a tendenciák nem javultak, továbbra is ugyanazt a kárt mutatták, még akkor is, ha a változás mértéke eltérő volt.

| (56) | Ezenkívül az LG Chem a 2. kiegészítő tájékoztatóval kapcsolatos észrevételeiben azt állította, hogy a piaci részesedésre vonatkozó felülvizsgált számadatok valójában megerősítették az LG Chem korábbi állítását, amely szerint a Koreából származó behozatal soha nem foglalta el az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését. Ez az állítás azt mutatja, hogy a 2. kiegészítő tájékoztatóban nyilvánosságra hozott tendenciák általában nem vezettek az LG Chem értékelésének megváltozásához sem. Mivel a Bizottság elemzése és következtetései nem változtak, a felek által az általános útmutatóra válaszul felhozott valamennyi érv is érvényes maradt. |
| --- | --- |

(56)

Ezenkívül az LG Chem a 2. kiegészítő tájékoztatóval kapcsolatos észrevételeiben azt állította, hogy a piaci részesedésre vonatkozó felülvizsgált számadatok valójában megerősítették az LG Chem korábbi állítását, amely szerint a Koreából származó behozatal soha nem foglalta el az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését. Ez az állítás azt mutatja, hogy a 2. kiegészítő tájékoztatóban nyilvánosságra hozott tendenciák általában nem vezettek az LG Chem értékelésének megváltozásához sem. Mivel a Bizottság elemzése és következtetései nem változtak, a felek által az általános útmutatóra válaszul felhozott valamennyi érv is érvényes maradt.

| (57) | Végezetül a makroadatok tartományainak használata nem akadályozta meg az LG Chemet abban, hogy megértse a felülvizsgált makromutatókat. Ezekre azért volt szükség, hogy megőrizzék azon uniós gyártó pontos értékesítési és egyéb statisztikáinak titkosságát, amelynek statisztikáit véletlenül nem vették figyelembe az eredeti nyilvánosságra hozatal során. A benyújtott indexek nem csupán világos képet adtak a mutatók alakulásáról, hanem a tartományokat is elég szűken határozták meg ahhoz, hogy megérthessék az egyes mutatók dimenzióit. A Bizottság ezért elutasította azt az érvet, amely szerint a rövid határidő sérti az LG Chem védelemhez való jogát. |
| --- | --- |

(57)

Végezetül a makroadatok tartományainak használata nem akadályozta meg az LG Chemet abban, hogy megértse a felülvizsgált makromutatókat. Ezekre azért volt szükség, hogy megőrizzék azon uniós gyártó pontos értékesítési és egyéb statisztikáinak titkosságát, amelynek statisztikáit véletlenül nem vették figyelembe az eredeti nyilvánosságra hozatal során. A benyújtott indexek nem csupán világos képet adtak a mutatók alakulásáról, hanem a tartományokat is elég szűken határozták meg ahhoz, hogy megérthessék az egyes mutatók dimenzióit. A Bizottság ezért elutasította azt az érvet, amely szerint a rövid határidő sérti az LG Chem védelemhez való jogát.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

Érintett termék

| (58) | Az érintett termék: a Koreai Köztársaságból származó „szuperabszorbens polimerek”, amelyek jelenleg az ex 3906 90 90 KN-kód (TARIC-kód: 3906909017) alá tartoznak, szabálytalan formájú, kerek vagy agglomerált szemcsékből állnak, por formájúak, fehér színűek, vízben oldhatatlanok, monomer molekuláknak keresztkötőkkel történő, térhálós polimer létrehozását célzó polimerizációjából származnak, és nagy kapacitással rendelkeznek a víz és a vizes folyadékok felszívására és megtartására (a továbbiakban: érintett termék). A megadott KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek. |
| --- | --- |

(58)

Az érintett termék: a Koreai Köztársaságból származó „szuperabszorbens polimerek”, amelyek jelenleg az ex 3906 90 90 KN-kód (TARIC-kód: 3906909017) alá tartoznak, szabálytalan formájú, kerek vagy agglomerált szemcsékből állnak, por formájúak, fehér színűek, vízben oldhatatlanok, monomer molekuláknak keresztkötőkkel történő, térhálós polimer létrehozását célzó polimerizációjából származnak, és nagy kapacitással rendelkeznek a víz és a vizes folyadékok felszívására és megtartására (a továbbiakban: érintett termék). A megadott KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek.

| (59) | Kivételes abszorpciós képessége miatt a szuperabszorbens polimereket elsősorban eldobható higiéniai termékekben (például pelenkákban és felnőtt inkontinenciabetétekben) és egyéb higiéniai termékekben, például női higiéniai termékekben és szoptató anyák számára készített melltartóbetétekben alkalmazzák. A szuperabszorbens polimerek élelmiszerekkel kapcsolatos ágazatokban is felhasználhatók, például hűtőközegekben vagy a frissesség fenntartását szolgáló anyagokban, valamint háztartási termékekben, például egyszer használatos melegítő tasakokban vagy illatosítókban. A szuperabszorbens polimerek továbbá a mezőgazdaságban vízmegtartásra is felhasználhatók. Azonban a szuperabszorbens polimereket elsősorban eldobható egészségügyi termékekben használják; ez az alkalmazása jóval gyakoribb a többi alkalmazáshoz képest. |
| --- | --- |

(59)

Kivételes abszorpciós képessége miatt a szuperabszorbens polimereket elsősorban eldobható higiéniai termékekben (például pelenkákban és felnőtt inkontinenciabetétekben) és egyéb higiéniai termékekben, például női higiéniai termékekben és szoptató anyák számára készített melltartóbetétekben alkalmazzák. A szuperabszorbens polimerek élelmiszerekkel kapcsolatos ágazatokban is felhasználhatók, például hűtőközegekben vagy a frissesség fenntartását szolgáló anyagokban, valamint háztartási termékekben, például egyszer használatos melegítő tasakokban vagy illatosítókban. A szuperabszorbens polimerek továbbá a mezőgazdaságban vízmegtartásra is felhasználhatók. Azonban a szuperabszorbens polimereket elsősorban eldobható egészségügyi termékekben használják; ez az alkalmazása jóval gyakoribb a többi alkalmazáshoz képest.

2.2.   Hasonló termék

Hasonló termék

| (60) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(60)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | a Koreai Köztársaságban gyártott és a Koreai Köztársaság belföldi piacán értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

a Koreai Köztársaságban gyártott és a Koreai Köztársaság belföldi piacán értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (61) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezért az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezért az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek.

2.3.   A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (62) | A panaszban benyújtott bizonyítékok alapján a Bizottság eredetileg az uniós gazdasági ágazat által benyújtott leírásnak megfelelően határozta meg a vizsgált terméket, és a kérdőívmintákban egyetlen termékkódot adott meg. |
| --- | --- |

(62)

A panaszban benyújtott bizonyítékok alapján a Bizottság eredetileg az uniós gazdasági ágazat által benyújtott leírásnak megfelelően határozta meg a vizsgált terméket, és a kérdőívmintákban egyetlen termékkódot adott meg.

| (63) | 2021. március 8-án az együttműködő exportáló gyártó, az LG Chem észrevételeket nyújtott be, amelyekben előadta, hogy a SAP nem tekinthető homogén terméknek, mivel a fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkben mutatkozó különbségek befolyásolják a vizsgált termék végfelhasználását és felcserélhetőségét, valamint gyártási folyamatait és a kapcsolódó előállítási költségeket és eladási árakat. Ugyanezeket az észrevételeket a felhasználók koalíciója is benyújtotta a termék végfelhasználására, felcserélhetőségére, gyártási folyamatára és értékesítési csatornáira vonatkozóan. Ezen állítások elemzése érdekében a Bizottság úgy határozott, hogy részletesebb termékkód alapján kér aktualizált információkat az exportáló gyártótól és az uniós gyártóktól, amint azt a 2.3.5. szakasz ismerteti. |
| --- | --- |

(63)

2021. március 8-án az együttműködő exportáló gyártó, az LG Chem észrevételeket nyújtott be, amelyekben előadta, hogy a SAP nem tekinthető homogén terméknek, mivel a fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkben mutatkozó különbségek befolyásolják a vizsgált termék végfelhasználását és felcserélhetőségét, valamint gyártási folyamatait és a kapcsolódó előállítási költségeket és eladási árakat. Ugyanezeket az észrevételeket a felhasználók koalíciója is benyújtotta a termék végfelhasználására, felcserélhetőségére, gyártási folyamatára és értékesítési csatornáira vonatkozóan. Ezen állítások elemzése érdekében a Bizottság úgy határozott, hogy részletesebb termékkód alapján kér aktualizált információkat az exportáló gyártótól és az uniós gyártóktól, amint azt a 2.3.5. szakasz ismerteti.

2.3.1.   A speciális termékek kizárására irányuló kérelem

A speciális termékek kizárására irányuló kérelem

| (64) | Először, az LG Chem kérte, hogy a Bizottság a vizsgálatból zárja ki az úgynevezett „speciális termékeket”, vagyis azokat a termékeket, amelyeket kifejezetten az ügyfelek szükségleteinek és igényeinek megfelelően alakítottak ki. Kifejtette, hogy e terméktípusok fizikai, műszaki és kémiai jellemzőik miatt más SAP-termékekkel nem cserélhetők fel. |
| --- | --- |

(64)

Először, az LG Chem kérte, hogy a Bizottság a vizsgálatból zárja ki az úgynevezett „speciális termékeket”, vagyis azokat a termékeket, amelyeket kifejezetten az ügyfelek szükségleteinek és igényeinek megfelelően alakítottak ki. Kifejtette, hogy e terméktípusok fizikai, műszaki és kémiai jellemzőik miatt más SAP-termékekkel nem cserélhetők fel.

| (65) | Hasonló állításokat fogalmazott meg az úgynevezett „közös fejlesztésű” szuperabszorbens polimer termékekre vonatkozóan is, vagyis azokra a termékekre nézve, amelyeket az LG Chem és egy adott vevő közösen fejlesztett ki annak érdekében, hogy azok megfeleljenek olyan követelményeknek, amelyek kizárólag az adott vevőre vonatkoznak. A „speciális” termékek esetében már leírt jellemzőkön kívül a „közös fejlesztésű” termékekre a forgalmazási csatornákban, a gyártási folyamatban és az előállítási költségekben megmutatkozó különbségek is jellemzők. Ezért az LG Chem kérte, hogy a „közös fejlesztésű” SAP-termékeket zárják ki a vizsgálat hatálya alól. |
| --- | --- |

(65)

Hasonló állításokat fogalmazott meg az úgynevezett „közös fejlesztésű” szuperabszorbens polimer termékekre vonatkozóan is, vagyis azokra a termékekre nézve, amelyeket az LG Chem és egy adott vevő közösen fejlesztett ki annak érdekében, hogy azok megfeleljenek olyan követelményeknek, amelyek kizárólag az adott vevőre vonatkoznak. A „speciális” termékek esetében már leírt jellemzőkön kívül a „közös fejlesztésű” termékekre a forgalmazási csatornákban, a gyártási folyamatban és az előállítási költségekben megmutatkozó különbségek is jellemzők. Ezért az LG Chem kérte, hogy a „közös fejlesztésű” SAP-termékeket zárják ki a vizsgálat hatálya alól.

| (66) | Az LG Chem továbbá azt is kérte, hogy az érintett termék köréből zárják ki a hosszú távú beszerzések és a globális allokációs szerződések konkrét értékesítési csatornáit, mivel azok nem versenyeznek az uniós piacon. |
| --- | --- |

(66)

Az LG Chem továbbá azt is kérte, hogy az érintett termék köréből zárják ki a hosszú távú beszerzések és a globális allokációs szerződések konkrét értékesítési csatornáit, mivel azok nem versenyeznek az uniós piacon.

| (67) | Az LG Chem azonban nem állította, hogy a speciális vagy közös fejlesztésű termékeket csak egyetlen szereplő állíthatná elő, vagy hogy a különböző szállítók ne versenyeznének egymással. A „speciális” és „közös fejlesztésű” termékeket speciális felhasználói kérésre uniós gyártók állítják elő a (64) és (65) preambulumbekezdésben leírtak szerint. Ezen túlmenően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy speciális SAP és a közös fejlesztésű SAP felhasználói is több forrásra támaszkodó – vagyis különböző szállítókat és különböző gyártási helyszíneket, ideértve az uniós beszállítókat is, bevonó – stratégiával dolgoznak az ellátás stabilitásának biztosítása érdekében. Ezenkívül az LG Chem nem kérte, hogy a termékkód szintjén a jellemzők egyikeként a speciális vagy a közös fejlesztésű termékek is szerepeljenek az előállítási költségek vagy az árak közötti állítólagos különbségek figyelembevétele érdekében. Ezenkívül a Bizottság nem talált bizonyítékot arra, hogy ilyen különbségek léteznének. |
| --- | --- |

(67)

Az LG Chem azonban nem állította, hogy a speciális vagy közös fejlesztésű termékeket csak egyetlen szereplő állíthatná elő, vagy hogy a különböző szállítók ne versenyeznének egymással. A „speciális” és „közös fejlesztésű” termékeket speciális felhasználói kérésre uniós gyártók állítják elő a (64) és (65) preambulumbekezdésben leírtak szerint. Ezen túlmenően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy speciális SAP és a közös fejlesztésű SAP felhasználói is több forrásra támaszkodó – vagyis különböző szállítókat és különböző gyártási helyszíneket, ideértve az uniós beszállítókat is, bevonó – stratégiával dolgoznak az ellátás stabilitásának biztosítása érdekében. Ezenkívül az LG Chem nem kérte, hogy a termékkód szintjén a jellemzők egyikeként a speciális vagy a közös fejlesztésű termékek is szerepeljenek az előállítási költségek vagy az árak közötti állítólagos különbségek figyelembevétele érdekében. Ezenkívül a Bizottság nem talált bizonyítékot arra, hogy ilyen különbségek léteznének.

| (68) | A Bizottság ezért elutasította a speciális termékek és a közös fejlesztésű termékek kizárására irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság ezért elutasította a speciális termékek és a közös fejlesztésű termékek kizárására irányuló kérelmet.

2.3.2.   A szagtalanító SAP-ra vonatkozó kizárási kérelem

A szagtalanító SAP-ra vonatkozó kizárási kérelem

| (69) | Másodszor, az LG Chem kérte, hogy a szagtalanító SAP-termékeket zárják ki a vizsgálat hatálya alól, mivel azok a műszaki és kémiai jellemzőik, a gyártási eljárás, a kapcsolódó költségek és a végfelhasználás tekintetében különböznek a többi SAP-terméktől. Az LG Chem kifejtette, hogy a szagtalanítási funkció eléréséhez egy bizonyos kémiai összetételű anyag felhasználásával további nyersanyagokat adnak a SAP-hoz, aminek következtében végső fogyasztók számára drágább lesz a termék. Az LG Chem ennek alapján állította, hogy a szagtalanító termékek nem cserélhetők fel más SAP-termékekkel. Az LG Chem azt is megjegyezte, hogy nagyon korlátozott volt a szagtalanító termékek behozatala, és ezért a szagtalanító termékek dél-koreai behozatala nem okozhatott kárt a szagtalanító SAP-ot előállító uniós gyártóknak. |
| --- | --- |

(69)

Másodszor, az LG Chem kérte, hogy a szagtalanító SAP-termékeket zárják ki a vizsgálat hatálya alól, mivel azok a műszaki és kémiai jellemzőik, a gyártási eljárás, a kapcsolódó költségek és a végfelhasználás tekintetében különböznek a többi SAP-terméktől. Az LG Chem kifejtette, hogy a szagtalanítási funkció eléréséhez egy bizonyos kémiai összetételű anyag felhasználásával további nyersanyagokat adnak a SAP-hoz, aminek következtében végső fogyasztók számára drágább lesz a termék. Az LG Chem ennek alapján állította, hogy a szagtalanító termékek nem cserélhetők fel más SAP-termékekkel. Az LG Chem azt is megjegyezte, hogy nagyon korlátozott volt a szagtalanító termékek behozatala, és ezért a szagtalanító termékek dél-koreai behozatala nem okozhatott kárt a szagtalanító SAP-ot előállító uniós gyártóknak.

| (70) | A Bizottság több, a SAP beszerzésére irányuló szerződést is ellenőrzött, amelyek árkülönbség nélkül tették lehetővé a vevő számára, hogy válasszon a szagtalanító SAP és a nem szagtalanító SAP között. Ez azt mutatja, hogy a SAP két kategóriája – műszaki és kémiai különbségei ellenére – közvetlen versenyben áll egymással. |
| --- | --- |

(70)

A Bizottság több, a SAP beszerzésére irányuló szerződést is ellenőrzött, amelyek árkülönbség nélkül tették lehetővé a vevő számára, hogy válasszon a szagtalanító SAP és a nem szagtalanító SAP között. Ez azt mutatja, hogy a SAP két kategóriája – műszaki és kémiai különbségei ellenére – közvetlen versenyben áll egymással.

| (71) | A Bizottság ezért elutasította a kizárás iránti kérelmet. Azonban – amint az a 2.3.5. szakasz ismerteti – a Bizottság a szagtalanító funkciót a termékkód szintjén az egyik jellemzőként szerepeltette annak érdekében, hogy figyelembe vehesse a szagtalanító anyagok hozzáadása miatt az árakban mutatkozó esetleges különbségeket. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság ezért elutasította a kizárás iránti kérelmet. Azonban – amint az a 2.3.5. szakasz ismerteti – a Bizottság a szagtalanító funkciót a termékkód szintjén az egyik jellemzőként szerepeltette annak érdekében, hogy figyelembe vehesse a szagtalanító anyagok hozzáadása miatt az árakban mutatkozó esetleges különbségeket.

2.3.3.   Az ökológiai SAP-ra vonatkozó kizárási kérelem

Az ökológiai SAP-ra vonatkozó kizárási kérelem

| (72) | Harmadszor, az LG Chem kérte, hogy a vizsgálat hatálya alól zárják ki az ökológiai SAP (az úgynevezett „bio-SAP”) termékeket, amelyek kémiailag különböznek a nem bio SAP-termékektől, mivel előállításuk során nyersolaj helyett biodízelt használnak nyersanyagként. Az LG Chem kifejtette továbbá, hogy a bio-SAP gyártási eljárása és járulékos költségei eltérnek a nem bio SAP-termékekéitől, ami oda vezet, hogy a végső fogyasztók magasabb árat kénytelenek fizetni. Az LG Chem ennek alapján állította, hogy a bio-SAP nem cserélhető fel más SAP-termékekkel. Az LG Chem azt is megjegyezte, hogy a dél-koreai gyártók nem szállítanak bio-SAP-termékeket az uniós piacra, tehát a dél-koreai bio-SAP behozatala nem okozhatott kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Az LG Chem a felek végső tájékoztatását követően megismételte ezeket az észrevételeket. |
| --- | --- |

(72)

Harmadszor, az LG Chem kérte, hogy a vizsgálat hatálya alól zárják ki az ökológiai SAP (az úgynevezett „bio-SAP”) termékeket, amelyek kémiailag különböznek a nem bio SAP-termékektől, mivel előállításuk során nyersolaj helyett biodízelt használnak nyersanyagként. Az LG Chem kifejtette továbbá, hogy a bio-SAP gyártási eljárása és járulékos költségei eltérnek a nem bio SAP-termékekéitől, ami oda vezet, hogy a végső fogyasztók magasabb árat kénytelenek fizetni. Az LG Chem ennek alapján állította, hogy a bio-SAP nem cserélhető fel más SAP-termékekkel. Az LG Chem azt is megjegyezte, hogy a dél-koreai gyártók nem szállítanak bio-SAP-termékeket az uniós piacra, tehát a dél-koreai bio-SAP behozatala nem okozhatott kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Az LG Chem a felek végső tájékoztatását követően megismételte ezeket az észrevételeket.

| (73) | A panasz a nem bio és a bio-SAP-ra egyaránt kiterjedt, tekintve, hogy az uniós gazdasági ágazat mindkettőt előállítja. Hozzá kell tenni, hogy a SAP-ot számos változatban állítják elő, amelyek alakjukat és jellemzőiket tekintve különbözők. Az LG Chem nem támasztotta alá kellőképpen, hogy a bio-SAP-nak külön piaca lenne, és ne állna versenyben a nyersolajból előállított SAP-pal. A Bizottság ezért elutasította a kizárás iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(73)

A panasz a nem bio és a bio-SAP-ra egyaránt kiterjedt, tekintve, hogy az uniós gazdasági ágazat mindkettőt előállítja. Hozzá kell tenni, hogy a SAP-ot számos változatban állítják elő, amelyek alakjukat és jellemzőiket tekintve különbözők. Az LG Chem nem támasztotta alá kellőképpen, hogy a bio-SAP-nak külön piaca lenne, és ne állna versenyben a nyersolajból előállított SAP-pal. A Bizottság ezért elutasította a kizárás iránti kérelmet.

2.3.4.   Az ipari SAP-ra vonatkozó kizárási kérelem

Az ipari SAP-ra vonatkozó kizárási kérelem

| (74) | Negyedszer, az LG Chem kérte, hogy az ipari SAP-termékeket zárják ki a vizsgálat hatálya alól, és előadta, hogy a nem higiéniai felhasználásra szánt SAP nem tekinthető higiéniai felhasználásra szánt SAP-pal egyenértékűnek. Kifejtette, hogy a két kategória fizikai, kémiai és műszaki jellemzőit tekintve különbözik, mivel az ipari felhasználásra szánt SAP-termékek részecskemérete jellemzően kisebb. Az LG Chem ennek alapján állította, hogy a higiéniai felhasználásra szánt SAP nem cserélhető fel az ipari felhasználásra szánt SAP-pal. Az LG Chem azt is megjegyezte, hogy az ipari SAP-termékek dél-koreai behozatala réspiacnak tekintendő, amely a SAP teljes uniós piacának körülbelül 1–3 %-át teszi ki, tehát nem okozhatott kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(74)

Negyedszer, az LG Chem kérte, hogy az ipari SAP-termékeket zárják ki a vizsgálat hatálya alól, és előadta, hogy a nem higiéniai felhasználásra szánt SAP nem tekinthető higiéniai felhasználásra szánt SAP-pal egyenértékűnek. Kifejtette, hogy a két kategória fizikai, kémiai és műszaki jellemzőit tekintve különbözik, mivel az ipari felhasználásra szánt SAP-termékek részecskemérete jellemzően kisebb. Az LG Chem ennek alapján állította, hogy a higiéniai felhasználásra szánt SAP nem cserélhető fel az ipari felhasználásra szánt SAP-pal. Az LG Chem azt is megjegyezte, hogy az ipari SAP-termékek dél-koreai behozatala réspiacnak tekintendő, amely a SAP teljes uniós piacának körülbelül 1–3 %-át teszi ki, tehát nem okozhatott kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

| (75) | A panasz mind a higiéniai, mind az ipari felhasználásra szánt SAP-ra vonatkozik, tekintve, hogy az uniós gazdasági ágazat mindkettőt gyártja. Bár a végfelhasználás eltérő, a gyártási folyamat, valamint az általános kémiai és műszaki jellemzők között nagy átfedések vannak. Az sem szükséges, hogy a vizsgálat tárgyát képező valamennyi terméktípus közvetlenül versenyben álljon egymással. Amint azt a 2.3.5. szakasz ismerteti, a Bizottság eleget tett annak a kérésnek, hogy különböztesse meg a higiéniai felhasználást az ipari felhasználástól úgy, hogy ezeket a kategóriákat megjeleníti a termékkódban. |
| --- | --- |

(75)

A panasz mind a higiéniai, mind az ipari felhasználásra szánt SAP-ra vonatkozik, tekintve, hogy az uniós gazdasági ágazat mindkettőt gyártja. Bár a végfelhasználás eltérő, a gyártási folyamat, valamint az általános kémiai és műszaki jellemzők között nagy átfedések vannak. Az sem szükséges, hogy a vizsgálat tárgyát képező valamennyi terméktípus közvetlenül versenyben álljon egymással. Amint azt a 2.3.5. szakasz ismerteti, a Bizottság eleget tett annak a kérésnek, hogy különböztesse meg a higiéniai felhasználást az ipari felhasználástól úgy, hogy ezeket a kategóriákat megjeleníti a termékkódban.

2.3.5.   Javaslatok a termékkód bontására

Javaslatok a termékkód bontására

| (76) | 2021. március 12-én az LG Chem észrevételeket nyújtott be, és megismételte az érintett termék nem homogén jellegére vonatkozó állításait, valamint kifogásolta a panaszos azon állítását, miszerint a SAP-ot inkább funkciói jellemzik, semmint kémiai szerkezete. Ezzel kapcsolatban az LG Chem hangsúlyozta, hogy egyetlen termékkód használata nem teszi lehetővé a különböző típusú SAP-termékeknek az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban álló méltányos összehasonlítását, és a termékkód bontását javasolta. A SAP-termékeket a gyártási folyamat során felhasznált nyersanyagok, az alak, az átlagos centrifugális retenciós kapacitás (a továbbiakban: CRC), az adalékanyagok és a további funkciók – ideértve a habosított termékeket, a csomósodásgátlást, az elszíneződésgátlást és a szagtalanítást – és a felhasználás alapján különböztette meg. |
| --- | --- |

(76)

2021. március 12-én az LG Chem észrevételeket nyújtott be, és megismételte az érintett termék nem homogén jellegére vonatkozó állításait, valamint kifogásolta a panaszos azon állítását, miszerint a SAP-ot inkább funkciói jellemzik, semmint kémiai szerkezete. Ezzel kapcsolatban az LG Chem hangsúlyozta, hogy egyetlen termékkód használata nem teszi lehetővé a különböző típusú SAP-termékeknek az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban álló méltányos összehasonlítását, és a termékkód bontását javasolta. A SAP-termékeket a gyártási folyamat során felhasznált nyersanyagok, az alak, az átlagos centrifugális retenciós kapacitás (a továbbiakban: CRC), az adalékanyagok és a további funkciók – ideértve a habosított termékeket, a csomósodásgátlást, az elszíneződésgátlást és a szagtalanítást – és a felhasználás alapján különböztette meg.

| (77) | 2021. március 19-én a mintában szereplő uniós gyártók, a BASF és a Nippon Shokubai Europe az LG Chem beadványára válaszul észrevételeket nyújtottak be. Előzetes észrevételként előadták, hogy az LG Chem termékkörrel kapcsolatos észrevételeinek benyújtására az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn túl került sor, ezért ezeket az észrevételeket figyelmen kívül kell hagyni és el kell utasítani. |
| --- | --- |

(77)

2021. március 19-én a mintában szereplő uniós gyártók, a BASF és a Nippon Shokubai Europe az LG Chem beadványára válaszul észrevételeket nyújtottak be. Előzetes észrevételként előadták, hogy az LG Chem termékkörrel kapcsolatos észrevételeinek benyújtására az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn túl került sor, ezért ezeket az észrevételeket figyelmen kívül kell hagyni és el kell utasítani.

| (78) | Az LG Chemnek a termékkód bontására vonatkozó, a (76) preambulumbekezdésben említett beadványával kapcsolatban az uniós gyártók előadták, hogy bár megállja a helyét az az állítás, hogy a SAP-ot számos különböző paraméter jellemzi, amelyek a vevők igényeitől és preferenciáitól függően változhatnak, a SAP-termékek megkülönböztetése során egyik paramétert sem tekintették relevánsabbnak a többinél. Az uniós gyártók különösen azt állították – és ezt bizonyítékokkal is alátámasztották –, hogy az alak, a CRC, az adalékanyagok és további funkciók tekintetében fennálló különbségek nem akadályozzák a termékek összehasonlíthatóságát, és nem vezetnek jelentős árkülönbségekhez. |
| --- | --- |

(78)

Az LG Chemnek a termékkód bontására vonatkozó, a (76) preambulumbekezdésben említett beadványával kapcsolatban az uniós gyártók előadták, hogy bár megállja a helyét az az állítás, hogy a SAP-ot számos különböző paraméter jellemzi, amelyek a vevők igényeitől és preferenciáitól függően változhatnak, a SAP-termékek megkülönböztetése során egyik paramétert sem tekintették relevánsabbnak a többinél. Az uniós gyártók különösen azt állították – és ezt bizonyítékokkal is alátámasztották –, hogy az alak, a CRC, az adalékanyagok és további funkciók tekintetében fennálló különbségek nem akadályozzák a termékek összehasonlíthatóságát, és nem vezetnek jelentős árkülönbségekhez.

| (79) | A SAP-termékek felhasználáson alapuló megkülönböztetését illetően az uniós gyártók egyetértettek abban, hogy a higiéniai felhasználásra szánt SAP-ot meg kell különböztetni a nem higiéniai felhasználásra szánt SAP-tól, mivel a végfelhasználásban megmutatkozó különbség árkülönbségekhez vezethet. Az uniós gazdasági ágazat azonban ellenezte az LG Chem által javasolt higiéniai piaci szegmensen belüli különbségtételt (csecsemőgondozási termékek, felnőttgondozási termékek és női higiéniai termékek), és azt állította, hogy a higiéniai felhasználásra szánt SAP-termékek összehasonlíthatók egymással. Ezen indokok alapján a BASF és a Nippon Shokubai Europe kifogásolta a termékkódnak az LG Chem által javasolt bontását, és előadta, hogy ha egyetlen termékkódot alkalmaznak, az nem akadályozza meg az LG Chemet abban, hogy az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése alapján kiigazítást kérjen. |
| --- | --- |

(79)

A SAP-termékek felhasználáson alapuló megkülönböztetését illetően az uniós gyártók egyetértettek abban, hogy a higiéniai felhasználásra szánt SAP-ot meg kell különböztetni a nem higiéniai felhasználásra szánt SAP-tól, mivel a végfelhasználásban megmutatkozó különbség árkülönbségekhez vezethet. Az uniós gazdasági ágazat azonban ellenezte az LG Chem által javasolt higiéniai piaci szegmensen belüli különbségtételt (csecsemőgondozási termékek, felnőttgondozási termékek és női higiéniai termékek), és azt állította, hogy a higiéniai felhasználásra szánt SAP-termékek összehasonlíthatók egymással. Ezen indokok alapján a BASF és a Nippon Shokubai Europe kifogásolta a termékkódnak az LG Chem által javasolt bontását, és előadta, hogy ha egyetlen termékkódot alkalmaznak, az nem akadályozza meg az LG Chemet abban, hogy az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése alapján kiigazítást kérjen.

| (80) | Összefoglalásként elmondható, hogy az uniós gyártók ellenezték az LG Chem által benyújtott, a 2.3.1. szakaszban ismertetett termékkizárás iránti kérelmet, és előadták, hogy az LG Chem nem bizonyította azt, hogy jelentős különbségek lennének az egyéb SAP-termékek és azon SAP-termékek között, amelyek esetében a műszaki és fizikai jellemzőkre, a felhasználásra, a fogyasztói felfogásra vagy felcserélhetőségre hivatkozva a kizárást kérte. |
| --- | --- |

(80)

Összefoglalásként elmondható, hogy az uniós gyártók ellenezték az LG Chem által benyújtott, a 2.3.1. szakaszban ismertetett termékkizárás iránti kérelmet, és előadták, hogy az LG Chem nem bizonyította azt, hogy jelentős különbségek lennének az egyéb SAP-termékek és azon SAP-termékek között, amelyek esetében a műszaki és fizikai jellemzőkre, a felhasználásra, a fogyasztói felfogásra vagy felcserélhetőségre hivatkozva a kizárást kérte.

| (81) | A differenciált termékkód iránti kérelem nyomán a Bizottság úgy határozott, hogy további adatokat gyűjt a kérelem elemzéséhez. |
| --- | --- |

(81)

A differenciált termékkód iránti kérelem nyomán a Bizottság úgy határozott, hogy további adatokat gyűjt a kérelem elemzéséhez.

| (82) | A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a Bizottság 2021. április 9-én feljegyzést fűzött az aktához, amelyben felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsanak be adatokat és észrevételeket egy olyan új termékkód-bontással kapcsolatban, amely figyelembe veszi a SAP-termékek között a gyártási folyamat során felhasznált nyersanyagok, a forma, a centrifugális retenciós kapacitás, a habosított és nem habosított termékek, a csomósodásgátlás, az elszíneződésgátlás, a szagtalanítás és a felhasználás terén megmutatkozó különbségeket. |
| --- | --- |

(82)

A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a Bizottság 2021. április 9-én feljegyzést fűzött az aktához, amelyben felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsanak be adatokat és észrevételeket egy olyan új termékkód-bontással kapcsolatban, amely figyelembe veszi a SAP-termékek között a gyártási folyamat során felhasznált nyersanyagok, a forma, a centrifugális retenciós kapacitás, a habosított és nem habosított termékek, a csomósodásgátlás, az elszíneződésgátlás, a szagtalanítás és a felhasználás terén megmutatkozó különbségeket.

| (83) | A mintában szereplő uniós gyártók, a BASF és a Nippon Shokubai Europe, valamint az Evonik uniós gyártó megismételték a termékkód bontását kifogásoló állításaikat, előadva, e bontás önkényes és szelektív lenne, és kizárólag az LG Chem vizsgálathoz fűződő egyéni érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(83)

A mintában szereplő uniós gyártók, a BASF és a Nippon Shokubai Europe, valamint az Evonik uniós gyártó megismételték a termékkód bontását kifogásoló állításaikat, előadva, e bontás önkényes és szelektív lenne, és kizárólag az LG Chem vizsgálathoz fűződő egyéni érdekét szolgálná.

| (84) | Ugyanakkor két felhasználó – a FATER és a P&G – üdvözölte a termékkód új bontásának bevezetésére vonatkozó döntést. Mindkét felhasználó kérte egy további megkülönböztető kritérium bevezetését: ez a kritérium a „T20 – Dinamikus abszorpciós sebesség” (másodpercben), vagyis az a sebesség, amellyel a SAP nyomás alatt felszívja a folyadékokat. Beadványaikban a két felhasználó kifejtette, hogy a T20 módszert az elmúlt évtizedben a P&G fejlesztette ki, majd jelentős mértékben javította, és jelenleg mind a P&G, mind a FATER alkalmazza a 8. generációs SAP-termékekben, amelyek 2022-ben valószínűsíthetően 9. generációs SAP-termékekké alakulnak. Ezért e kritérium bevezetését a két felhasználó alapvető fontosságúnak tartotta annak érdekében, hogy a termékeknek és az áraknak az egyéb SAP-termékekkel való összehasonlíthatósága a lehető legnagyobb mértékű legyen. |
| --- | --- |

(84)

Ugyanakkor két felhasználó – a FATER és a P&G – üdvözölte a termékkód új bontásának bevezetésére vonatkozó döntést. Mindkét felhasználó kérte egy további megkülönböztető kritérium bevezetését: ez a kritérium a „T20 – Dinamikus abszorpciós sebesség” (másodpercben), vagyis az a sebesség, amellyel a SAP nyomás alatt felszívja a folyadékokat. Beadványaikban a két felhasználó kifejtette, hogy a T20 módszert az elmúlt évtizedben a P&G fejlesztette ki, majd jelentős mértékben javította, és jelenleg mind a P&G, mind a FATER alkalmazza a 8. generációs SAP-termékekben, amelyek 2022-ben valószínűsíthetően 9. generációs SAP-termékekké alakulnak. Ezért e kritérium bevezetését a két felhasználó alapvető fontosságúnak tartotta annak érdekében, hogy a termékeknek és az áraknak az egyéb SAP-termékekkel való összehasonlíthatósága a lehető legnagyobb mértékű legyen.

| (85) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az abszorpciós sebesség általános jellemző, amely minden SAP esetében különbözik. Azonban a SAP minden fajtájának megkülönböztetése megakadályozná az árak összehasonlítását. A Bizottság ezért elutasította az e kritériumnak az elemzésbe való felvételére irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az abszorpciós sebesség általános jellemző, amely minden SAP esetében különbözik. Azonban a SAP minden fajtájának megkülönböztetése megakadályozná az árak összehasonlítását. A Bizottság ezért elutasította az e kritériumnak az elemzésbe való felvételére irányuló kérelmet.

| (86) | A Bizottság 2021. április 22-én az érdekelt felekhez beérkezett valamennyi észrevétel figyelembevételével és a hozzáférhető bizonyítékok alapján úgy határozott, hogy módosítja a 2021. április 9-i feljegyzésben javasolt termékkódbontást. A végleges termékkódbontás a SAP-termékek között a gyártási folyamat során felhasznált nyersanyagok, a forma, a centrifugális retenciós kapacitás, a szagtalanítás és a felhasználás tekintetében fennálló különbségeket vette figyelembe, azaz figyelmen kívül hagyta a habosított és nem habosított termékekhez, a csomósodásgátláshoz és az elszíneződésgátláshoz kapcsolódó különbségeket. A Bizottság felkérte a mintába felvett uniós gyártókat és az exportáló gyártót, hogy a végleges termékkódbontás alkalmazásával nyújtsák be újra a kérdőívre adott válaszok termékkód-alapú részeit. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság 2021. április 22-én az érdekelt felekhez beérkezett valamennyi észrevétel figyelembevételével és a hozzáférhető bizonyítékok alapján úgy határozott, hogy módosítja a 2021. április 9-i feljegyzésben javasolt termékkódbontást. A végleges termékkódbontás a SAP-termékek között a gyártási folyamat során felhasznált nyersanyagok, a forma, a centrifugális retenciós kapacitás, a szagtalanítás és a felhasználás tekintetében fennálló különbségeket vette figyelembe, azaz figyelmen kívül hagyta a habosított és nem habosított termékekhez, a csomósodásgátláshoz és az elszíneződésgátláshoz kapcsolódó különbségeket. A Bizottság felkérte a mintába felvett uniós gyártókat és az exportáló gyártót, hogy a végleges termékkódbontás alkalmazásával nyújtsák be újra a kérdőívre adott válaszok termékkód-alapú részeit.

| (87) | A végleges termékkódbontásról szóló határozatot követően az LG Chem 2021. május 27-én előadta, hogy az érdekelt feleknek a végleges termékkódbontás módosítását indokoló észrevételeit nem adták hozzá megfelelő időben a vizsgálat nem bizalmas jellegű aktájához, megsértve ezzel az alaprendelet 6. cikkének (7) bekezdését. |
| --- | --- |

(87)

A végleges termékkódbontásról szóló határozatot követően az LG Chem 2021. május 27-én előadta, hogy az érdekelt feleknek a végleges termékkódbontás módosítását indokoló észrevételeit nem adták hozzá megfelelő időben a vizsgálat nem bizalmas jellegű aktájához, megsértve ezzel az alaprendelet 6. cikkének (7) bekezdését.

| (88) | A Bizottság az LG Chem számára meghosszabbította az ezen észrevételekkel kapcsolatos észrevételek benyújtására vonatkozó határidőt. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság az LG Chem számára meghosszabbította az ezen észrevételekkel kapcsolatos észrevételek benyújtására vonatkozó határidőt.

| (89) | Az LG Chem továbbá azzal érvelt, hogy a részletes termékkódra válaszul más felektől kapott adatok nem teszik lehetővé a bizalmasan benyújtott információk észszerű megértését. |
| --- | --- |

(89)

Az LG Chem továbbá azzal érvelt, hogy a részletes termékkódra válaszul más felektől kapott adatok nem teszik lehetővé a bizalmasan benyújtott információk észszerű megértését.

| (90) | Az LG Chem által említett adatokat a Bizottság rendkívül bizalmasnak tekintette, mivel a versenytársak azon adatok felhasználása révén megismerhették volna az uniós gazdasági ágazat üzleti stratégiáit. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a nyilvánosságra hozható összefoglalók reprezentatívak a bizalmasan szolgáltatott adatokra nézve, és lehetővé tette más érdekelt felek számára, hogy megfelelően gyakorolják védelemhez való jogukat. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(90)

Az LG Chem által említett adatokat a Bizottság rendkívül bizalmasnak tekintette, mivel a versenytársak azon adatok felhasználása révén megismerhették volna az uniós gazdasági ágazat üzleti stratégiáit. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a nyilvánosságra hozható összefoglalók reprezentatívak a bizalmasan szolgáltatott adatokra nézve, és lehetővé tette más érdekelt felek számára, hogy megfelelően gyakorolják védelemhez való jogukat. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

2.3.6.   Termékkizárás iránti kérelem 8. és 9. generációs SAP esetében

Termékkizárás iránti kérelem 8. és 9. generációs SAP esetében

| (91) | A végleges termékkódbontás nyilvánosságra hozatalát követően két felhasználó – a FATER és a P&G – kérte az úgynevezett „8. és 9. generációs SAP” terméktípusok kizárását, mivel olyan konkrét fizikai, műszaki és kémiai jellemzőik vannak, amelyek nem teszik lehetővé a más SAP-terméktípusokkal való helyettesíthetőséget. A fenti (84) preambulumbekezdésben leírtak szerint e felhasználók ezen belül azt állították, hogy a T20 módszerrel megkülönböztethetők a „8. és 9. generációs SAP” terméktípusok az uniós piacon forgalmazott összes többi SAP-terméktől. |
| --- | --- |

(91)

A végleges termékkódbontás nyilvánosságra hozatalát követően két felhasználó – a FATER és a P&G – kérte az úgynevezett „8. és 9. generációs SAP” terméktípusok kizárását, mivel olyan konkrét fizikai, műszaki és kémiai jellemzőik vannak, amelyek nem teszik lehetővé a más SAP-terméktípusokkal való helyettesíthetőséget. A fenti (84) preambulumbekezdésben leírtak szerint e felhasználók ezen belül azt állították, hogy a T20 módszerrel megkülönböztethetők a „8. és 9. generációs SAP” terméktípusok az uniós piacon forgalmazott összes többi SAP-terméktől.

| (92) | A Bizottság megvizsgálta az állításokat, és arra a következtetésre jutott, hogy valamennyi SAP-termékre bizonyos mértékig eltérő műszaki vagy kémiai leírások érvényesek. Végső soron azonban végfelhasználásuk azonos, valamint felcserélhetők, és továbbra is az érintett termék az (58) preambulumbekezdésben említett meghatározása alá tartoznak. A leírások esetleges kisebb eltéréseit a termékkód szintjén megadott kiegészítő információk veszik figyelembe. Tehát a „8. és 9. generációs SAP” esetében alkalmazott T20 módszer nem indokolta azt, hogy e termékeket zárják ki a vizsgálat termékköréből. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(92)

A Bizottság megvizsgálta az állításokat, és arra a következtetésre jutott, hogy valamennyi SAP-termékre bizonyos mértékig eltérő műszaki vagy kémiai leírások érvényesek. Végső soron azonban végfelhasználásuk azonos, valamint felcserélhetők, és továbbra is az érintett termék az (58) preambulumbekezdésben említett meghatározása alá tartoznak. A leírások esetleges kisebb eltéréseit a termékkód szintjén megadott kiegészítő információk veszik figyelembe. Tehát a „8. és 9. generációs SAP” esetében alkalmazott T20 módszer nem indokolta azt, hogy e termékeket zárják ki a vizsgálat termékköréből. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

| (93) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a P&G és a Fater azt állította, hogy a Bizottság pontatlanul „általános jellemzőként” tüntette fel a abszorpciós sebességet, amely minden SAP-termékben különbözik. Észrevételezték, hogy ennek következtében a végleges termékkód szerinti bontásban használt öt mutató ugyanúgy „általános jellemzőknek” tekinthető, amelyek valamennyi SAP-termékben különböznek. A P&G és a Fater ezért azt állította, hogy a T20 szintnek a termékkód szerinti bontásban küszöbértékként való alkalmazása lehetővé tette volna a Bizottság számára, hogy pontosabb termékkód-elemzést végezzen. |
| --- | --- |

(93)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a P&G és a Fater azt állította, hogy a Bizottság pontatlanul „általános jellemzőként” tüntette fel a abszorpciós sebességet, amely minden SAP-termékben különbözik. Észrevételezték, hogy ennek következtében a végleges termékkód szerinti bontásban használt öt mutató ugyanúgy „általános jellemzőknek” tekinthető, amelyek valamennyi SAP-termékben különböznek. A P&G és a Fater ezért azt állította, hogy a T20 szintnek a termékkód szerinti bontásban küszöbértékként való alkalmazása lehetővé tette volna a Bizottság számára, hogy pontosabb termékkód-elemzést végezzen.

| (94) | Azt állították továbbá, hogy a Bizottság nem támasztotta alá azokat az okokat, amelyek miatt „a »SAP Generation 8 & 9« során alkalmazott T20 módszer nem indokolja a termékkörből való kizárásukat”. Azzal is érveltek, hogy a Bizottság nem foglalkozott a T20 módszert jellemző további tényezőkkel, például a gyártási folyamattal és a fogyasztói megítéléssel, valamint a fizikai, műszaki és kémiai jellemzők tekintetében fennálló különbségeivel, amikor arra a következtetésre jutott, hogy valamennyi SAP-termék „azonos végfelhasználású és felcserélhető”, és hogy „a termékkód szintjén rendelkezésre álló kiegészítő információk figyelembe veszik a specifikációk bármely kisebb eltérését”. |
| --- | --- |

(94)

Azt állították továbbá, hogy a Bizottság nem támasztotta alá azokat az okokat, amelyek miatt „a »SAP Generation 8 & 9« során alkalmazott T20 módszer nem indokolja a termékkörből való kizárásukat”. Azzal is érveltek, hogy a Bizottság nem foglalkozott a T20 módszert jellemző további tényezőkkel, például a gyártási folyamattal és a fogyasztói megítéléssel, valamint a fizikai, műszaki és kémiai jellemzők tekintetében fennálló különbségeivel, amikor arra a következtetésre jutott, hogy valamennyi SAP-termék „azonos végfelhasználású és felcserélhető”, és hogy „a termékkód szintjén rendelkezésre álló kiegészítő információk figyelembe veszik a specifikációk bármely kisebb eltérését”.

| (95) | A P&G és a Fater azt is állította, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta az annak alátámasztására benyújtott bizonyítékokat, hogy a SAP Generation 8&9 gyártási folyamata alapvetően eltér a SAP más típusainak gyártási eljárásától. |
| --- | --- |

(95)

A P&G és a Fater azt is állította, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta az annak alátámasztására benyújtott bizonyítékokat, hogy a SAP Generation 8&9 gyártási folyamata alapvetően eltér a SAP más típusainak gyártási eljárásától.

| (96) | Végezetül a P&G és a Fater azt állította, hogy a SAP Generation 8&9 termékeknek a vizsgálat hatálya alól való kizárása az Unió érdekét szolgálná, mivel elkerülhető lenne a P&G és a Fater pelenkák kiskereskedelmi árára gyakorolt káros hatás, miközben lehetővé tenné a más SAP-termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések fenntartását. |
| --- | --- |

(96)

Végezetül a P&G és a Fater azt állította, hogy a SAP Generation 8&9 termékeknek a vizsgálat hatálya alól való kizárása az Unió érdekét szolgálná, mivel elkerülhető lenne a P&G és a Fater pelenkák kiskereskedelmi árára gyakorolt káros hatás, miközben lehetővé tenné a más SAP-termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések fenntartását.

| (97) | Amint azt az érdekelt felek tudomására hozták, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a technikai különbségek önmagukban nem indokolják a kizárást (lásd a (92) preambulumbekezdést). A P&G és a Fater nem vitatta, hogy az ilyen típusú SAP előállítása ugyanazokon a nyersanyagokon alapul, mint a többi SAP, és hogy a csecsemő- és felnőtthigiéniai termékekben való felhasználás versenyez az azonos típusú termékekben használt más SAP-okkal. Ezenkívül önmagában az a tény, hogy egyes felhasználók termelésüket egy sajátos jellemzőkkel rendelkező SAP-hoz igazították, nem indokolja a kizárást. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, hogy értékelésében nem foglalkozott semmilyen tényezővel. Az uniós érdekkel részletesebben a 6. szakasz foglalkozik. |
| --- | --- |

(97)

Amint azt az érdekelt felek tudomására hozták, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a technikai különbségek önmagukban nem indokolják a kizárást (lásd a (92) preambulumbekezdést). A P&G és a Fater nem vitatta, hogy az ilyen típusú SAP előállítása ugyanazokon a nyersanyagokon alapul, mint a többi SAP, és hogy a csecsemő- és felnőtthigiéniai termékekben való felhasználás versenyez az azonos típusú termékekben használt más SAP-okkal. Ezenkívül önmagában az a tény, hogy egyes felhasználók termelésüket egy sajátos jellemzőkkel rendelkező SAP-hoz igazították, nem indokolja a kizárást. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, hogy értékelésében nem foglalkozott semmilyen tényezővel. Az uniós érdekkel részletesebben a 6. szakasz foglalkozik.

2.3.7.   Kimberly-Clark termékkizárás iránti kérelme

Kimberly-Clark termékkizárás iránti kérelme

| (98) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő beadványában a Kimberly-Clark arra kérte a Bizottságot, hogy a gyártási folyamatában használt SAP-típust zárja ki a termékkörből. |
| --- | --- |

(98)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő beadványában a Kimberly-Clark arra kérte a Bizottságot, hogy a gyártási folyamatában használt SAP-típust zárja ki a termékkörből.

| (99) | A Bizottság megjegyezte, hogy a Kimberly-Clark nem terjesztett elő bizonyítékot a különböző műszaki jellemzőkre vonatkozó állításának alátámasztására. Azt sem vitatta, hogy sajátos típusú SAP-ja ugyanazokon a nyersanyagokon alapul, mint a többi SAP és hogy versenyben áll az azonos típusú termékekben használt más SAP-okkal. Ezenkívül, mivel a kizárás iránti kérelmet az eljárás nagyon késői szakaszában nyújtották be, a Bizottságnak nem állt módjában ellenőrizni azokat az állításokat, amelyek szerint egyes gyártók nem tudnának ilyen típusú SAP-ot előállítani. A Bizottság ezért elutasította a kizárás iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság megjegyezte, hogy a Kimberly-Clark nem terjesztett elő bizonyítékot a különböző műszaki jellemzőkre vonatkozó állításának alátámasztására. Azt sem vitatta, hogy sajátos típusú SAP-ja ugyanazokon a nyersanyagokon alapul, mint a többi SAP és hogy versenyben áll az azonos típusú termékekben használt más SAP-okkal. Ezenkívül, mivel a kizárás iránti kérelmet az eljárás nagyon késői szakaszában nyújtották be, a Bizottságnak nem állt módjában ellenőrizni azokat az állításokat, amelyek szerint egyes gyártók nem tudnának ilyen típusú SAP-ot előállítani. A Bizottság ezért elutasította a kizárás iránti kérelmet.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (100) | A Bizottság a Koreai Köztársaságban működő exportáló gyártók esetében nem alkalmazott mintavételt. Az LG Chem volt az érintett termék egyetlen olyan együttműködő exportáló gyártója, amely a Koreai Köztársaságban működik. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság a Koreai Köztársaságban működő exportáló gyártók esetében nem alkalmazott mintavételt. Az LG Chem volt az érintett termék egyetlen olyan együttműködő exportáló gyártója, amely a Koreai Köztársaságban működik.

| (101) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az LG Chem esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék belföldi piaci független vevők részére végzett belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése az LG Chem esetében reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(101)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az LG Chem esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék belföldi piaci független vevők részére végzett belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése az LG Chem esetében reprezentatív volt.

| (102) | A Bizottság ezt követően azonosította az LG Chem által belföldön értékesített azon terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítések esetében azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság ezt követően azonosította az LG Chem által belföldön értékesített azon terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítések esetében azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal.

| (103) | A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípusok mindegyike tekintetében megvizsgálta, hogy az LG Chem hazai piacon bonyolított belföldi értékesítése reprezentatív-e. Egy terméktípus belföldi értékesítései akkor reprezentatívak, ha a terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére végrehajtott belföldi értékesítéseinek teljes volumene eléri az azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes Unióba irányuló exportértékesítés teljes volumenének legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípusok mindegyike tekintetében megvizsgálta, hogy az LG Chem hazai piacon bonyolított belföldi értékesítése reprezentatív-e. Egy terméktípus belföldi értékesítései akkor reprezentatívak, ha a terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére végrehajtott belföldi értékesítéseinek teljes volumene eléri az azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes Unióba irányuló exportértékesítés teljes volumenének legalább 5 %-át.

| (104) | A Bizottság megállapította, hogy négy terméktípust az LG Chem nem értékesített belföldi piacán. E terméktípusok esetében a rendes értéket a (111) és (112) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint számította ki. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság megállapította, hogy négy terméktípust az LG Chem nem értékesített belföldi piacán. E terméktípusok esetében a rendes értéket a (111) és (112) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint számította ki.

| (105) | Egy terméktípust az LG Chem Unióba irányuló teljes exportértékesítése volumenének 4,3 %-át kitevő mennyiségben értékesítettek, ami csak kissé marad el az 5 %-os küszöbértéktől. Mivel eladási ára összhangban volt a belföldi piacon értékesített összehasonlítható modellek áraival, a Bizottság azt az érintett piacra nézve reprezentatívnak tekintette. |
| --- | --- |

(105)

Egy terméktípust az LG Chem Unióba irányuló teljes exportértékesítése volumenének 4,3 %-át kitevő mennyiségben értékesítettek, ami csak kissé marad el az 5 %-os küszöbértéktől. Mivel eladási ára összhangban volt a belföldi piacon értékesített összehasonlítható modellek áraival, a Bizottság azt az érintett piacra nézve reprezentatívnak tekintette.

| (106) | A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a belföldi piacon, független vevők részére végrehajtott nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a belföldi piacon, független vevők részére végrehajtott nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

| (107) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  (a) | a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(107)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

(a)

a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

| (b) | e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a gyártási egységköltséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

(b)

e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a gyártási egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

| (108) | Ebben az esetben a rendes érték a terméktípusnak a vizsgálati időszak alatt megvalósított összes belföldi értékesítése során alkalmazott árak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(108)

Ebben az esetben a rendes érték a terméktípusnak a vizsgálati időszak alatt megvalósított összes belföldi értékesítése során alkalmazott árak súlyozott átlaga.

| (109) | A rendes érték a terméktípusnak a vizsgálati időszak alatti nyereséges belföldi értékesítéseihez tartozó tényleges belföldi árral egyezik meg, amennyiben:






  (a) | a terméktípus nyereségesen értékesített volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át teszi ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(109)

A rendes érték a terméktípusnak a vizsgálati időszak alatti nyereséges belföldi értékesítéseihez tartozó tényleges belföldi árral egyezik meg, amennyiben:

(a)

a terméktípus nyereségesen értékesített volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át teszi ki; vagy

| (b) | e terméktípus súlyozott átlagára nem éri el a termelési egységköltséget. |
| --- | --- |

(b)

e terméktípus súlyozott átlagára nem éri el a termelési egységköltséget.

| (110) | A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokhoz hasonló vagy azzal összehasonlítható terméktípusok teljes belföldi értékesítésének 80 %-a (9) nyereséges volt, és a súlyozott átlagos eladási ár magasabb volt, mint az előállítási költség. Ennek megfelelően e terméktípusok esetében a rendes érték számítása a vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítés során alkalmazott árak súlyozott átlagaként történt. |
| --- | --- |

(110)

A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokhoz hasonló vagy azzal összehasonlítható terméktípusok teljes belföldi értékesítésének 80 %-a (9) nyereséges volt, és a súlyozott átlagos eladási ár magasabb volt, mint az előállítási költség. Ennek megfelelően e terméktípusok esetében a rendes érték számítása a vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítés során alkalmazott árak súlyozott átlagaként történt.

9

| (111) | A hasonló termék azon terméktípusai esetében, amelyek értékesítésére nem került sor reprezentatív mennyiségben a belföldi piacon, a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján állapította meg a rendes értéket. |
| --- | --- |

(111)

A hasonló termék azon terméktípusai esetében, amelyek értékesítésére nem került sor reprezentatív mennyiségben a belföldi piacon, a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján állapította meg a rendes értéket.

| (112) | A belföldi piacon egyáltalán nem értékesített négy terméktípus mindegyike esetében az SGA-költségek súlyozott átlaga és a nyereség hozzáadása a szokásos kereskedelmi forgalom keretében a belföldi piacon bonyolított összes ügylet alapján történt. |
| --- | --- |

(112)

A belföldi piacon egyáltalán nem értékesített négy terméktípus mindegyike esetében az SGA-költségek súlyozott átlaga és a nyereség hozzáadása a szokásos kereskedelmi forgalom keretében a belföldi piacon bonyolított összes ügylet alapján történt.

3.2.   Exportár

Exportár

| (113) | Az LG Chem közvetlenül független vevőknek, vagy közvetve az LG Chem Europe-on, vagyis a vele kapcsolt viszonyban álló uniós importőrön keresztül exportált az Unióba. |
| --- | --- |

(113)

Az LG Chem közvetlenül független vevőknek, vagy közvetve az LG Chem Europe-on, vagyis a vele kapcsolt viszonyban álló uniós importőrön keresztül exportált az Unióba.

| (114) | Az érintett termék közvetlenül független uniós vevőknek történő értékesítése esetén az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(114)

Az érintett termék közvetlenül független uniós vevőknek történő értékesítése esetén az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

| (115) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben az LG Chem vitatta a Bizottság által az Unióba irányuló közvetlen értékesítései hitelköltségének figyelembevételével a 3 hónapos koreai kamatláb alkalmazásával és a vállalat számláinak pénzneme (KRW) alapján végzett kiigazítást. Véleménye szerint a Bizottságnak az LG Chem által a kérdőívre adott válaszában alkalmazott és a számla pénznemén (EUR) alapuló LIBOR rátát kellett volna használnia. |
| --- | --- |

(115)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben az LG Chem vitatta a Bizottság által az Unióba irányuló közvetlen értékesítései hitelköltségének figyelembevételével a 3 hónapos koreai kamatláb alkalmazásával és a vállalat számláinak pénzneme (KRW) alapján végzett kiigazítást. Véleménye szerint a Bizottságnak az LG Chem által a kérdőívre adott válaszában alkalmazott és a számla pénznemén (EUR) alapuló LIBOR rátát kellett volna használnia.

| (116) | Az LG Chem azzal érvelt, hogy a juttatásnak az értékesítés időpontjában megállapított fizetési feltételeken alapuló költséget kell tükröznie. Véleménye szerint a megállapodás szerinti fizetési feltételek azok a pénznemek, amelyekben a számlákat denominálták, ezért a Bizottságnak a LIBOR rövid lejáratú EUR-kamatlábait kellett volna alkalmaznia. |
| --- | --- |

(116)

Az LG Chem azzal érvelt, hogy a juttatásnak az értékesítés időpontjában megállapított fizetési feltételeken alapuló költséget kell tükröznie. Véleménye szerint a megállapodás szerinti fizetési feltételek azok a pénznemek, amelyekben a számlákat denominálták, ezért a Bizottságnak a LIBOR rövid lejáratú EUR-kamatlábait kellett volna alkalmaznia.

| (117) | A Bizottság nem értett egyet ezzel a véleménnyel. Amint azt a kérdőívben is kifejtettük, „a jóváírás annak az időnek a költségére vonatkozik, amikor a vevőnek meg kell fizetnie az árut, azaz a fizetési feltételekben állapodott meg”. Ezért a megállapodás feltételei azok a napok, amikor a vevő megkapja a számla kifizetését. Ami a kamatlábat illeti, annak tükröznie kell azt a költséget, amelyet a vállalat a számlával megegyező összegű, saját rövid távú hitelfelvételért fizetett volna. Ezért a kamatlábnak a KRW-n kell alapulnia, amely a vállalat funkcionális pénzneme. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság nem értett egyet ezzel a véleménnyel. Amint azt a kérdőívben is kifejtettük, „a jóváírás annak az időnek a költségére vonatkozik, amikor a vevőnek meg kell fizetnie az árut, azaz a fizetési feltételekben állapodott meg”. Ezért a megállapodás feltételei azok a napok, amikor a vevő megkapja a számla kifizetését. Ami a kamatlábat illeti, annak tükröznie kell azt a költséget, amelyet a vállalat a számlával megegyező összegű, saját rövid távú hitelfelvételért fizetett volna. Ezért a kamatlábnak a KRW-n kell alapulnia, amely a vállalat funkcionális pénzneme.

a jóváírás annak az időnek a költségére vonatkozik, amikor a vevőnek meg kell fizetnie az árut, azaz a fizetési feltételekben állapodott meg”.

| (118) | Az LG Chem Europe-on keresztül történő értékesítések esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően az importált termék független uniós vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján határozták meg. Ebben az esetben a Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség – ezen belül az SGA-költségek – valamint a felhalmozódó nyereség alapján kiigazította. |
| --- | --- |

(118)

Az LG Chem Europe-on keresztül történő értékesítések esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően az importált termék független uniós vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján határozták meg. Ebben az esetben a Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség – ezen belül az SGA-költségek – valamint a felhalmozódó nyereség alapján kiigazította.

| (119) | Az alkalmazott haszonkulcsot illetően az LG Chem Europe előadta, hogy saját haszonkulcsát kellene alkalmazni, mivel véleménye szerint az pontos és észszerű. |
| --- | --- |

(119)

Az alkalmazott haszonkulcsot illetően az LG Chem Europe előadta, hogy saját haszonkulcsát kellene alkalmazni, mivel véleménye szerint az pontos és észszerű.

| (120) | Megállapítást nyert azonban, hogy a felosztási módszert teljes mértékben befolyásolta a két vállalat közötti társulás, mivel azt közvetlenül az LG Chem osztotta ki. A transzferár tehát nem volt olyan ár, amelyet egy független importőrrel folytatott tárgyalás során állapítottak volna meg. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az LG Chem Europe haszonkulcsa nem volt észszerű. A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban úgy ítélte meg, hogy megfelelő lépés a transzferárból származó tényleges nyereségtől független észszerű haszonkulcsot alkalmazni annak érdekében, hogy a transzferár esetleges torzító hatásait ki lehessen küszöbölni, összhangban az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlatával. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(120)

Megállapítást nyert azonban, hogy a felosztási módszert teljes mértékben befolyásolta a két vállalat közötti társulás, mivel azt közvetlenül az LG Chem osztotta ki. A transzferár tehát nem volt olyan ár, amelyet egy független importőrrel folytatott tárgyalás során állapítottak volna meg. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az LG Chem Europe haszonkulcsa nem volt észszerű. A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban úgy ítélte meg, hogy megfelelő lépés a transzferárból származó tényleges nyereségtől független észszerű haszonkulcsot alkalmazni annak érdekében, hogy a transzferár esetleges torzító hatásait ki lehessen küszöbölni, összhangban az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlatával. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (121) | Együttműködő független importőr hiányában a Bizottság úgy döntött, hogy egy hasonló ágazat által gyártott és hasonló körülmények között importált másik vegyipari terméket érintő korábbi eljárásban alkalmazott haszonkulcsot alkalmaz, nevezetesen a polivinil-alkoholokra (PVA) vonatkozó vizsgálatban megállapított 6,89 %-os haszonkulcsot (10). A Bizottság álláspontja szerint a haszonkulcs a legobjektívebb rendelkezésre álló alap arra a célra, hogy megfelelő becslést lehessen végezni a szokásos piaci feltételek szerint kialakított exportár tekintetében. |
| --- | --- |

(121)

Együttműködő független importőr hiányában a Bizottság úgy döntött, hogy egy hasonló ágazat által gyártott és hasonló körülmények között importált másik vegyipari terméket érintő korábbi eljárásban alkalmazott haszonkulcsot alkalmaz, nevezetesen a polivinil-alkoholokra (PVA) vonatkozó vizsgálatban megállapított 6,89 %-os haszonkulcsot (10). A Bizottság álláspontja szerint a haszonkulcs a legobjektívebb rendelkezésre álló alap arra a célra, hogy megfelelő becslést lehessen végezni a szokásos piaci feltételek szerint kialakított exportár tekintetében.

10

| (122) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a vállalat megismételte állítását és számítást nyújtott be annak bizonyítására, hogy az LG Chem Europe LG Chemtől történő beszerzéseinek költsége magasabb volt, mint az LG Chem által közvetlenül az Unióban független vevőknek értékesített azonos termékkódok értékesítési ára. Ezért véleménye szerint ez azt bizonyítja, hogy az LG Chem Europe haszonkulcsa a vásárlások szokásos piaci ár elvének megfelelő költségén alapult, és ezért azt a 2. cikk (9) bekezdése szerinti kiigazításhoz kell felhasználni. |
| --- | --- |

(122)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a vállalat megismételte állítását és számítást nyújtott be annak bizonyítására, hogy az LG Chem Europe LG Chemtől történő beszerzéseinek költsége magasabb volt, mint az LG Chem által közvetlenül az Unióban független vevőknek értékesített azonos termékkódok értékesítési ára. Ezért véleménye szerint ez azt bizonyítja, hogy az LG Chem Europe haszonkulcsa a vásárlások szokásos piaci ár elvének megfelelő költségén alapult, és ezért azt a 2. cikk (9) bekezdése szerinti kiigazításhoz kell felhasználni.

| (123) | Számításában az LG Chem összehasonlította az LG Chem Europe árát (a juttatások, az SGA-költségek és a PVA-vizsgálatban megállapított nyereség levonása után) az LG Chem EU-n belüli közvetlen értékesítéseivel (a juttatások levonása után), ezért nem szolgáltatott olyan bizonyítékot, amely ellentmondana annak az érvnek, hogy a nyereségfelosztást teljes mértékben befolyásolta a két vállalat közötti, a vizsgálat során megállapított társulás. Ezenkívül az LG Chem Europe gyártelepi árai és az SGA-költségek, valamint a PVA-vizsgálat során megállapított nyereség átlagosan [5–8%]-kal magasabb volt, mint az LG Chem közvetlen értékesítéseinek gyártelepi árai. A Bizottság véleménye szerint ez a tartomány tökéletesen összhangban áll a független importőr által felszámított árréssel. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(123)

Számításában az LG Chem összehasonlította az LG Chem Europe árát (a juttatások, az SGA-költségek és a PVA-vizsgálatban megállapított nyereség levonása után) az LG Chem EU-n belüli közvetlen értékesítéseivel (a juttatások levonása után), ezért nem szolgáltatott olyan bizonyítékot, amely ellentmondana annak az érvnek, hogy a nyereségfelosztást teljes mértékben befolyásolta a két vállalat közötti, a vizsgálat során megállapított társulás. Ezenkívül az LG Chem Europe gyártelepi árai és az SGA-költségek, valamint a PVA-vizsgálat során megállapított nyereség átlagosan [5–8%]-kal magasabb volt, mint az LG Chem közvetlen értékesítéseinek gyártelepi árai. A Bizottság véleménye szerint ez a tartomány tökéletesen összhangban áll a független importőr által felszámított árréssel. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (124) | Az LG Chem vitatta a PVA-vizsgálat során megállapított haszonkulcs alkalmazását is. A vállalat azzal érvelt, hogy azt a jelenlegi vizsgálattól eltérő időszakban került megállapításra, és jelentős különbségek vannak a SAP eloszlásában a PVA-hoz képest. Véleménye szerint egyrészt a PVA piaci feltételei jelentősen csökkentették a vegyipari ágazatban működő importőrök haszonkulcsát a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszakához képest, másrészt a SAP a gyártó és az ügyfél által közösen kifejlesztett termék, amelyet általában hosszú távú szerződések útján értékesítenek, míg a polivinil-alkohol azonnali értékesítés útján értékesített áru. |
| --- | --- |

(124)

Az LG Chem vitatta a PVA-vizsgálat során megállapított haszonkulcs alkalmazását is. A vállalat azzal érvelt, hogy azt a jelenlegi vizsgálattól eltérő időszakban került megállapításra, és jelentős különbségek vannak a SAP eloszlásában a PVA-hoz képest. Véleménye szerint egyrészt a PVA piaci feltételei jelentősen csökkentették a vegyipari ágazatban működő importőrök haszonkulcsát a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszakához képest, másrészt a SAP a gyártó és az ügyfél által közösen kifejlesztett termék, amelyet általában hosszú távú szerződések útján értékesítenek, míg a polivinil-alkohol azonnali értékesítés útján értékesített áru.

| (125) | A Bizottság nem tartja helytelennek a PVA-vizsgálatban megállapított haszonkulcsot. Először is, az érdekelt felek által összegyűjtött információk azt mutatták, hogy a különleges vegyi anyagok ágazatában működő importőrök átlagos haszonkulcsa 2020-ban 10 % és 15% között mozgott. Másodszor, az LG Chem érvelésével ellentétben a PVA gyakran az ügyfelek specifikációinak megfelelően kifejlesztett termék is, amelyet gyakran hosszú távú szerződések útján értékesítenek, amint azt a PVA-vizsgálat is megerősítette. Harmadszor, az összegyűjtött adatok azt mutatták, hogy a PVA-vizsgálatban részt vevő együttműködő független importőrök nyeresége a PVA-vizsgálat vizsgálati időszaka előtt is ugyanabban a tartományban maradt. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság nem tartja helytelennek a PVA-vizsgálatban megállapított haszonkulcsot. Először is, az érdekelt felek által összegyűjtött információk azt mutatták, hogy a különleges vegyi anyagok ágazatában működő importőrök átlagos haszonkulcsa 2020-ban 10 % és 15% között mozgott. Másodszor, az LG Chem érvelésével ellentétben a PVA gyakran az ügyfelek specifikációinak megfelelően kifejlesztett termék is, amelyet gyakran hosszú távú szerződések útján értékesítenek, amint azt a PVA-vizsgálat is megerősítette. Harmadszor, az összegyűjtött adatok azt mutatták, hogy a PVA-vizsgálatban részt vevő együttműködő független importőrök nyeresége a PVA-vizsgálat vizsgálati időszaka előtt is ugyanabban a tartományban maradt. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

3.3.   Felajánlott kötelezettségvállalás

Felajánlott kötelezettségvállalás

| (126) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül az LG Chem, az LG Chem Europe-pal együtt ajánlott fel az árra vonatkozó kötelezettségvállalást: A vállalat két átlagos minimális importárat ajánlott fel indexálással. |
| --- | --- |

(126)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül az LG Chem, az LG Chem Europe-pal együtt ajánlott fel az árra vonatkozó kötelezettségvállalást: A vállalat két átlagos minimális importárat ajánlott fel indexálással.

| (127) | A Bizottsághoz benyújtott észrevételekben a panaszosok és az Evonik több okból is ellenezte az LG Chem ajánlatát, például az árak keresztkompenzációjának kockázata és annak kockázata miatt, hogy a minimális importár referenciaárrá válhat az uniós piacon, és ezáltal csökkentheti a versenyt. Az LG Chem ajánlatának elutasítását kérték. |
| --- | --- |

(127)

A Bizottsághoz benyújtott észrevételekben a panaszosok és az Evonik több okból is ellenezte az LG Chem ajánlatát, például az árak keresztkompenzációjának kockázata és annak kockázata miatt, hogy a minimális importár referenciaárrá válhat az uniós piacon, és ezáltal csökkentheti a versenyt. Az LG Chem ajánlatának elutasítását kérték.

| (128) | A panaszosok és az Evonik továbbá azzal érveltek, hogy az, hogy a Koreai Köztársaság nem tartja be az ILO-egyezmények bizonyos rendelkezéseit, torzíthatja a koreai SAP előállítási költségeit, és végső soron befolyásolhatja az uniós gazdasági ágazat árai és a koreai importárak közötti ár-összehasonlítást. Felkérték a Bizottságot, hogy a jelenlegi vizsgálat során vegye figyelembe ezt a torzulást, legalábbis az exportáló gyártó által benyújtott, árra vonatkozó kötelezettségvállalási ajánlat vizsgálata során. |
| --- | --- |

(128)

A panaszosok és az Evonik továbbá azzal érveltek, hogy az, hogy a Koreai Köztársaság nem tartja be az ILO-egyezmények bizonyos rendelkezéseit, torzíthatja a koreai SAP előállítási költségeit, és végső soron befolyásolhatja az uniós gazdasági ágazat árai és a koreai importárak közötti ár-összehasonlítást. Felkérték a Bizottságot, hogy a jelenlegi vizsgálat során vegye figyelembe ezt a torzulást, legalábbis az exportáló gyártó által benyújtott, árra vonatkozó kötelezettségvállalási ajánlat vizsgálata során.

| (129) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében nem rendelkezett elegendő bizonyítékkal az ILO-egyezmények bizonyos rendelkezéseinek be nem tartására vonatkozóan ahhoz, hogy következtetéseket vonhasson le a munkaerőköltségek torzulásával kapcsolatban. Mindenesetre az LG Chem által benyújtott kötelezettségvállalási ajánlatot más indokok alapján el kellett utasítani, így e tekintetben nem volt szükség értékelésre. |
| --- | --- |

(129)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében nem rendelkezett elegendő bizonyítékkal az ILO-egyezmények bizonyos rendelkezéseinek be nem tartására vonatkozóan ahhoz, hogy következtetéseket vonhasson le a munkaerőköltségek torzulásával kapcsolatban. Mindenesetre az LG Chem által benyújtott kötelezettségvállalási ajánlatot más indokok alapján el kellett utasítani, így e tekintetben nem volt szükség értékelésre.

| (130) | Az alaprendelet 8. cikke szerint az árra vonatkozó kötelezettségvállalásoknak alkalmasnak kell lenniük a dömping káros hatásának megszüntetésére, és elfogadásuknak gyakorlati haszonnal kell járnia. A Bizottság e kritériumok alapján értékelte az ajánlatot, és arra a következtetésre jutott, hogy elfogadása a következő átfogó okok miatt nem járna gyakorlati haszonnal és nem szüntetné meg a dömping káros hatásait. |
| --- | --- |

(130)

Az alaprendelet 8. cikke szerint az árra vonatkozó kötelezettségvállalásoknak alkalmasnak kell lenniük a dömping káros hatásának megszüntetésére, és elfogadásuknak gyakorlati haszonnal kell járnia. A Bizottság e kritériumok alapján értékelte az ajánlatot, és arra a következtetésre jutott, hogy elfogadása a következő átfogó okok miatt nem járna gyakorlati haszonnal és nem szüntetné meg a dömping káros hatásait.

| (131) | Először is az érintett termék és a javasolt indexálás alapjául szolgáló nyersanyagok ára ingadozó. Ilyen ingadozással szembesülve nem garantálható, hogy egy minimális importár elegendő lesz a dömping káros hatásainak az intézkedések időtartama alatt történő megszüntetéséhez. |
| --- | --- |

(131)

Először is az érintett termék és a javasolt indexálás alapjául szolgáló nyersanyagok ára ingadozó. Ilyen ingadozással szembesülve nem garantálható, hogy egy minimális importár elegendő lesz a dömping káros hatásainak az intézkedések időtartama alatt történő megszüntetéséhez.

| (132) | Másodszor, az LG Chem a vizsgálati időszak alatt több különböző terméktípust exportált, [30–40%]-os áringadozással. Az érintett termék kategóriái szerinti minimális importár súlyozott átlaga olyan minimális importárat eredményezne, amely egyes SAP terméktípusok esetében a nem dömpingelt ár alatt lenne, figyelembe véve a fentiekben ismertetett áringadozást is. |
| --- | --- |

(132)

Másodszor, az LG Chem a vizsgálati időszak alatt több különböző terméktípust exportált, [30–40%]-os áringadozással. Az érintett termék kategóriái szerinti minimális importár súlyozott átlaga olyan minimális importárat eredményezne, amely egyes SAP terméktípusok esetében a nem dömpingelt ár alatt lenne, figyelembe véve a fentiekben ismertetett áringadozást is.

| (133) | Harmadszor, a javasolt minimális importárakat a két fő nyersanyag alapján indexálják a SAP, a propilén és a marónátron árképletéhez. Az indexálás során azonban nem vesznek figyelembe más fontos tényezőket, például az energiaköltségeket. |
| --- | --- |

(133)

Harmadszor, a javasolt minimális importárakat a két fő nyersanyag alapján indexálják a SAP, a propilén és a marónátron árképletéhez. Az indexálás során azonban nem vesznek figyelembe más fontos tényezőket, például az energiaköltségeket.

| (134) | Negyedszer, a SAP terméktípusokat és termékkódokat fizikai vizsgálattal nem lehet könnyen megkülönböztetni egymástól. Ez azzal a magas kockázattal jár, hogy a drágább terméktípusokat esetleg tévesen olcsóbb terméktípusként tüntetik fel. Ez megnehezíti a kötelezettségvállalás nyomon követését, és így az alaprendelet 8. cikke értelmében nem jár gyakorlati haszonnal. |
| --- | --- |

(134)

Negyedszer, a SAP terméktípusokat és termékkódokat fizikai vizsgálattal nem lehet könnyen megkülönböztetni egymástól. Ez azzal a magas kockázattal jár, hogy a drágább terméktípusokat esetleg tévesen olcsóbb terméktípusként tüntetik fel. Ez megnehezíti a kötelezettségvállalás nyomon követését, és így az alaprendelet 8. cikke értelmében nem jár gyakorlati haszonnal.

| (135) | Ötödször, az LG Chem több, az Unión belüli és kívüli, kapcsolatban álló vállalatból álló globális struktúrával rendelkezik, és számos egyéb vegyi terméket értékesít az Unión belüli és kívüli globális vevőknek. A SAP-ot gyakran globális kiosztási szerződéseken keresztül értékesítik, amelyekben egy világszerte több helyszínen jelen lévő vevő tárgyalásokat folytat az LG Chemmel az összes kapcsolt jogalanyának mennyiségéről és árairól. Ilyen körülmények között a Bizottság nem tudná hatékonyan nyomon követni ezeket az ügyleteket, mivel azokra az Unión kívül kerülne sor, és ez lehetővé tenné az LG Chem számára, hogy az Unión belüli árakat könnyen ellentételezze az Unión kívüli, a globális vevők számára meghatározott árakkal. Az ajánlat már csak emiatt sem célravezető a gyakorlati megvalósíthatóság szempontjából. |
| --- | --- |

(135)

Ötödször, az LG Chem több, az Unión belüli és kívüli, kapcsolatban álló vállalatból álló globális struktúrával rendelkezik, és számos egyéb vegyi terméket értékesít az Unión belüli és kívüli globális vevőknek. A SAP-ot gyakran globális kiosztási szerződéseken keresztül értékesítik, amelyekben egy világszerte több helyszínen jelen lévő vevő tárgyalásokat folytat az LG Chemmel az összes kapcsolt jogalanyának mennyiségéről és árairól. Ilyen körülmények között a Bizottság nem tudná hatékonyan nyomon követni ezeket az ügyleteket, mivel azokra az Unión kívül kerülne sor, és ez lehetővé tenné az LG Chem számára, hogy az Unión belüli árakat könnyen ellentételezze az Unión kívüli, a globális vevők számára meghatározott árakkal. Az ajánlat már csak emiatt sem célravezető a gyakorlati megvalósíthatóság szempontjából.

| (136) | A Bizottság levelet küldött a kérelmezőnek, amelyben ismertette a felajánlott kötelezettségvállalások elutasításának fenti indokait. A tájékoztatással kapcsolatban a kérelmező észrevételeket nyújtott be. Ezen észrevételeket a Bizottság az ügyben érdekelt felek rendelkezésére bocsátotta. |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság levelet küldött a kérelmezőnek, amelyben ismertette a felajánlott kötelezettségvállalások elutasításának fenti indokait. A tájékoztatással kapcsolatban a kérelmező észrevételeket nyújtott be. Ezen észrevételeket a Bizottság az ügyben érdekelt felek rendelkezésére bocsátotta.

| (137) | Észrevételeiben az LG Chem vitatta a Bizottság kötelezettségvállalási ajánlatának elutasítására felhozott indokokat. Az LG Chem véleménye szerint a javasolt indexálási mechanizmus képes volt megragadni az áringadozást, és biztosítani, hogy a minimális importár az intézkedések teljes időtartama alatt kiküszöbölje a dömpingkülönbözetet. Ami a különböző terméktípusokat illeti, az LG Chem azt állította, hogy a különböző terméktípusok jelentős áringadozását egyetlen, korlátozott mennyiségben exportált termékkód okozta, és felajánlotta, hogy ajánlatát az áralákínálás céljára használt három egyszerűsített termékkód alapján felülvizsgálja. Azzal érvelt továbbá, hogy nem áll fenn a különböző terméktípusok közötti keresztkompenzáció kockázata, mivel a különböző jellemzőket a vámhatóságok könnyen ellenőrizhetik az értékesítési dokumentumokkal és a műszaki adatlapokkal, amelyeket az LG Chemnek minden egyes szállítmányra vonatkozóan el kell készítenie. Végül az LG Chem azzal érvelt, hogy nem áll fenn a hosszú távú és globális kiosztási szerződéseken keresztüli keresztkompenzáció kockázata, és a kockázat csökkentése érdekében tájékoztatást nyújtott a globális vevők részére az EU-n belül és kívül megvalósult értékesítésekről. |
| --- | --- |

(137)

Észrevételeiben az LG Chem vitatta a Bizottság kötelezettségvállalási ajánlatának elutasítására felhozott indokokat. Az LG Chem véleménye szerint a javasolt indexálási mechanizmus képes volt megragadni az áringadozást, és biztosítani, hogy a minimális importár az intézkedések teljes időtartama alatt kiküszöbölje a dömpingkülönbözetet. Ami a különböző terméktípusokat illeti, az LG Chem azt állította, hogy a különböző terméktípusok jelentős áringadozását egyetlen, korlátozott mennyiségben exportált termékkód okozta, és felajánlotta, hogy ajánlatát az áralákínálás céljára használt három egyszerűsített termékkód alapján felülvizsgálja. Azzal érvelt továbbá, hogy nem áll fenn a különböző terméktípusok közötti keresztkompenzáció kockázata, mivel a különböző jellemzőket a vámhatóságok könnyen ellenőrizhetik az értékesítési dokumentumokkal és a műszaki adatlapokkal, amelyeket az LG Chemnek minden egyes szállítmányra vonatkozóan el kell készítenie. Végül az LG Chem azzal érvelt, hogy nem áll fenn a hosszú távú és globális kiosztási szerződéseken keresztüli keresztkompenzáció kockázata, és a kockázat csökkentése érdekében tájékoztatást nyújtott a globális vevők részére az EU-n belül és kívül megvalósult értékesítésekről.

| (138) | A Bizottság elismerte, hogy a javasolt indexálás a megfigyelt áringadozás legalább egy részét lefedheti. A javasolt minimális importárak azonban csak részben alapultak a nyersanyagok árképletén, míg a rögzített részt, amely a SAP árának körülbelül 50 %-át teszi ki, rögzítették. Továbbá a különböző terméktípusok tekintetében, még ha nem is vennék figyelembe a korlátozott mennyiségben exportált egyetlen termékkódot, a fennmaradó kilenc termékkód áringadozása még mindig [15– 30%] körül alakulna. Ami a keresztkompenzáció kockázatát illeti, a Bizottság álláspontja szerint az értékesítési dokumentumok önmagukban nem zárnák ki a téves bejelentés kockázatát, mivel a vámhatóságok csak e nyilatkozatokra támaszkodhatnának. Végezetül a Bizottság elismeri az LG Chem azon ajánlatát, hogy tájékoztatást nyújtson a globális vevőknek történő értékesítésekről. A Bizottság véleménye szerint azonban ez nem csökkentené a keresztkompenzáció kockázatát, mivel a Bizottságnak nem áll módjában ellenőrizni, hogy az összes releváns információt rendelkezésre bocsátották-e, és rendkívül nehéz lenne végrehajtani az LG Chem kötelezettségvállalását. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(138)

A Bizottság elismerte, hogy a javasolt indexálás a megfigyelt áringadozás legalább egy részét lefedheti. A javasolt minimális importárak azonban csak részben alapultak a nyersanyagok árképletén, míg a rögzített részt, amely a SAP árának körülbelül 50 %-át teszi ki, rögzítették. Továbbá a különböző terméktípusok tekintetében, még ha nem is vennék figyelembe a korlátozott mennyiségben exportált egyetlen termékkódot, a fennmaradó kilenc termékkód áringadozása még mindig [15– 30%] körül alakulna. Ami a keresztkompenzáció kockázatát illeti, a Bizottság álláspontja szerint az értékesítési dokumentumok önmagukban nem zárnák ki a téves bejelentés kockázatát, mivel a vámhatóságok csak e nyilatkozatokra támaszkodhatnának. Végezetül a Bizottság elismeri az LG Chem azon ajánlatát, hogy tájékoztatást nyújtson a globális vevőknek történő értékesítésekről. A Bizottság véleménye szerint azonban ez nem csökkentené a keresztkompenzáció kockázatát, mivel a Bizottságnak nem áll módjában ellenőrizni, hogy az összes releváns információt rendelkezésre bocsátották-e, és rendkívül nehéz lenne végrehajtani az LG Chem kötelezettségvállalását. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (139) | Ezenkívül az LG Chem azt állította, hogy a Bizottság által az árra vonatkozó kötelezettségvállalási ajánlatának elutasítására felhozott indokok nem felelnek meg az általános tájékoztató megállapításainak. A vállalat azzal érvelt, hogy: i. a Bizottság elismerte, hogy az érintett termék ára ingadozó volt, de véleménye szerint ez nem áll összhangban azzal az állítással, hogy a koreai behozatal leszorította az uniós gazdasági ágazat árait; ii. a Bizottság azzal érvelt, hogy az LG Chem 10 különböző terméktípust exportált, amelyeket olyan tényezők alapján lehetett azonosítani, mint a termékszemcsék formája, a porozitás foka, a térfogat sűrűsége és a részecskeméret-eloszlás, ellentétben az általános tájékoztató dokumentummal, amely szerint a Bizottság az alákínálási és kárkülönbözet-számítást egyszerűsített termékkódra alapozta, amely csak a szagszabályozás bevonását és a termék felhasználását veszi figyelembe (higiéniai vs. ipari felhasználás); iii. az általános tájékoztatóban a Bizottság nem tekintette a SAP-árképletet és az uniós gyártók költségeit az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozó releváns tényezőknek, míg úgy ítélte meg, hogy elutasítja a kötelezettségvállalási ajánlatot, iv. a Bizottság figyelembe vette a hosszú távú és globális kiosztási szerződések relevanciáját az LG Chem kötelezettségvállalási ajánlatának elutasítása szempontjából, de nem vette figyelembe azt az általános tájékoztatóban, különösen az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye és a Japánból származó behozatal hatásai tekintetében. |
| --- | --- |

(139)

Ezenkívül az LG Chem azt állította, hogy a Bizottság által az árra vonatkozó kötelezettségvállalási ajánlatának elutasítására felhozott indokok nem felelnek meg az általános tájékoztató megállapításainak. A vállalat azzal érvelt, hogy: i. a Bizottság elismerte, hogy az érintett termék ára ingadozó volt, de véleménye szerint ez nem áll összhangban azzal az állítással, hogy a koreai behozatal leszorította az uniós gazdasági ágazat árait; ii. a Bizottság azzal érvelt, hogy az LG Chem 10 különböző terméktípust exportált, amelyeket olyan tényezők alapján lehetett azonosítani, mint a termékszemcsék formája, a porozitás foka, a térfogat sűrűsége és a részecskeméret-eloszlás, ellentétben az általános tájékoztató dokumentummal, amely szerint a Bizottság az alákínálási és kárkülönbözet-számítást egyszerűsített termékkódra alapozta, amely csak a szagszabályozás bevonását és a termék felhasználását veszi figyelembe (higiéniai vs. ipari felhasználás); iii. az általános tájékoztatóban a Bizottság nem tekintette a SAP-árképletet és az uniós gyártók költségeit az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozó releváns tényezőknek, míg úgy ítélte meg, hogy elutasítja a kötelezettségvállalási ajánlatot, iv. a Bizottság figyelembe vette a hosszú távú és globális kiosztási szerződések relevanciáját az LG Chem kötelezettségvállalási ajánlatának elutasítása szempontjából, de nem vette figyelembe azt az általános tájékoztatóban, különösen az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye és a Japánból származó behozatal hatásai tekintetében.

i.

ii.

iii.

iv.

| (140) | Ezeket az érveket el kellett utasítani. Először is a Bizottság már elemezte azt a tényt, hogy az árakat volatilisnek tekintették, azaz az árak a nyersanyagáraknak megfelelően ingadoznak. A (283)–(288) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vizsgálat elhanyagolható hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére és áraira, mivel a Koreából származó dömpingelt behozatal miatt az uniós gazdasági ágazat nem tudta ugyanolyan mértékben emelni az árakat, mint az előállítási költségeit (lásd még a (249) preambulumbekezdést). Másodszor, a Bizottság megvizsgálta a SAP eltérő jellemzőit a vámtisztviselőknek a különböző terméktípusok megkülönböztetésére való képességével és a javasolt kötelezettségvállalás végrehajthatóságával kapcsolatban. A (182) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint azonban a Bizottság véleménye szerint az áralákínálás kiszámításához használt egyszerűsített termékkód kellően részletes volt ahhoz, hogy figyelembe vegye a SAP fő jellemzőinek költség- és árhatását. Harmadszor, az előző ponthoz hasonlóan a globális kiosztási szerződéseket relevánsnak tekintették, mivel a keresztkompenzáció kockázata miatt veszélyt jelentenek a kötelezettségvállalás nyomon követésére és végrehajthatóságára. Ezenkívül a Bizottság az 5.2.3., az 5.2.4. és az 5.2.8. szakaszban elemezte az LG Chem észrevételeit a globális kiosztási szerződéseknek a Japánból származó behozatal hatásaira, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményére és a globális ártárgyalásokra gyakorolt hatásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(140)

Ezeket az érveket el kellett utasítani. Először is a Bizottság már elemezte azt a tényt, hogy az árakat volatilisnek tekintették, azaz az árak a nyersanyagáraknak megfelelően ingadoznak. A (283)–(288) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vizsgálat elhanyagolható hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére és áraira, mivel a Koreából származó dömpingelt behozatal miatt az uniós gazdasági ágazat nem tudta ugyanolyan mértékben emelni az árakat, mint az előállítási költségeit (lásd még a (249) preambulumbekezdést). Másodszor, a Bizottság megvizsgálta a SAP eltérő jellemzőit a vámtisztviselőknek a különböző terméktípusok megkülönböztetésére való képességével és a javasolt kötelezettségvállalás végrehajthatóságával kapcsolatban. A (182) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint azonban a Bizottság véleménye szerint az áralákínálás kiszámításához használt egyszerűsített termékkód kellően részletes volt ahhoz, hogy figyelembe vegye a SAP fő jellemzőinek költség- és árhatását. Harmadszor, az előző ponthoz hasonlóan a globális kiosztási szerződéseket relevánsnak tekintették, mivel a keresztkompenzáció kockázata miatt veszélyt jelentenek a kötelezettségvállalás nyomon követésére és végrehajthatóságára. Ezenkívül a Bizottság az 5.2.3., az 5.2.4. és az 5.2.8. szakaszban elemezte az LG Chem észrevételeit a globális kiosztási szerződéseknek a Japánból származó behozatal hatásaira, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményére és a globális ártárgyalásokra gyakorolt hatásával kapcsolatban.

| (141) | Ezért a Bizottság a kötelezettségvállalási ajánlatot érvényesíthetetlennek, és így az alaprendelet 8. cikke értelmében kivitelezhetetlennek tekintette, következésképpen elutasította. |
| --- | --- |

(141)

Ezért a Bizottság a kötelezettségvállalási ajánlatot érvényesíthetetlennek, és így az alaprendelet 8. cikke értelmében kivitelezhetetlennek tekintette, következésképpen elutasította.

3.4.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (142) | A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártó exportárát gyártelepi szinten hasonlította össze. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártó exportárát gyártelepi szinten hasonlította össze.

| (143) | Azokban az esetekben, amikor azt a méltányos összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. A rendes értéket a fuvarozási és csomagolási költségek, a hitelköltségek és a technikai segítségnyújtás költségei tekintetében igazította ki. Az exportárat a kezelési, rakodási és járulékos költségek, a fuvarozás, a biztosítás, a csomagolási költségek, az importterhek és a vámvisszatérítés, a hitelköltségek, a banki költségek, a technikai segítségnyújtás költségei tekintetében igazította ki, amennyiben azok észszerűnek, pontosnak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak bizonyultak. |
| --- | --- |

(143)

Azokban az esetekben, amikor azt a méltányos összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. A rendes értéket a fuvarozási és csomagolási költségek, a hitelköltségek és a technikai segítségnyújtás költségei tekintetében igazította ki. Az exportárat a kezelési, rakodási és járulékos költségek, a fuvarozás, a biztosítás, a csomagolási költségek, az importterhek és a vámvisszatérítés, a hitelköltségek, a banki költségek, a technikai segítségnyújtás költségei tekintetében igazította ki, amennyiben azok észszerűnek, pontosnak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak bizonyultak.

| (144) | Az LG Chem a belföldi értékesítések kereskedelmi szintjének kiigazítását kérte. Azzal érvelt, hogy az Unióba irányuló exportértékesítés értékesítési funkcióit nemcsak a vele kapcsolatban álló importőr, az LG Chem Europe, hanem az LG Chem koreai köztársaságbeli székhelyén működő értékesítési csoport is átvitte. Az LG Chem véleménye szerint a Bizottságnak – mivel az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban kiigazította az exportárat az LG Chemmel kapcsolatban álló importőr SGA-költségei alapján – analógia útján le kell vonnia a belföldi árból az Unióba irányuló exportértékesítéssel kapcsolatban a Koreai Köztársaságban működő értékesítési csoport által viselt értékesítési költségeket is. |
| --- | --- |

(144)

Az LG Chem a belföldi értékesítések kereskedelmi szintjének kiigazítását kérte. Azzal érvelt, hogy az Unióba irányuló exportértékesítés értékesítési funkcióit nemcsak a vele kapcsolatban álló importőr, az LG Chem Europe, hanem az LG Chem koreai köztársaságbeli székhelyén működő értékesítési csoport is átvitte. Az LG Chem véleménye szerint a Bizottságnak – mivel az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban kiigazította az exportárat az LG Chemmel kapcsolatban álló importőr SGA-költségei alapján – analógia útján le kell vonnia a belföldi árból az Unióba irányuló exportértékesítéssel kapcsolatban a Koreai Köztársaságban működő értékesítési csoport által viselt értékesítési költségeket is.

| (145) | Ezt az állítást el kellett utasítani. Először: az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerinti kiigazítás célja olyan megbízható exportár képzése, amelyet az exportáló országbeli exportőr és a vele kapcsolatban álló uniós importőr közötti kapcsolat nem befolyásol. A kiigazításoknak ki kell terjedniük a behozatal és a viszonteladás között felmerülő valamennyi költségre (és felhalmozódó nyereségre), amennyiben ezek a tételek általában az importőrnél jelentkeznek. Az LG Chem nem nyújtott be bizonyítékot, amely alátámasztotta volna, hogy az exportár 2. cikk (9) bekezdése szerinti képzése meghaladta volna az említett rendelkezésben előírt mértéket. Az, hogy a rendes érték és az exportár meghatározását különböző területek irányítják, önmagában nem olyan tényező, amely befolyásolná az ár-összehasonlíthatóságot, és amellyel az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerinti kiigazítás keretében foglalkozni kellene. Az LG Chem nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a 2. cikk (10) bekezdése alapján elvégzett, a (143) preambulumbekezdésben említett kiigazítások nem lennének alkalmasak az exportár és a rendes érték tisztességes összehasonlítására, vagy hogy a belföldi piacon az uniós piachoz képest különböző típusú vevőknek értékesítettek volna. |
| --- | --- |

(145)

Ezt az állítást el kellett utasítani. Először: az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerinti kiigazítás célja olyan megbízható exportár képzése, amelyet az exportáló országbeli exportőr és a vele kapcsolatban álló uniós importőr közötti kapcsolat nem befolyásol. A kiigazításoknak ki kell terjedniük a behozatal és a viszonteladás között felmerülő valamennyi költségre (és felhalmozódó nyereségre), amennyiben ezek a tételek általában az importőrnél jelentkeznek. Az LG Chem nem nyújtott be bizonyítékot, amely alátámasztotta volna, hogy az exportár 2. cikk (9) bekezdése szerinti képzése meghaladta volna az említett rendelkezésben előírt mértéket. Az, hogy a rendes érték és az exportár meghatározását különböző területek irányítják, önmagában nem olyan tényező, amely befolyásolná az ár-összehasonlíthatóságot, és amellyel az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerinti kiigazítás keretében foglalkozni kellene. Az LG Chem nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a 2. cikk (10) bekezdése alapján elvégzett, a (143) preambulumbekezdésben említett kiigazítások nem lennének alkalmasak az exportár és a rendes érték tisztességes összehasonlítására, vagy hogy a belföldi piacon az uniós piachoz képest különböző típusú vevőknek értékesítettek volna.

3.5.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (146) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával.

| (147) | Ennek alapján az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözetek végleges súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított költség, biztosítás, fuvardíj (a továbbiakban: CIF-ár) százalékában kifejezve: 13,4 %. |
| --- | --- |

(147)

Ennek alapján az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözetek végleges súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított költség, biztosítás, fuvardíj (a továbbiakban: CIF-ár) százalékában kifejezve: 13,4 %.

| (148) | A Koreai Köztársaságban működő összes többi exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. |
| --- | --- |

(148)

A Koreai Köztársaságban működő összes többi exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét.

| (149) | Mivel a Koreai Köztársaságban két másik gyártó nem működött együtt a vizsgálatban, a Bizottság alacsonynak ítélte az együttműködést. A Bizottság ezért helyénvalónak tartotta, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet egy reprezentatív terméktípus legmagasabb dömpingkülönbözetének szintjén állapítsa meg. |
| --- | --- |

(149)

Mivel a Koreai Köztársaságban két másik gyártó nem működött együtt a vizsgálatban, a Bizottság alacsonynak ítélte az együttműködést. A Bizottság ezért helyénvalónak tartotta, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet egy reprezentatív terméktípus legmagasabb dömpingkülönbözetének szintjén állapítsa meg.

| (150) | A végleges dömpingkülönbözetek tehát a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:






  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| LG Chem. Ltd. | 13,4  % |
| Minden más vállalat | 18,8  % |

(150)

A végleges dömpingkülönbözetek tehát a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

LG Chem. Ltd.

13,4  %

Minden más vállalat

18,8  %

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (151) | A vizsgálati időszak alatt öt uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(151)

A vizsgálati időszak alatt öt uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (152) | A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy 346 590 tonna volt. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ, például a mintában szereplő uniós gyártók által a dömpingellenes kérdőívekre adott válaszok, valamint a mintában nem szereplő uniós gyártó makrokérdőívre adott válaszai alapján határozta meg. Az adatok megbízhatóságát és teljességét a Bizottság a panaszban szereplő számadatokkal való egybevetéssel ellenőrizte. A (41) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a mintában szereplő két uniós gyártó a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 50 %-át adta. |
| --- | --- |

(152)

A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy 346 590 tonna volt. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ, például a mintában szereplő uniós gyártók által a dömpingellenes kérdőívekre adott válaszok, valamint a mintában nem szereplő uniós gyártó makrokérdőívre adott válaszai alapján határozta meg. Az adatok megbízhatóságát és teljességét a Bizottság a panaszban szereplő számadatokkal való egybevetéssel ellenőrizte. A (41) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a mintában szereplő két uniós gyártó a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 50 %-át adta.

4.2.   Az érintett uniós piac meghatározása

Az érintett uniós piac meghatározása

| (153) | A Bizottság megállapította, hogy az uniós gyártók teljes termelését a szabadpiacra szánták, és így az közvetlen versenyben állt az érintett országból érkező behozatallal. Mindezek alapján a Bizottság az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó összes gazdasági mutatót megvizsgálta. |
| --- | --- |

(153)

A Bizottság megállapította, hogy az uniós gyártók teljes termelését a szabadpiacra szánták, és így az közvetlen versenyben állt az érintett országból érkező behozatallal. Mindezek alapján a Bizottság az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó összes gazdasági mutatót megvizsgálta.

4.3.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (154) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók dömpingellenes kérdőívre és makrokérdőívre adott válaszai, valamint az Eurostat adatain alapuló behozatal alapján állapította meg az uniós felhasználást. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók dömpingellenes kérdőívre és makrokérdőívre adott válaszai, valamint az Eurostat adatain alapuló behozatal alapján állapította meg az uniós felhasználást.

| (155) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | [630 000 –665 000 ] | [630 000 –665 000 ] | [630 000 –665 000 ] | [630 000 –665 000 ] |
| Mutató | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Forrás: a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók, valamint Eurostat |

(155)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

[630 000 –665 000 ]

[630 000 –665 000 ]

[630 000 –665 000 ]

[630 000 –665 000 ]

Mutató

Mutató

100

100

100

100

100

100

100

100

Forrás: a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók, valamint Eurostat

| (156) | A figyelembe vett időszakban a teljes szabadpiaci felhasználás stabil maradt, minimális ingadozások mellett egyértelműen 1 % alatt maradt. |
| --- | --- |

(156)

A figyelembe vett időszakban a teljes szabadpiaci felhasználás stabil maradt, minimális ingadozások mellett egyértelműen 1 % alatt maradt.

4.4.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

4.4.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (157) | A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatbázisából kinyert KN-kód (11) alapján állapította meg, amelyet az érintett termék behozatalának elkülönítése érdekében kiigazított a panaszban megadott, a TRASS-ból származó információkkal. Erre a kiigazításra azért volt szükség, mert az Eurostat KN-kódra vonatkozó adatai más termékek egy-egy részét is magukban foglalták, ami mind a mennyiségeket, mind az árakat torzította volna. A kiigazítást egyetlen érdekelt fél sem vitatta. A behozatal piaci részesedése az érintett országból érkező behozatal volumenének és a teljes uniós felhasználás volumenének összehasonlítása alapján került meghatározásra a 2. táblázatban foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(157)

A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatbázisából kinyert KN-kód (11) alapján állapította meg, amelyet az érintett termék behozatalának elkülönítése érdekében kiigazított a panaszban megadott, a TRASS-ból származó információkkal. Erre a kiigazításra azért volt szükség, mert az Eurostat KN-kódra vonatkozó adatai más termékek egy-egy részét is magukban foglalták, ami mind a mennyiségeket, mind az árakat torzította volna. A kiigazítást egyetlen érdekelt fél sem vitatta. A behozatal piaci részesedése az érintett országból érkező behozatal volumenének és a teljes uniós felhasználás volumenének összehasonlítása alapján került meghatározásra a 2. táblázatban foglaltak szerint.

11

| (158) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem további tájékoztatást kért az importvolumenek és -értékek meghatározásához használt módszertanról, valamint a TRASS-ból történő részletes adatkinyerésről. A Bizottság a következő kiegészítő információkkal szolgált: |
| --- | --- |

(158)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem további tájékoztatást kért az importvolumenek és -értékek meghatározásához használt módszertanról, valamint a TRASS-ból történő részletes adatkinyerésről. A Bizottság a következő kiegészítő információkkal szolgált:

| (159) | Amint azt a panasz 18. pontja kifejti, a 3906 90 90 KN-kód nem kizárólag a SAP-ra vonatkozik. A panaszos – a TRASS-adatok alapján – becslést nyújtott be a 3906 90 90 KN-kód alatt elszámolt összes volumenben található SAP arányáról. Amint az a panasz 5–1. mellékletének (Az EU-ba irányuló SAP-behozatal) nyílt változatából látható, a figyelembe vett időszak alatt az EU-ba irányuló SAP-export volumene a 3906 90 90 KN-kód alatt vámkezelt teljes behozatal 84 %-ának felelt meg. A melléklet azt is jelzi, hogy a panaszos ezeket az információkat használta fel az Eurostat adatainak kiigazításához. |
| --- | --- |

(159)

Amint azt a panasz 18. pontja kifejti, a 3906 90 90 KN-kód nem kizárólag a SAP-ra vonatkozik. A panaszos – a TRASS-adatok alapján – becslést nyújtott be a 3906 90 90 KN-kód alatt elszámolt összes volumenben található SAP arányáról. Amint az a panasz 5–1. mellékletének (Az EU-ba irányuló SAP-behozatal) nyílt változatából látható, a figyelembe vett időszak alatt az EU-ba irányuló SAP-export volumene a 3906 90 90 KN-kód alatt vámkezelt teljes behozatal 84 %-ának felelt meg. A melléklet azt is jelzi, hogy a panaszos ezeket az információkat használta fel az Eurostat adatainak kiigazításához.

| (160) | A Bizottság ugyanazt a módszert alkalmazta, mint a panaszos, amelyet megfelelőnek és nem vitatottnak talált, amint azt az érdekelt felek végső tájékoztatása általános tájékoztatójának (119) preambulumbekezdése is említi. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság ugyanazt a módszert alkalmazta, mint a panaszos, amelyet megfelelőnek és nem vitatottnak talált, amint azt az érdekelt felek végső tájékoztatása általános tájékoztatójának (119) preambulumbekezdése is említi.

| (161) | A Bizottság pontosította továbbá, hogy a TRASS-adatbázis lehetővé teszi a kiválasztandó termékek megnevezését. Így a Koreából az EU-ba irányuló, 3906 90 90 HR-kód alá tartozó TRASS exportvolumenét és értékét úgy szűrték, hogy csak a SAP-nak megfelelő termékmegnevezéseket tartalmazza. 15 termék került kiválasztásra. |
| --- | --- |

(161)

A Bizottság pontosította továbbá, hogy a TRASS-adatbázis lehetővé teszi a kiválasztandó termékek megnevezését. Így a Koreából az EU-ba irányuló, 3906 90 90 HR-kód alá tartozó TRASS exportvolumenét és értékét úgy szűrték, hogy csak a SAP-nak megfelelő termékmegnevezéseket tartalmazza. 15 termék került kiválasztásra.

| (162) | A TRASS azonban csak akkor teszi lehetővé az adatok kinyerését, ha legalább három vállalat adatai rendelkezésre állnak. 2018-at illetően nem ez volt a helyzet. Mivel a SAP-exportnak a 3906 90 90 KN-kód alá tartozó Eurostat-adatokhoz viszonyított aránya a többi évben stabil volt, a Bizottság a 2018-ra vonatkozó értéket a többi év átlagos aránya alapján számította ki. |
| --- | --- |

(162)

A TRASS azonban csak akkor teszi lehetővé az adatok kinyerését, ha legalább három vállalat adatai rendelkezésre állnak. 2018-at illetően nem ez volt a helyzet. Mivel a SAP-exportnak a 3906 90 90 KN-kód alá tartozó Eurostat-adatokhoz viszonyított aránya a többi évben stabil volt, a Bizottság a 2018-ra vonatkozó értéket a többi év átlagos aránya alapján számította ki.

| (163) | Az alapul szolgáló TRASS-adatok szerzői jogi védelem alatt állnak, és azokat a Bizottság nem hozhatja nyilvánosságra, hanem megvásárolhatóak. |
| --- | --- |

(163)

Az alapul szolgáló TRASS-adatok szerzői jogi védelem alatt állnak, és azokat a Bizottság nem hozhatja nyilvánosságra, hanem megvásárolhatóak.

| (164) | Az érintett országból érkező behozatal a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országból érkező behozatal volumene (tonna) | 83 499 | 94 343 | 114 896 | 110 903 |
| Mutató | 100 | 113 | 138 | 133 |
| Piaci részesedés | [12 –14 %] | [13 –15  %] | [16 –18  %] | [16 –18  %] |
| Mutató | 100 | 114 | 138 | 133 |
| Forrás: Eurostat- és TRASS-adatok |

(164)

Az érintett országból érkező behozatal a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Az érintett országból érkező behozatal volumene (tonna)

83 499

94 343

114 896

110 903

Mutató

Mutató

100

100

113

113

138

138

133

133

Piaci részesedés

[12 –14 %]

[13 –15  %]

[16 –18  %]

[16 –18  %]

Mutató

Mutató

100

100

114

114

138

138

133

133

Forrás: Eurostat- és TRASS-adatok

| (165) | A Koreai Köztársaságból származó behozatal a figyelembe vett időszakban körülbelül 83 500 tonnáról mintegy 110 900 tonnára nőtt, ami 2017 és a vizsgálati időszak között összességében 33 %-os bővülést jelent. Ez a növekedés jelentősen meghaladta a fogyasztás növekedését. |
| --- | --- |

(165)

A Koreai Köztársaságból származó behozatal a figyelembe vett időszakban körülbelül 83 500 tonnáról mintegy 110 900 tonnára nőtt, ami 2017 és a vizsgálati időszak között összességében 33 %-os bővülést jelent. Ez a növekedés jelentősen meghaladta a fogyasztás növekedését.

| (166) | A Koreai Köztársaságból érkező behozatal volumenében 2018 és 2019 között következett be a legjelentősebb növekedés (melynek éves mértéke 22 % volt), amelyet 2019 és a vizsgálati időszak között 3,5 %-os visszaesés követett. |
| --- | --- |

(166)

A Koreai Köztársaságból érkező behozatal volumenében 2018 és 2019 között következett be a legjelentősebb növekedés (melynek éves mértéke 22 % volt), amelyet 2019 és a vizsgálati időszak között 3,5 %-os visszaesés követett.

| (167) | Ennek eredményeként a dél-koreai termékek behozatalának piaci részesedése a figyelembe vett időszakban [12–14 %-ról] [16–18 %-ra] nőtt, ami 2017 és a vizsgálati időszak között 33 %-os növekedést jelent. Meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszakban mind a behozatal volumene, mind a Koreai Köztársaság piaci részesedése összességében gyors növekedést mutatott. |
| --- | --- |

(167)

Ennek eredményeként a dél-koreai termékek behozatalának piaci részesedése a figyelembe vett időszakban [12–14 %-ról] [16–18 %-ra] nőtt, ami 2017 és a vizsgálati időszak között 33 %-os növekedést jelent. Meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszakban mind a behozatal volumene, mind a Koreai Köztársaság piaci részesedése összességében gyors növekedést mutatott.

4.4.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és alákínálás

Az érintett országból érkező behozatal árai és alákínálás

| (168) | A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján, a (157) preambulumbekezdésben szereplő TARIC-kódnak a (157)–(162) preambulumbekezdésben említett módon, a TRASS adataival kiigazított változatát felhasználva határozta meg. |
| --- | --- |

(168)

A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján, a (157) preambulumbekezdésben szereplő TARIC-kódnak a (157)–(162) preambulumbekezdésben említett módon, a TRASS adataival kiigazított változatát felhasználva határozta meg.

| (169) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem rámutatott, hogy az Eurostat adatai CIF-alapú árakat tartalmaznak. A Bizottság ezt figyelembe vette, és így a TRASS-adatbázisból származó FOB-importárakat az LG Chem ellenőrzött adataiból származó FOB-paritáson számított érték és CIF-arány felhasználásával átváltotta CIF-árra. A kiigazított számadatokat az alábbi 3. táblázat tartalmazza. |
| --- | --- |

(169)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem rámutatott, hogy az Eurostat adatai CIF-alapú árakat tartalmaznak. A Bizottság ezt figyelembe vette, és így a TRASS-adatbázisból származó FOB-importárakat az LG Chem ellenőrzött adataiból származó FOB-paritáson számított érték és CIF-arány felhasználásával átváltotta CIF-árra. A kiigazított számadatokat az alábbi 3. táblázat tartalmazza.

| (170) | Az érintett országból érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  Importár (EUR/tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importár | 1 191 | 1 252 | 1 169 | 1 074 |
| Mutató | 100 | 105 | 98 | 90 |
| Forrás: a panaszban megadott TRASS-adatok |

(170)

Az érintett országból érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

Importár (EUR/tonna)

Importár (EUR/tonna)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Importár

1 191

1 252

1 169

1 074

Mutató

Mutató

100

100

105

105

98

98

90

90

Forrás: a panaszban megadott TRASS-adatok

| (171) | A figyelembe vett időszakban az átlagos dél-koreai importárak 10 %-kal, tonnánként 1 191 EUR-ról tonnánként 1 074 EUR-ra csökkentek. Ezek az árak a figyelembe vett időszak alatt – a 7. táblázatban is látható módon – jelentősen alacsonyabbak voltak, mint a mintában szereplő uniós gyártók értékesítési árai és termelési költségei. |
| --- | --- |

(171)

A figyelembe vett időszakban az átlagos dél-koreai importárak 10 %-kal, tonnánként 1 191 EUR-ról tonnánként 1 074 EUR-ra csökkentek. Ezek az árak a figyelembe vett időszak alatt – a 7. táblázatban is látható módon – jelentősen alacsonyabbak voltak, mint a mintában szereplő uniós gyártók értékesítési árai és termelési költségei.

| (172) | A behozatalt érintő alákínálást az érintett ország együttműködő exportáló gyártójának adatai, valamint az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakra megadott belföldi értékesítési adatok alapján állapították meg. A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:






  — | a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagát, valamint |
| --- | --- | --- |

(172)

A behozatalt érintő alákínálást az érintett ország együttműködő exportáló gyártójának adatai, valamint az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakra megadott belföldi értékesítési adatok alapján állapították meg. A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

—

a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagát, valamint

| — | a dél-koreai együttműködő gyártónak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet a CIF-paritás alapján állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a behozatal utáni költségek tekintetében. |
| --- | --- |

—

a dél-koreai együttműködő gyártónak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet a CIF-paritás alapján állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a behozatal utáni költségek tekintetében.

| (173) | Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatti elméleti forgalmának százalékában fejezte ki. A megállapított alákínálás súlyozott átlaga 14,7 %. |
| --- | --- |

(173)

Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatti elméleti forgalmának százalékában fejezte ki. A megállapított alákínálás súlyozott átlaga 14,7 %.

| (174) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy a végleges tájékoztatás 3b. mellékletében nem bocsátották rendelkezésére a saját részletes adatait, és hogy a bizalmas adatokra vonatkozó tartományok nagysága nem volt megfelelő. A Bizottság tudomásul vette az LG Chem észrevételeit. Ezért az LG Chem rendelkezésére bocsátotta saját bizalmas adatait, és a tartományokat leszűkítette. Ezeket a változásokat a Bizottság belefoglalta az LG Chem és az uniós gazdasági ágazat számára 2022. február 8-án közölt további, érzékeny adatokat tartalmazó tájékoztatásba. |
| --- | --- |

(174)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy a végleges tájékoztatás 3b. mellékletében nem bocsátották rendelkezésére a saját részletes adatait, és hogy a bizalmas adatokra vonatkozó tartományok nagysága nem volt megfelelő. A Bizottság tudomásul vette az LG Chem észrevételeit. Ezért az LG Chem rendelkezésére bocsátotta saját bizalmas adatait, és a tartományokat leszűkítette. Ezeket a változásokat a Bizottság belefoglalta az LG Chem és az uniós gazdasági ágazat számára 2022. február 8-án közölt további, érzékeny adatokat tartalmazó tájékoztatásba.

| (175) | Az LG Chem azt is állította, hogy a termékkód-specifikus szintű információkat nyilvánosságra kell hozni. Az alaprendelet 19. cikkének megfelelően azonban a Bizottságnak nem állt módjában terméktípusonkénti bontásban átadni a kért adatokat. A szóban forgó ügyben valójában csak két uniós gyártó és három termékkód volt. Ezért az ilyen részletességi szint nyilvánosságra hozatala – akár közvetlenül, akár piaci információk hozzáadásával – lehetővé tenné az egyes uniós gyártók bizalmas értékesítési vagy termelési adatainak rekonstruálását. Az LG Chem megismételte érvelését az érdekelt felek újabb végső tájékoztatását követően. |
| --- | --- |

(175)

Az LG Chem azt is állította, hogy a termékkód-specifikus szintű információkat nyilvánosságra kell hozni. Az alaprendelet 19. cikkének megfelelően azonban a Bizottságnak nem állt módjában terméktípusonkénti bontásban átadni a kért adatokat. A szóban forgó ügyben valójában csak két uniós gyártó és három termékkód volt. Ezért az ilyen részletességi szint nyilvánosságra hozatala – akár közvetlenül, akár piaci információk hozzáadásával – lehetővé tenné az egyes uniós gyártók bizalmas értékesítési vagy termelési adatainak rekonstruálását. Az LG Chem megismételte érvelését az érdekelt felek újabb végső tájékoztatását követően.

| (176) | A Bizottság nem hozhat nyilvánosságra csak két vállalattól gyűjtött részletes adatokat, mivel ez azzal a kockázattal jár, hogy más érdekelt felek piaci információk segítségével rekonstruálhatják az egyes gyártók bizalmas adatait. Ez objektív kockázat minden olyan piacon, ahol csak néhány ismert gyártó tevékenykedik a piacon vagy részt vesz a Bizottság vizsgálatában. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(176)

A Bizottság nem hozhat nyilvánosságra csak két vállalattól gyűjtött részletes adatokat, mivel ez azzal a kockázattal jár, hogy más érdekelt felek piaci információk segítségével rekonstruálhatják az egyes gyártók bizalmas adatait. Ez objektív kockázat minden olyan piacon, ahol csak néhány ismert gyártó tevékenykedik a piacon vagy részt vesz a Bizottság vizsgálatában. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

| (177) | Az LG Chem továbbá azzal érvelt, hogy az áralákínáláshoz és az áron aluli értékesítéshez használt számadatoknak nincs alapja a vizsgálat nyilvántartásában, és ezeket az eltéréseket meg kell magyarázni. Az LG Chem részletesen megállapította, hogy nem tudta pontosan összeegyeztetni a 3b. mellékletben közzétett, az uniós határparitáson számított CIF-exportértéket, valamint az LG Chem rendelkezésére bocsátott részletes áralákínálási és kárszámításokat az LGC EUSALUR és RLSALUR táblázatokban szereplő értékesítési listáiban szereplő számadatokkal. Az LG Chem azzal is érvelt, hogy az érdekelt felek végső tájékoztatása 2.1. mellékletében a koreai wonban feltüntetett, uniós határparitáson számított CIF-exportérték az EUR-ban megadott értéktől eltérő értéket eredményezne, mint a 3b. mellékletben. |
| --- | --- |

(177)

Az LG Chem továbbá azzal érvelt, hogy az áralákínáláshoz és az áron aluli értékesítéshez használt számadatoknak nincs alapja a vizsgálat nyilvántartásában, és ezeket az eltéréseket meg kell magyarázni. Az LG Chem részletesen megállapította, hogy nem tudta pontosan összeegyeztetni a 3b. mellékletben közzétett, az uniós határparitáson számított CIF-exportértéket, valamint az LG Chem rendelkezésére bocsátott részletes áralákínálási és kárszámításokat az LGC EUSALUR és RLSALUR táblázatokban szereplő értékesítési listáiban szereplő számadatokkal. Az LG Chem azzal is érvelt, hogy az érdekelt felek végső tájékoztatása 2.1. mellékletében a koreai wonban feltüntetett, uniós határparitáson számított CIF-exportérték az EUR-ban megadott értéktől eltérő értéket eredményezne, mint a 3b. mellékletben.

| (178) | A Bizottság tisztázta, hogy a koreai won euróra történő átváltásához az egyes tranzakciók CIF-értékeit az EKB vonatkozó havi átváltási árfolyamával átváltotta, míg az LG Chem észrevételeiben jelezte, hogy az EKB éves átváltási árfolyamát alkalmazta. A mennyiségek havi ingadozása miatt az LG Chem éves árfolyamon alapuló átváltása szükségszerűen eltérő értékeket mutatott. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, hogy az áralákínálás és az áron aluli értékesítés céljára használt számadatok eltéréseket mutatnak az aktában szereplő adatokhoz képest. |
| --- | --- |

(178)

A Bizottság tisztázta, hogy a koreai won euróra történő átváltásához az egyes tranzakciók CIF-értékeit az EKB vonatkozó havi átváltási árfolyamával átváltotta, míg az LG Chem észrevételeiben jelezte, hogy az EKB éves átváltási árfolyamát alkalmazta. A mennyiségek havi ingadozása miatt az LG Chem éves árfolyamon alapuló átváltása szükségszerűen eltérő értékeket mutatott. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, hogy az áralákínálás és az áron aluli értékesítés céljára használt számadatok eltéréseket mutatnak az aktában szereplő adatokhoz képest.

| (179) | Az LG Chem azt is állította, hogy a Bizottság nem fejtette ki, hogyan határozta meg az alákínálás céljára használt számtanilag képzett CIF-értéket. |
| --- | --- |

(179)

Az LG Chem azt is állította, hogy a Bizottság nem fejtette ki, hogyan határozta meg az alákínálás céljára használt számtanilag képzett CIF-értéket.

| (180) | A Bizottság tisztázta, hogy az LG Chem Europe-on keresztül történő értékesítésekre képzett CIF-értéket úgy számították ki, hogy a nettó számlaértékből levonták az SGA-költségeket és a fenti (118)–(125) preambulumbekezdésben ismertetett módon megállapított nyereséget, valamint a behozatalt követően felmerült összes költségre vonatkozó engedményeket. Továbbá, ellentétben azzal, amit az LG Chem állít, az érdekelt felek végső tájékoztatása 3a. melléklete kifejti, hogyan határozták meg a CIF-árat a behozatal utáni költségek kiigazítása tekintetében. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(180)

A Bizottság tisztázta, hogy az LG Chem Europe-on keresztül történő értékesítésekre képzett CIF-értéket úgy számították ki, hogy a nettó számlaértékből levonták az SGA-költségeket és a fenti (118)–(125) preambulumbekezdésben ismertetett módon megállapított nyereséget, valamint a behozatalt követően felmerült összes költségre vonatkozó engedményeket. Továbbá, ellentétben azzal, amit az LG Chem állít, az érdekelt felek végső tájékoztatása 3a. melléklete kifejti, hogyan határozták meg a CIF-árat a behozatal utáni költségek kiigazítása tekintetében. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

| (181) | Az LG Chem azzal érvelt továbbá, hogy a Bizottság egy termékkódot használt az LG Chem behozatali árainak a mintába felvett uniós gyártók áraival való összehasonlítására, amely túl egyszerű volt, és nem vette figyelembe az LG Chem 2021. április 28-i beadványában említett valamennyi jellemzőt, azaz a nyersanyagot, a formát, a CRC-t, a szagszabályozást, a habosított termékeket, a csomósodásgátlást, az elszíneződésgátlást és a felhasználást. Különösen a CRC eltérései magyarázhatják önmagukban a 14,7 %-os alákínálási különbözetet. |
| --- | --- |

(181)

Az LG Chem azzal érvelt továbbá, hogy a Bizottság egy termékkódot használt az LG Chem behozatali árainak a mintába felvett uniós gyártók áraival való összehasonlítására, amely túl egyszerű volt, és nem vette figyelembe az LG Chem 2021. április 28-i beadványában említett valamennyi jellemzőt, azaz a nyersanyagot, a formát, a CRC-t, a szagszabályozást, a habosított termékeket, a csomósodásgátlást, az elszíneződésgátlást és a felhasználást. Különösen a CRC eltérései magyarázhatják önmagukban a 14,7 %-os alákínálási különbözetet.

| (182) | A Bizottság hivatkozik a 2.3.5. szakaszra, amely bizonyítja, hogy a Bizottság az adatokat részletes formában gyűjtötte, hogy elemezni tudja az LG Chem által javasolt különböző jellemzők, köztük a CRC költség- és árhatását. Ezek az adatok azonban a felhasználóktól gyűjtött és ellenőrzött információkkal együtt nem erősítették meg a Bizottság által alkalmazott jellemzőktől eltérő jellemzők állítólagos költség- és árhatását. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, hogy részletesebb termékkódot kellett volna használni. |
| --- | --- |

(182)

A Bizottság hivatkozik a 2.3.5. szakaszra, amely bizonyítja, hogy a Bizottság az adatokat részletes formában gyűjtötte, hogy elemezni tudja az LG Chem által javasolt különböző jellemzők, köztük a CRC költség- és árhatását. Ezek az adatok azonban a felhasználóktól gyűjtött és ellenőrzött információkkal együtt nem erősítették meg a Bizottság által alkalmazott jellemzőktől eltérő jellemzők állítólagos költség- és árhatását. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, hogy részletesebb termékkódot kellett volna használni.

| (183) | Az LG Chem végül azzal érvelt, hogy az LG Chem Europe által felszámított tényleges árnak az SGA-költségek és a nyereség elméleti összegével történő, alákínálás céljából történő kiigazítása nyilvánvaló értékelési hibának minősül, és összeegyeztethetetlen az alaprendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdésével, mivel az áralákínálás összehasonlításához az árakat a Jindal-ügyben hozott ítéletet (12) követően ugyanazon a kereskedelmi szinten kell összehasonlítani. A Hansol-ügyben (13) a Törvényszék megerősítette, hogy az áralákínálás céljából a vállalkozás és az ügyfelek között kialkudott árak, nem pedig a közbenső szakaszban érvényes árak alapján lehet meghatározni az ügyfél felvásárlási döntését. |
| --- | --- |

(183)

Az LG Chem végül azzal érvelt, hogy az LG Chem Europe által felszámított tényleges árnak az SGA-költségek és a nyereség elméleti összegével történő, alákínálás céljából történő kiigazítása nyilvánvaló értékelési hibának minősül, és összeegyeztethetetlen az alaprendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdésével, mivel az áralákínálás összehasonlításához az árakat a Jindal-ügyben hozott ítéletet (12) követően ugyanazon a kereskedelmi szinten kell összehasonlítani. A Hansol-ügyben (13) a Törvényszék megerősítette, hogy az áralákínálás céljából a vállalkozás és az ügyfelek között kialkudott árak, nem pedig a közbenső szakaszban érvényes árak alapján lehet meghatározni az ügyfél felvásárlási döntését.

Jindal

12

Hansol

13

| (184) | A Bizottság kénytelen volt elutasítani az állítást. Egyrészt az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése a dömpingelt behozatal olyan hatásaira vonatkozik, amelyek kárt okoznak az uniós gazdasági ágazatnak, nem pedig a vállalatok (kapcsolatban álló importőrök) azon viszonteladói árára, amelyet az Unióban egyéb ügyfelekkel szemben alkalmaznak. |
| --- | --- |

(184)

A Bizottság kénytelen volt elutasítani az állítást. Egyrészt az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése a dömpingelt behozatal olyan hatásaira vonatkozik, amelyek kárt okoznak az uniós gazdasági ágazatnak, nem pedig a vállalatok (kapcsolatban álló importőrök) azon viszonteladói árára, amelyet az Unióban egyéb ügyfelekkel szemben alkalmaznak.

| (185) | Másrészt az aláajánlási különbözet tekintetében az alaprendelet nem ír elő semmilyen konkrét módszertant. A Bizottság ezért a szóban forgó kártényező értékelése során mérlegelési jogkörrel rendelkezik. Ezt a mérlegelési mozgásteret korlátozza annak szükségessége, hogy az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése alapján a következtetéseket egyértelmű bizonyítékokra kell alapozni, valamint objektív vizsgálatot kell végezni. |
| --- | --- |

(185)

Másrészt az aláajánlási különbözet tekintetében az alaprendelet nem ír elő semmilyen konkrét módszertant. A Bizottság ezért a szóban forgó kártényező értékelése során mérlegelési jogkörrel rendelkezik. Ezt a mérlegelési mozgásteret korlátozza annak szükségessége, hogy az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése alapján a következtetéseket egyértelmű bizonyítékokra kell alapozni, valamint objektív vizsgálatot kell végezni.

| (186) | Az alákínálási különbözet (különösen az exportár) kiszámításánál figyelembe vett elemek tekintetében a Bizottságnak azonosítania kell az első olyan pontot, ahol az Unió piacán az uniós gazdasági ágazattal folytatott versenyre kerül (vagy kerülhet) sor. Ez a pont az első független importőr beszerzési ára, mert ez a vállalat elvben választhat, hogy az uniós gazdasági ágazattól vagy külföldi beszállítóktól vásárol-e. Ezzel szemben a kapcsolatban álló importőrök viszonteladói árai nem tükrözik azt a pontot, ahol a valódi versenyre sor kerül. Ez csak az a pont, ahol az exportőr kialakított értékesítési struktúrája megpróbál vevőket találni, de már azt a pontot követően, ahol az importtal kapcsolatos döntés megszületett. Akkor, amikor az exportáló gyártó az Unióban kialakítja a vele kapcsolatban álló vállalatok hálózatát, egyben eldönti, hogy az áruk beszerzése külföldről fog történni. Ennek megfelelően az összehasonlítási pontnak rögtön azután kell lennie, hogy az áru átlépi az Unió határát, nem pedig az értékesítési lánc egy későbbi szakaszában, például amikor azt a végső felhasználónak értékesítik. |
| --- | --- |

(186)

Az alákínálási különbözet (különösen az exportár) kiszámításánál figyelembe vett elemek tekintetében a Bizottságnak azonosítania kell az első olyan pontot, ahol az Unió piacán az uniós gazdasági ágazattal folytatott versenyre kerül (vagy kerülhet) sor. Ez a pont az első független importőr beszerzési ára, mert ez a vállalat elvben választhat, hogy az uniós gazdasági ágazattól vagy külföldi beszállítóktól vásárol-e. Ezzel szemben a kapcsolatban álló importőrök viszonteladói árai nem tükrözik azt a pontot, ahol a valódi versenyre sor kerül. Ez csak az a pont, ahol az exportőr kialakított értékesítési struktúrája megpróbál vevőket találni, de már azt a pontot követően, ahol az importtal kapcsolatos döntés megszületett. Akkor, amikor az exportáló gyártó az Unióban kialakítja a vele kapcsolatban álló vállalatok hálózatát, egyben eldönti, hogy az áruk beszerzése külföldről fog történni. Ennek megfelelően az összehasonlítási pontnak rögtön azután kell lennie, hogy az áru átlépi az Unió határát, nem pedig az értékesítési lánc egy későbbi szakaszában, például amikor azt a végső felhasználónak értékesítik.

| (187) | Ez az eljárás olyan esetekben is biztosítja a következetességet, amikor az exportáló gyártó közvetlenül értékesíti az árut a független vevőnek (importőrnek vagy végfelhasználónak), tekintettel arra, hogy ilyenkor természetszerűleg nem alkalmaznak viszonteladói árakat. Egy ettől eltérő megközelítés az exportáló gyártók közötti hátrányos megkülönböztetéshez vezetne, csupán az általuk igénybe vett értékesítési csatorna alapján. |
| --- | --- |

(187)

Ez az eljárás olyan esetekben is biztosítja a következetességet, amikor az exportáló gyártó közvetlenül értékesíti az árut a független vevőnek (importőrnek vagy végfelhasználónak), tekintettel arra, hogy ilyenkor természetszerűleg nem alkalmaznak viszonteladói árakat. Egy ettől eltérő megközelítés az exportáló gyártók közötti hátrányos megkülönböztetéshez vezetne, csupán az általuk igénybe vett értékesítési csatorna alapján.

| (188) | Ebben az esetben az importár annak névértékén nem vehető figyelembe, mivel az exportáló gyártó és az importőr kapcsolatban állnak egymással. Következésképpen egy megbízható importár szokásos piaci feltételek melletti megállapításához ezt az árat úgy kell képezni, hogy kiindulási pontnak a kapcsolatban álló importőr viszonteladói árát használják fel. Ennek az árképzésnek az elvégzésekor az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésében szereplő exportár-képzési szabályokat kell alkalmazni csakúgy, mint az exportár dömpinghez kapcsolódó meghatározásakor. Az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének alkalmazása lehetővé teszi egy olyan ár meghatározását, amely teljes mértékben összehasonlítható a független vevők részére történő értékesítések vizsgálatakor felhasznált (uniós határparitáson számított) CIF-árral. |
| --- | --- |

(188)

Ebben az esetben az importár annak névértékén nem vehető figyelembe, mivel az exportáló gyártó és az importőr kapcsolatban állnak egymással. Következésképpen egy megbízható importár szokásos piaci feltételek melletti megállapításához ezt az árat úgy kell képezni, hogy kiindulási pontnak a kapcsolatban álló importőr viszonteladói árát használják fel. Ennek az árképzésnek az elvégzésekor az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésében szereplő exportár-képzési szabályokat kell alkalmazni csakúgy, mint az exportár dömpinghez kapcsolódó meghatározásakor. Az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének alkalmazása lehetővé teszi egy olyan ár meghatározását, amely teljes mértékben összehasonlítható a független vevők részére történő értékesítések vizsgálatakor felhasznált (uniós határparitáson számított) CIF-árral.

| (189) | A Bizottság azt is megjegyezte, hogy ezt a megközelítést a Törvényszék a Severstal-ügyben jóváhagyta (14). |
| --- | --- |

(189)

A Bizottság azt is megjegyezte, hogy ezt a megközelítést a Törvényszék a Severstal-ügyben jóváhagyta (14).

Severstal

14

| (190) | Végül az LG Chem nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a forgalmazóknak történő értékesítés és a felhasználóknak történő közvetlen értékesítés között szisztematikus árkülönbség lenne a hasonló terméktípusok esetében. A Bizottság nem talált arra utaló bizonyítékot sem, hogy az uniós gazdasági ágazat oldalán a forgalmazóknak és a felhasználóknak történő értékesítések eltérőek lennének az árképzésben. |
| --- | --- |

(190)

Végül az LG Chem nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a forgalmazóknak történő értékesítés és a felhasználóknak történő közvetlen értékesítés között szisztematikus árkülönbség lenne a hasonló terméktípusok esetében. A Bizottság nem talált arra utaló bizonyítékot sem, hogy az uniós gazdasági ágazat oldalán a forgalmazóknak és a felhasználóknak történő értékesítések eltérőek lennének az árképzésben.

4.4.3.   Az állítás, amely szerint 2018-ban az áremelkedések miatt nem történt áralákínálás

Az állítás, amely szerint 2018-ban az áremelkedések miatt nem történt áralákínálás

| (191) | Az értékcsökkenés 2018. évi hatásait illetően az LG Chem előadta, hogy a dél-koreai behozatal és az uniós gazdasági ágazat árai egyaránt emelkedtek a 2017. évi szinthez képest, ezért nem is kerülhetett sor áralákínálásra. |
| --- | --- |

(191)

Az értékcsökkenés 2018. évi hatásait illetően az LG Chem előadta, hogy a dél-koreai behozatal és az uniós gazdasági ágazat árai egyaránt emelkedtek a 2017. évi szinthez képest, ezért nem is kerülhetett sor áralákínálásra.

| (192) | Az uniós gazdasági ágazat importárainak alakulását vizsgáló elemzés azonban az érintett időszak egészére, azaz 2017 és a vizsgálati időszak közötti időszakra vonatkozik. Míg az ártendenciák értékelése a teljes figyelembe vett időszakra kiterjed, az áralákínálást érintő számítások csak a vizsgálati időszakra (2020) vonatkoznak. Ezért a dél-koreai árak és az uniós gazdasági ágazat árainak a 2017 és 2018 közötti emelkedése ebben az esetben nem releváns a vizsgálati időszak alatti áralákínálás kiszámítása szempontjából. Továbbá ez a tény önmagában még nem utal arra, hogy az érintett időszakban a dél-koreai behozatal ne kínált volna alá az uniós gazdasági ágazat árainak, mivel ezt a következtetést csak a tényleges exportár és az uniós árak részletes összehasonlítása alapján lehetne levonni. |
| --- | --- |

(192)

Az uniós gazdasági ágazat importárainak alakulását vizsgáló elemzés azonban az érintett időszak egészére, azaz 2017 és a vizsgálati időszak közötti időszakra vonatkozik. Míg az ártendenciák értékelése a teljes figyelembe vett időszakra kiterjed, az áralákínálást érintő számítások csak a vizsgálati időszakra (2020) vonatkoznak. Ezért a dél-koreai árak és az uniós gazdasági ágazat árainak a 2017 és 2018 közötti emelkedése ebben az esetben nem releváns a vizsgálati időszak alatti áralákínálás kiszámítása szempontjából. Továbbá ez a tény önmagában még nem utal arra, hogy az érintett időszakban a dél-koreai behozatal ne kínált volna alá az uniós gazdasági ágazat árainak, mivel ezt a következtetést csak a tényleges exportár és az uniós árak részletes összehasonlítása alapján lehetne levonni.

| (193) | Az alákínálási különbözet definíció szerint az az összeg, amellyel az érintett országból származó behozatal tényleges ára alatt marad az uniós gazdasági ágazat tényleges árának. A két ár közötti különbséget – a szükséges kiigazítások elvégzését követően – az uniós gazdasági ágazat árának százalékában fejezik ki. |
| --- | --- |

(193)

Az alákínálási különbözet definíció szerint az az összeg, amellyel az érintett országból származó behozatal tényleges ára alatt marad az uniós gazdasági ágazat tényleges árának. A két ár közötti különbséget – a szükséges kiigazítások elvégzését követően – az uniós gazdasági ágazat árának százalékában fejezik ki.

| (194) | A dél-koreai behozatal átlagárát 2018-ban is az uniós gazdasági ágazat átlagárainál alacsonyabb szinten határozták meg. Következésképpen – jóllehet ebben az időszakban mind a dél-koreai, mind az uniós gazdasági ágazat árai emelkedtek – a statisztikák arra utalnak, hogy 2018-ban is sor kerülhetett alákínálásra. |
| --- | --- |

(194)

A dél-koreai behozatal átlagárát 2018-ban is az uniós gazdasági ágazat átlagárainál alacsonyabb szinten határozták meg. Következésképpen – jóllehet ebben az időszakban mind a dél-koreai, mind az uniós gazdasági ágazat árai emelkedtek – a statisztikák arra utalnak, hogy 2018-ban is sor kerülhetett alákínálásra.

| (195) | A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(195)

A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (196) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azt állította, hogy soha nem érvelt azzal, hogy 2018-ban nem kerülhetett volna sor alákínálásra. Az LG Chem ezen értelmezése állítólag megsértette az LG Chem megfelelő ügyintézéshez való jogát. |
| --- | --- |

(196)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azt állította, hogy soha nem érvelt azzal, hogy 2018-ban nem kerülhetett volna sor alákínálásra. Az LG Chem ezen értelmezése állítólag megsértette az LG Chem megfelelő ügyintézéshez való jogát.

| (197) | A Bizottság tudomásul vette az LG Chem arra vonatkozó magyarázatát, hogy nem kívánta a fenti állítást előterjeszteni. Mivel az LG Chem nem hivatkozott egyetlen olyan érvre sem, amelyre a Bizottság nem válaszolt, a Bizottság nem tekintette úgy, hogy megsértette volna a megfelelő ügyintézéshez való jogot. |
| --- | --- |

(197)

A Bizottság tudomásul vette az LG Chem arra vonatkozó magyarázatát, hogy nem kívánta a fenti állítást előterjeszteni. Mivel az LG Chem nem hivatkozott egyetlen olyan érvre sem, amelyre a Bizottság nem válaszolt, a Bizottság nem tekintette úgy, hogy megsértette volna a megfelelő ügyintézéshez való jogot.

4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (198) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(198)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (199) | A Bizottság a (41) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(199)

A Bizottság a (41) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

| (200) | A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A Bizottság a mintában szereplő, illetve nem szereplő gyártók által szolgáltatott adatok alapján értékelte a makrogazdasági mutatókat, összevetve azokat a panaszban szereplő adatokkal. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívben közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(200)

A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A Bizottság a mintában szereplő, illetve nem szereplő gyártók által szolgáltatott adatok alapján értékelte a makrogazdasági mutatókat, összevetve azokat a panaszban szereplő adatokkal. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívben közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

| (201) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az érdekelt felek rámutattak arra, hogy a panasz és a nyilvánosságra hozatal között eltérések vannak a termelésre és értékesítésre vonatkozó makrogazdasági mutatók között. Az elemzést követően a Bizottság elfogadta ezeket az állításokat, és kiigazította a számadatokat. A Bizottság ezért frissítette a makrogazdasági adatokat egy vállalat adataival. Ezért az abszolút értékeket a bizalmas jelleg biztosítása érdekében tartományként tüntették fel. |
| --- | --- |

(201)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az érdekelt felek rámutattak arra, hogy a panasz és a nyilvánosságra hozatal között eltérések vannak a termelésre és értékesítésre vonatkozó makrogazdasági mutatók között. Az elemzést követően a Bizottság elfogadta ezeket az állításokat, és kiigazította a számadatokat. A Bizottság ezért frissítette a makrogazdasági adatokat egy vállalat adataival. Ezért az abszolút értékeket a bizalmas jelleg biztosítása érdekében tartományként tüntették fel.

| (202) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(202)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.5.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.5.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (203) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  4. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | [525 000 – 560 000 ] | [530 000 – 565 000 ] | [540 000 – 575 000 ] | [520 000 – 555 000 ] |
| Mutató | 100 | 102 | 105 | 98 |
| Termelési kapacitás (tonna) | [540 000 – 580 000 ] | [600 000 – 640 000 ] | [650 000 – 690 000 ] | [650 000 – 690 000 ] |
| Mutató | 100 | 109 | 117 | 117 |
| Kapacitáskihasználás | [93 –95  %] | [88 –90  %] | [84 –86  %] | [78 –80  %] |
| Mutató | 100 | 94 | 90 | 83 |
| Forrás: a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók |

(203)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

4. táblázat

4. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

[525 000 – 560 000 ]

[530 000 – 565 000 ]

[540 000 – 575 000 ]

[520 000 – 555 000 ]

Mutató

Mutató

100

100

102

102

105

105

98

98

Termelési kapacitás (tonna)

[540 000 – 580 000 ]

[600 000 – 640 000 ]

[650 000 – 690 000 ]

[650 000 – 690 000 ]

Mutató

Mutató

100

100

109

109

117

117

117

117

Kapacitáskihasználás

[93 –95  %]

[88 –90  %]

[84 –86  %]

[78 –80  %]

Mutató

Mutató

100

100

94

94

90

90

83

83

Forrás: a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók

| (204) | Az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 2017 és 2019 között 5 százalékponttal növekedett, ezt követően 2019 és a vizsgálati időszak között 7 százalékponttal visszaesett. A teljes termelési volumen a figyelembe vett időszakban 2 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(204)

Az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 2017 és 2019 között 5 százalékponttal növekedett, ezt követően 2019 és a vizsgálati időszak között 7 százalékponttal visszaesett. A teljes termelési volumen a figyelembe vett időszakban 2 %-kal csökkent.

| (205) | A termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban folyamatosan nőtt: a 2017. évi [540 000–580 000] tonnáról 2019-ben [650 000–690 000] tonnára emelkedett, majd a vizsgálati időszakban ezen a szinten maradt, ami összességében 17 %-os növekedést jelent. Az uniós SAP-ágazat kapacitásnövekedése annak eredménye, hogy az egyik uniós gyártó a figyelembe vett időszakban jelentős beruházást hajtott végre. |
| --- | --- |

(205)

A termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban folyamatosan nőtt: a 2017. évi [540 000–580 000] tonnáról 2019-ben [650 000–690 000] tonnára emelkedett, majd a vizsgálati időszakban ezen a szinten maradt, ami összességében 17 %-os növekedést jelent. Az uniós SAP-ágazat kapacitásnövekedése annak eredménye, hogy az egyik uniós gyártó a figyelembe vett időszakban jelentős beruházást hajtott végre.

| (206) | Amint a fenti 4. táblázatból kitűnik, jóllehet az uniós termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt, az uniós kapacitáskihasználás jelentősen romlott: a 2017. évi [93–95 %-ról] a vizsgálati időszakban [78–80 %-ra] esett vissza. Ez a tendencia a figyelembe vett időszakban az uniós kapacitáskihasználás 17 %-os csökkenését eredményezte. |
| --- | --- |

(206)

Amint a fenti 4. táblázatból kitűnik, jóllehet az uniós termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt, az uniós kapacitáskihasználás jelentősen romlott: a 2017. évi [93–95 %-ról] a vizsgálati időszakban [78–80 %-ra] esett vissza. Ez a tendencia a figyelembe vett időszakban az uniós kapacitáskihasználás 17 %-os csökkenését eredményezte.

4.5.2.2.   A kapacitáskihasználás visszaesése a kapacitásnövekedés következtében

| (207) | Az LG Chem észrevételt tett az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználásának a figyelembe vett időszakban történő visszaeséséről, kifejezett hivatkozva az egyik uniós gyártó beruházási projektjére, amely 2018-ban növelte termelési kapacitást. Az LG Chem szerint e többletkapacitással eredetileg sem az uniós piac ellátása volt a cél, mivel a 2017-ben meglévő kapacitások már meghaladták az uniós piacon jelentkező keresletet. Tehát az uniós gyártók kapacitásfeleslegét nem okozhatta a dél-koreai behozatal. |
| --- | --- |

(207)

Az LG Chem észrevételt tett az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználásának a figyelembe vett időszakban történő visszaeséséről, kifejezett hivatkozva az egyik uniós gyártó beruházási projektjére, amely 2018-ban növelte termelési kapacitást. Az LG Chem szerint e többletkapacitással eredetileg sem az uniós piac ellátása volt a cél, mivel a 2017-ben meglévő kapacitások már meghaladták az uniós piacon jelentkező keresletet. Tehát az uniós gyártók kapacitásfeleslegét nem okozhatta a dél-koreai behozatal.

| (208) | A Bizottság egyetértett azzal, hogy a kapacitáskihasználásnak a figyelembe vett időszakban bekövetkezett visszaesése – amely a teljes előállított volumen viszonylagos stabilitásával párosult – összefüggött az uniós gyártók kapacitásnövekedésével. Azonban az LG Chem állításával ellentétben e többletkapacitások nem haladták meg az uniós piacon jelentkező keresletet. 2017-ben az uniós gazdasági ágazat teljes termelési kapacitása az uniós felhasználásnak csupán [86–88 %-át] tette ki, A termelési kapacitás növekedése után továbbra is összhangban maradt az uniós felhasználással, mindössze [1–2%-os] többletkapacitással. Nincs tehát bizonyíték arra, hogy a többletkapacitásokat ne az uniós piacra szánták volna. |
| --- | --- |

(208)

A Bizottság egyetértett azzal, hogy a kapacitáskihasználásnak a figyelembe vett időszakban bekövetkezett visszaesése – amely a teljes előállított volumen viszonylagos stabilitásával párosult – összefüggött az uniós gyártók kapacitásnövekedésével. Azonban az LG Chem állításával ellentétben e többletkapacitások nem haladták meg az uniós piacon jelentkező keresletet. 2017-ben az uniós gazdasági ágazat teljes termelési kapacitása az uniós felhasználásnak csupán [86–88 %-át] tette ki, A termelési kapacitás növekedése után továbbra is összhangban maradt az uniós felhasználással, mindössze [1–2%-os] többletkapacitással. Nincs tehát bizonyíték arra, hogy a többletkapacitásokat ne az uniós piacra szánták volna.

| (209) | A második kiegészítő végső tájékoztatást követően az LG Chem azzal érvelt, hogy a számadatok nem támasztják alá azt a következtetést, hogy az uniós gazdasági ágazat figyelembe vett időszak alatt kiépített további kapacitásait az uniós piac kiszolgálására tervezték. |
| --- | --- |

(209)

A második kiegészítő végső tájékoztatást követően az LG Chem azzal érvelt, hogy a számadatok nem támasztják alá azt a következtetést, hogy az uniós gazdasági ágazat figyelembe vett időszak alatt kiépített további kapacitásait az uniós piac kiszolgálására tervezték.

| (210) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kapacitásbővítés csak minimális többletkapacitáshoz vezet. Mivel az LG Chem az uniós érdekkel kapcsolatos érvelésében is rámutatott arra, hogy nem minden kapacitást terveznek automatikusan az egyes SAP-típusok gyártására, az [1–2 %]-os minimális többletkapacitás nem arra utal, hogy azt nem az uniós piacra szánják, hanem arra, hogy elegendő kapacitást teremtsen a különböző SAP-típusok rugalmas termeléséhez, hogy lépést tartson a különböző SAP-típusok iránti kereslettel. Emellett a tényleges termelés még a kapacitásnövekedést követően is jóval az uniós felhasználás alatt maradt. A Bizottság így ezt az érvet elutasította. |
| --- | --- |

(210)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kapacitásbővítés csak minimális többletkapacitáshoz vezet. Mivel az LG Chem az uniós érdekkel kapcsolatos érvelésében is rámutatott arra, hogy nem minden kapacitást terveznek automatikusan az egyes SAP-típusok gyártására, az [1–2 %]-os minimális többletkapacitás nem arra utal, hogy azt nem az uniós piacra szánják, hanem arra, hogy elegendő kapacitást teremtsen a különböző SAP-típusok rugalmas termeléséhez, hogy lépést tartson a különböző SAP-típusok iránti kereslettel. Emellett a tényleges termelés még a kapacitásnövekedést követően is jóval az uniós felhasználás alatt maradt. A Bizottság így ezt az érvet elutasította.

4.5.2.3.   A Sumitomo Seika kapacitásának figyelmen kívül hagyása

| (211) | Az LG Chem továbbá előadta, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a panaszban bejelentett kapacitásfeleslegét alábecsülték, mivel nem vették figyelembe a Sumitomo Seika uniós gyártó termelési kapacitását. Az LG Chem annak tisztázására kérte a Bizottságot, hogy miért hagyták figyelmen kívül a Sumitomo Seika uniós gyártó kapacitásait és kármutatóit, holott azok befolyásolhatták és torzíthatták volna a panaszban ismertetett kárhelyzetet. |
| --- | --- |

(211)

Az LG Chem továbbá előadta, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a panaszban bejelentett kapacitásfeleslegét alábecsülték, mivel nem vették figyelembe a Sumitomo Seika uniós gyártó termelési kapacitását. Az LG Chem annak tisztázására kérte a Bizottságot, hogy miért hagyták figyelmen kívül a Sumitomo Seika uniós gyártó kapacitásait és kármutatóit, holott azok befolyásolhatták és torzíthatták volna a panaszban ismertetett kárhelyzetet.

| (212) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a szóban forgó vállalat nem működött együtt a vizsgálatban. Az LG Chem állításaival ellentétben azonban ez nem jelenti azt, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta volna a vállalat kapacitásait és kármutatóit. Az LG Chem által benyújtott számadatot (47 000 tonna) a Bizottság a termelési kapacitásra vonatkozó makroadatokban is felhasználta, és becsléseket végzett e vállalat további kármutatóira vonatkozóan. |
| --- | --- |

(212)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a szóban forgó vállalat nem működött együtt a vizsgálatban. Az LG Chem állításaival ellentétben azonban ez nem jelenti azt, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta volna a vállalat kapacitásait és kármutatóit. Az LG Chem által benyújtott számadatot (47 000 tonna) a Bizottság a termelési kapacitásra vonatkozó makroadatokban is felhasználta, és becsléseket végzett e vállalat további kármutatóira vonatkozóan.

| (213) | Ezért ezt a felvetést a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(213)

Ezért ezt a felvetést a Bizottság elutasította.

4.5.2.4.   Az értékesítés volumene és piaci részesedése

| (214) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes értékesítési volumen az uniós piacon (tonna) | [350 000 – 380 000 ] | [370 000 – 400 000 ] | [370 000 – 400 000 ] | [320 000 – 350 000 ] |
| Mutató | 100 | 104 | 103 | 89 |
| Piaci részesedés | [56 –58  %] | [58 –60  %] | [57 –59  %] | [49 –51  %] |
| Mutató | 100 | 105 | 103 | 88 |
| Forrás: a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók |

(214)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Teljes értékesítési volumen az uniós piacon (tonna)

[350 000 – 380 000 ]

[370 000 – 400 000 ]

[370 000 – 400 000 ]

[320 000 – 350 000 ]

Mutató

Mutató

100

100

104

104

103

103

89

89

Piaci részesedés

[56 –58  %]

[58 –60  %]

[57 –59  %]

[49 –51  %]

Mutató

Mutató

100

100

105

105

103

103

88

88

Forrás: a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (215) | Az uniós piacon zajló összes értékesítés összességében csökkent a figyelembe vett időszakban: 2017 és a vizsgálati időszak között 11 %-os visszaesést mutatott. 2017 és 2018 között az Unióba irányuló teljes értékesítési volumen 4 %-kal nőtt, majd a vizsgálati időszakig folyamatosan csökkent. A legjelentősebb visszaesés 2019 és a vizsgálati időszak között következett be, amikor az uniós piacon elért teljes értékesítési volumen 14 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(215)

Az uniós piacon zajló összes értékesítés összességében csökkent a figyelembe vett időszakban: 2017 és a vizsgálati időszak között 11 %-os visszaesést mutatott. 2017 és 2018 között az Unióba irányuló teljes értékesítési volumen 4 %-kal nőtt, majd a vizsgálati időszakig folyamatosan csökkent. A legjelentősebb visszaesés 2019 és a vizsgálati időszak között következett be, amikor az uniós piacon elért teljes értékesítési volumen 14 %-kal csökkent.

| (216) | Az 1. táblázatban bemutatott stabil uniós felhasználás ellenére az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkent, emiatt a piaci részesedés 2017 és a vizsgálati időszak között 12 %-kal csökkent. Hasonlóképpen az uniós értékesítési volumen tendenciái tekintetében a piaci részesedés legjelentősebb visszaesése 2019 és a vizsgálati időszak között volt megfigyelhető, amikor az évről évre történő csökkenés mértéke 15 %-os volt. |
| --- | --- |

(216)

Az 1. táblázatban bemutatott stabil uniós felhasználás ellenére az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkent, emiatt a piaci részesedés 2017 és a vizsgálati időszak között 12 %-kal csökkent. Hasonlóképpen az uniós értékesítési volumen tendenciái tekintetében a piaci részesedés legjelentősebb visszaesése 2019 és a vizsgálati időszak között volt megfigyelhető, amikor az évről évre történő csökkenés mértéke 15 %-os volt.

| (217) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy a Bizottság nem tudja az értékesítési volumen uniós piacon tapasztalt alakulását az exportpiacokon történő értékesítéstől elkülönítve elemezni. Az értékesítéseket az uniós piacról átirányították az exportpiacokra, nem pedig „elvesztek”. |
| --- | --- |

(217)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy a Bizottság nem tudja az értékesítési volumen uniós piacon tapasztalt alakulását az exportpiacokon történő értékesítéstől elkülönítve elemezni. Az értékesítéseket az uniós piacról átirányították az exportpiacokra, nem pedig „elvesztek”.

| (218) | A Bizottságnak szükségszerűen elemeznie kell az uniós piac alakulását annak érdekében, hogy megállapítsa az uniós piacot ért kárt. Az exportnövekedést az 5.2.4. szakaszban elemezték annak megállapítása céljából, hogy ez volt-e az okozott kár oka. A Bizottság ezért elutasította azt az érvet, hogy az uniós gazdasági ágazat exportját figyelmen kívül hagyva, elszigetelten elemezte a fejleményeket. |
| --- | --- |

(218)

A Bizottságnak szükségszerűen elemeznie kell az uniós piac alakulását annak érdekében, hogy megállapítsa az uniós piacot ért kárt. Az exportnövekedést az 5.2.4. szakaszban elemezték annak megállapítása céljából, hogy ez volt-e az okozott kár oka. A Bizottság ezért elutasította azt az érvet, hogy az uniós gazdasági ágazat exportját figyelmen kívül hagyva, elszigetelten elemezte a fejleményeket.

4.5.2.5.   Növekedés

| (219) | Az uniós felhasználás a figyelembe vett időszakban stabil maradt, míg az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon elért értékesítési volumene 12 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése tehát csökkent, szemben az érintett országból származó behozatal piaci részesedésével, amely jelentősen növekedett ugyanezen időszak alatt. |
| --- | --- |

(219)

Az uniós felhasználás a figyelembe vett időszakban stabil maradt, míg az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon elért értékesítési volumene 12 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése tehát csökkent, szemben az érintett országból származó behozatal piaci részesedésével, amely jelentősen növekedett ugyanezen időszak alatt.

4.5.2.6.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (220) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | [1 000 – 1 150 ] | [1 000 – 1 150 ] | [950 – 1 100 ] | [950 – 1 100 ] |
| Mutató | 100 | 98 | 92 | 91 |
| Termelékenység (tonna/TME) | 492 | 510 | 564 | 529 |
| Mutató | 100 | 104 | 115 | 108 |
| Forrás: a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók |

(220)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

[1 000 – 1 150 ]

[1 000 – 1 150 ]

[950 – 1 100 ]

[950 – 1 100 ]

Mutató

Mutató

100

100

98

98

92

92

91

91

Termelékenység (tonna/TME)

492

510

564

529

Mutató

Mutató

100

100

104

104

115

115

108

108

Forrás: a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (221) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás visszaesett. Ennek következtében a munkaerő – a közvetett foglalkoztatást nem számítva – 9 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(221)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás visszaesett. Ennek következtében a munkaerő – a közvetett foglalkoztatást nem számítva – 9 %-kal csökkent.

| (222) | A termelékenységi tendencia követte az uniós termelési volumen alakulását, amely 2019-ig nőtt, majd 2019 és a vizsgálati időszak között csökkent. A termelékenység 2017 és 2019 között 15 %-kal nőtt, majd a termelési volumen csökkenése nyomán visszaesett. A termelékenység így összességében 8 %-kal nőtt. Ennek az az oka, hogy míg a termelési volumen 2019-ig nőtt, majd a vizsgálati időszakban csökkent, az alkalmazottak száma a figyelembe vett időszakban folyamatosan és jelentős mértékben csökkent. 2019-től a vizsgálati időszak végéig azonban a termelés az alacsonyabb értékesítések miatt a foglalkoztatásnál gyorsabb ütemben esett vissza, ami a termelékenység ennek megfelelő csökkenését eredményezte (–6 % 2019-től a vizsgálati időszakig). |
| --- | --- |

(222)

A termelékenységi tendencia követte az uniós termelési volumen alakulását, amely 2019-ig nőtt, majd 2019 és a vizsgálati időszak között csökkent. A termelékenység 2017 és 2019 között 15 %-kal nőtt, majd a termelési volumen csökkenése nyomán visszaesett. A termelékenység így összességében 8 %-kal nőtt. Ennek az az oka, hogy míg a termelési volumen 2019-ig nőtt, majd a vizsgálati időszakban csökkent, az alkalmazottak száma a figyelembe vett időszakban folyamatosan és jelentős mértékben csökkent. 2019-től a vizsgálati időszak végéig azonban a termelés az alacsonyabb értékesítések miatt a foglalkoztatásnál gyorsabb ütemben esett vissza, ami a termelékenység ennek megfelelő csökkenését eredményezte (–6 % 2019-től a vizsgálati időszakig).

| (223) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy a foglalkoztatás a korszerűsítés miatt csökkent, és ez nem bizonyítja a kárt. Annak ellenére, hogy az NSE beruházása várhatóan 70 további munkahelyet biztosít, ezeket a többletmunkahelyeket valószínűleg ellensúlyozta a BASF és antwerpeni telephelye által 2017-ben elvégzett utólagos műszaki átalakítás, valamint azon szándéka, hogy a SAP-üzletág digitalizálására irányuló stratégiát kövessen. |
| --- | --- |

(223)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy a foglalkoztatás a korszerűsítés miatt csökkent, és ez nem bizonyítja a kárt. Annak ellenére, hogy az NSE beruházása várhatóan 70 további munkahelyet biztosít, ezeket a többletmunkahelyeket valószínűleg ellensúlyozta a BASF és antwerpeni telephelye által 2017-ben elvégzett utólagos műszaki átalakítás, valamint azon szándéka, hogy a SAP-üzletág digitalizálására irányuló stratégiát kövessen.

| (224) | Bár nem zárható ki, hogy a korszerűsítés hozzájárulhatott a foglalkoztatás csökkenéséhez, még a foglalkoztatás visszaesése nélkül is, más mutatók még mindig a kár egyértelmű jeleit mutatták. Továbbá kár hiányában a korszerűsítés a termelékenység növekedését eredményezte volna. Nem ez történt. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(224)

Bár nem zárható ki, hogy a korszerűsítés hozzájárulhatott a foglalkoztatás csökkenéséhez, még a foglalkoztatás visszaesése nélkül is, más mutatók még mindig a kár egyértelmű jeleit mutatták. Továbbá kár hiányában a korszerűsítés a termelékenység növekedését eredményezte volna. Nem ez történt. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

4.5.2.7.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (225) | Az LG Chem dömpingkülönbözete jelentős mértékben meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az érintett országból származó behozatal volumenét és árait, a dömpingkülönbözetek tényleges mértéke jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(225)

Az LG Chem dömpingkülönbözete jelentős mértékben meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az érintett országból származó behozatal volumenét és árait, a dömpingkülönbözetek tényleges mértéke jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra.

de minimis

| (226) | Az érintett termékkel kapcsolatban ez az első dömpingellenes vizsgálat, ezért az esetleges korábbi dömping hatásainak értékeléséhez nem álltak rendelkezésre adatok. |
| --- | --- |

(226)

Az érintett termékkel kapcsolatban ez az első dömpingellenes vizsgálat, ezért az esetleges korábbi dömping hatásainak értékeléséhez nem álltak rendelkezésre adatok.

4.5.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.5.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (227) | A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/tonna) | [1 200 – 1 500 ] | [1 250 – 1 550 ] | [1 250 – 1 550 ] | [1 000 – 1 300 ] |
| Mutató | 100 | 104 | 103 | 85 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | [1 200 – 1 500 ] | [1 400 – 1 700 ] | [1 400 – 1 700 ] | [1 200 – 1 500 ] |
| Mutató | 100 | 121 | 118 | 105 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók |

(227)

A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/tonna)

[1 200 – 1 500 ]

[1 250 – 1 550 ]

[1 250 – 1 550 ]

[1 000 – 1 300 ]

Mutató

Mutató

100

100

104

104

103

103

85

85

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

[1 200 – 1 500 ]

[1 400 – 1 700 ]

[1 400 – 1 700 ]

[1 200 – 1 500 ]

Mutató

Mutató

100

100

121

121

118

118

105

105

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (228) | A szabadpiaci értékesítési árak 2018-ban először 4 %-kal emelkedtek, ezt követően 1 %-kal visszaestek, majd a vizsgálati időszakban további 17 %-kal csökkentek. Ez azt jelenti, hogy az Unióban az átlagos értékesítési egységár összességében 15 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(228)

A szabadpiaci értékesítési árak 2018-ban először 4 %-kal emelkedtek, ezt követően 1 %-kal visszaestek, majd a vizsgálati időszakban további 17 %-kal csökkentek. Ez azt jelenti, hogy az Unióban az átlagos értékesítési egységár összességében 15 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

| (229) | A mintában szereplő gyártók termelési egységköltsége 5 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszak során. 2017 és 2018 között 21 %-kal nőtt, ezt követően 2019-ben 3 %-kal, a vizsgálati időszakban pedig további 11 %-kal csökkent. Ez a tendencia a nyersanyagárak 2018-ban tapasztalható hirtelen emelkedésével magyarázható, mely árak később a vizsgálati időszakig bezárólag csökkentek. |
| --- | --- |

(229)

A mintában szereplő gyártók termelési egységköltsége 5 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszak során. 2017 és 2018 között 21 %-kal nőtt, ezt követően 2019-ben 3 %-kal, a vizsgálati időszakban pedig további 11 %-kal csökkent. Ez a tendencia a nyersanyagárak 2018-ban tapasztalható hirtelen emelkedésével magyarázható, mely árak később a vizsgálati időszakig bezárólag csökkentek.

| (230) | Amint azt a 7. táblázat mutatja, a mintában szereplő uniós gyártók átlagos értékesítési egységárai részben igazodtak a termelési költségek ingadozásához, de sokkal lassabb ütemben követték azokat. Emiatt az értékesítési árak 2018-tól kezdve a vizsgálati időszak végéig jóval a termelési egységköltség szintje alatt maradtak. |
| --- | --- |

(230)

Amint azt a 7. táblázat mutatja, a mintában szereplő uniós gyártók átlagos értékesítési egységárai részben igazodtak a termelési költségek ingadozásához, de sokkal lassabb ütemben követték azokat. Emiatt az értékesítési árak 2018-tól kezdve a vizsgálati időszak végéig jóval a termelési egységköltség szintje alatt maradtak.

| (231) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy a Koreából származó behozatal elemzése megsértette az LG Chem védelemhez való jogát, mivel a 7. táblázatban megadott, a vizsgálati időszak (a továbbiakban: vizsgálati időszak, azaz 2020) alatt 1 000 és 1 300 EUR/tonna közötti árakat mutató tartományok túlzóak voltak, és a Koreából származó behozatal árai is meghaladhatják, összehasonlítható szintűek vagy alacsonyabbak lehetnek a mintában szereplő uniós gyártók árainál. |
| --- | --- |

(231)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy a Koreából származó behozatal elemzése megsértette az LG Chem védelemhez való jogát, mivel a 7. táblázatban megadott, a vizsgálati időszak (a továbbiakban: vizsgálati időszak, azaz 2020) alatt 1 000 és 1 300 EUR/tonna közötti árakat mutató tartományok túlzóak voltak, és a Koreából származó behozatal árai is meghaladhatják, összehasonlítható szintűek vagy alacsonyabbak lehetnek a mintában szereplő uniós gyártók árainál.

| (232) | A 7. táblázatban szereplő tartományok nem sértik az LG Chem védelemhez való jogát. Mivel a Bizottság a (171) preambulumbekezdésben nyilvánosságra hozta, hogy a koreai árak jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak, az LG Chem számára egyértelmű volt, hogy a 2020. évi koreai árak nem haladták meg az uniós gazdasági ágazat árait, azokkal nem voltak egyenlőek, illetőleg azokhoz nagyon közeliek. Az uniós gyártó tényleges ára érzékeny üzleti információ, amelyet védeni kell. Azonban még egy szűkebb ártartomány sem feltétlenül tenné lehetővé az LG Chem számára, hogy láthassa a tényleges árkülönbséget, és érvelhessen annak mértékéről. Egy másik tartomány tehát nem javította volna az LG Chem észrevételezési képességét. Ezenkívül a 7. táblázatban az előállítási költségekre vonatkozóan megadott tartományok lehetővé tették az LG Chem számára annak megállapítását, hogy a koreai ár egyértelműen az uniós gazdasági ágazat termelési költségei alatt volt. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(232)

A 7. táblázatban szereplő tartományok nem sértik az LG Chem védelemhez való jogát. Mivel a Bizottság a (171) preambulumbekezdésben nyilvánosságra hozta, hogy a koreai árak jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak, az LG Chem számára egyértelmű volt, hogy a 2020. évi koreai árak nem haladták meg az uniós gazdasági ágazat árait, azokkal nem voltak egyenlőek, illetőleg azokhoz nagyon közeliek. Az uniós gyártó tényleges ára érzékeny üzleti információ, amelyet védeni kell. Azonban még egy szűkebb ártartomány sem feltétlenül tenné lehetővé az LG Chem számára, hogy láthassa a tényleges árkülönbséget, és érvelhessen annak mértékéről. Egy másik tartomány tehát nem javította volna az LG Chem észrevételezési képességét. Ezenkívül a 7. táblázatban az előállítási költségekre vonatkozóan megadott tartományok lehetővé tették az LG Chem számára annak megállapítását, hogy a koreai ár egyértelműen az uniós gazdasági ágazat termelési költségei alatt volt. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

| (233) | Az LG Chem azzal érvelt továbbá, hogy a 7. táblázat tartalmazza a mintában szereplő uniós gyártók összes termékét, beleértve a Bio SAP és a SAVIVA termékeket is, amelyek nem versenyeznek a koreai behozatallal. |
| --- | --- |

(233)

Az LG Chem azzal érvelt továbbá, hogy a 7. táblázat tartalmazza a mintában szereplő uniós gyártók összes termékét, beleértve a Bio SAP és a SAVIVA termékeket is, amelyek nem versenyeznek a koreai behozatallal.

| (234) | A 7. táblázatnak tartalmaznia kell az érintett termék valamennyi behozatalát. Mivel a Bizottság elutasította az LG Chem arra irányuló kérelmét, hogy a BIO SAP-ot és a SAVIVA-t zárják ki a termékkörből (lásd a (73) preambulumbekezdést), ezek a termékek helyesen szerepelnek a számadatokban. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(234)

A 7. táblázatnak tartalmaznia kell az érintett termék valamennyi behozatalát. Mivel a Bizottság elutasította az LG Chem arra irányuló kérelmét, hogy a BIO SAP-ot és a SAVIVA-t zárják ki a termékkörből (lásd a (73) preambulumbekezdést), ezek a termékek helyesen szerepelnek a számadatokban. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

4.5.3.2.   Munkaerőköltségek

| (235) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | [110 000 – 125 000 ] | [110 000 – 125 000 ] | [110 000 – 125 000 ] | [110 000 – 125 000 ] |
| Mutató | 100 | 107 | 103 | 102 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók |

(235)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

[110 000 – 125 000 ]

[110 000 – 125 000 ]

[110 000 – 125 000 ]

[110 000 – 125 000 ]

Mutató

Mutató

100

100

107

107

103

103

102

102

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók

| (236) | Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 2018-ban 7 %-kal nőtt, majd 2019-ben 3,5 %-kal csökkent, ezt követően a vizsgálati időszakban további 1 %-kal esett vissza, ami azt jelenti, hogy a figyelembe vett időszak alatt összességében 2 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(236)

Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 2018-ban 7 %-kal nőtt, majd 2019-ben 3,5 %-kal csökkent, ezt követően a vizsgálati időszakban további 1 %-kal esett vissza, ami azt jelenti, hogy a figyelembe vett időszak alatt összességében 2 %-kal nőtt.

4.5.3.3.   Készletek

| (237) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Készletek | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | [50 000 – 60 000 ] | [50 000 – 60 000 ] | [70 000 – 80 000 ] | [75 000 – 85 000 ] |
| Mutató | 100 | 92 | 124 | 142 |
| Zárókészlet a termelés százalékában | [20 –25  %] | [15 –18  %] | [20 –25  %] | [20 –25  %] |
| Mutató | 100 | 87 | 105 | 121 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók |

(237)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Készletek

Készletek

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

[50 000 – 60 000 ]

[50 000 – 60 000 ]

[70 000 – 80 000 ]

[75 000 – 85 000 ]

Mutató

Mutató

100

100

92

92

124

124

142

142

Zárókészlet a termelés százalékában

[20 –25  %]

[15 –18  %]

[20 –25  %]

[20 –25  %]

Mutató

Mutató

100

100

87

87

105

105

121

121

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (238) | A zárókészlet szintje 2018-ban 8 %-kal esett vissza, majd 2018 és a vizsgálati időszak vége között folyamatosan, jelentős mértékben nőtt. A zárókészlet szintje a figyelembe vett időszakban 42 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(238)

A zárókészlet szintje 2018-ban 8 %-kal esett vissza, majd 2018 és a vizsgálati időszak vége között folyamatosan, jelentős mértékben nőtt. A zárókészlet szintje a figyelembe vett időszakban 42 %-kal nőtt.

| (239) | Az uniós felhasználás egészét a szabadpiaci felhasználás teszi ki, tehát az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítései közvetlen versenyben álltak a Koreai Köztársaságból származó behozatallal. A dél-koreai behozatal által az uniós piacra gyakorolt állandó nyomás, valamint az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek és piaci részesedésének visszaesése részben magyarázhatja a zárókészletek esetében tapasztalható növekvő tendenciát, amelyet a 9. táblázat ismertet. |
| --- | --- |

(239)

Az uniós felhasználás egészét a szabadpiaci felhasználás teszi ki, tehát az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítései közvetlen versenyben álltak a Koreai Köztársaságból származó behozatallal. A dél-koreai behozatal által az uniós piacra gyakorolt állandó nyomás, valamint az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek és piaci részesedésének visszaesése részben magyarázhatja a zárókészletek esetében tapasztalható növekvő tendenciát, amelyet a 9. táblázat ismertet.

| (240) | A mintában szereplő uniós gyártók esetében a zárókészletnek a termelés százalékában kifejezett szintje 2018-ban 13 %-kal csökkent, majd 2019-ben és a vizsgálati időszakban egyaránt a 2017. évi szint fölé emelkedett (2017-hez képest 5 %-os, illetve 21 %-os növekedési rátával). |
| --- | --- |

(240)

A mintában szereplő uniós gyártók esetében a zárókészletnek a termelés százalékában kifejezett szintje 2018-ban 13 %-kal csökkent, majd 2019-ben és a vizsgálati időszakban egyaránt a 2017. évi szint fölé emelkedett (2017-hez képest 5 %-os, illetve 21 %-os növekedési rátával).

4.5.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

| (241) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) | [–2 – –7  %] | [–10 – –15  %] | [–5 – –10  %] | [–15 – –20  %] |
| Mutató | (– 100 ) | (– 469 ) | (– 324 ) | (– 756 ) |
| Pénzforgalom (EUR) | [–5 000 –15 000 ] | [5 000 –15 000 ] | [10 000 – 20 000 ] | [5 000 –15 000 ] |
| Mutató | (– 100 ) | 126 | 182 | 73 |
| Beruházások (EUR) | [15 000 000 – 25 000 000 ] | [300 000 000 – 400 000 000 ] | [5 000 000 – 15 000 000 ] | [1 000 000 – 10 000 000 ] |
| Mutató | 100 | 1 749 | 37 | 19 |
| A beruházások megtérülése | [–1 – –6  %] | [–5 – –10  %] | [–5 – –10  %] | [–10 – –15  %] |
| Mutató | (– 100 ) | (– 630 ) | (– 508 ) | (–1 281 ) |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók |

(241)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

[–2 – –7  %]

[–10 – –15  %]

[–5 – –10  %]

[–15 – –20  %]

Mutató

Mutató

(– 100 )

(– 100 )

(– 469 )

(– 469 )

(– 324 )

(– 324 )

(– 756 )

(– 756 )

Pénzforgalom (EUR)

[–5 000 –15 000 ]

[5 000 –15 000 ]

[10 000 – 20 000 ]

[5 000 –15 000 ]

Mutató

Mutató

(– 100 )

(– 100 )

126

126

182

182

73

73

Beruházások (EUR)

[15 000 000 – 25 000 000 ]

[300 000 000 – 400 000 000 ]

[5 000 000 – 15 000 000 ]

[1 000 000 – 10 000 000 ]

Mutató

Mutató

100

100

1 749

1 749

37

37

19

19

A beruházások megtérülése

[–1 – –6  %]

[–5 – –10  %]

[–5 – –10  %]

[–10 – –15  %]

Mutató

Mutató

(– 100 )

(– 100 )

(– 630 )

(– 630 )

(– 508 )

(– 508 )

(–1 281 )

(–1 281 )

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók

| (242) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. |
| --- | --- |

(242)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában.

| (243) | Az uniós gazdasági ágazat által független vevők részére végzett értékesítés 2017-ben veszteséges volt, majd 2018-ban és 2019-ben további jelentős veszteséggel kellett számolni, amely veszteség a vizsgálati időszakban tovább nőtt. Annak ellenére, hogy 2018 és 2019 között kismértékben javult a jövedelmezőség, a mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége jelentősen romlott a figyelembe vett időszakban, és több mint hétszerese volt a 2017-es szintnek. |
| --- | --- |

(243)

Az uniós gazdasági ágazat által független vevők részére végzett értékesítés 2017-ben veszteséges volt, majd 2018-ban és 2019-ben további jelentős veszteséggel kellett számolni, amely veszteség a vizsgálati időszakban tovább nőtt. Annak ellenére, hogy 2018 és 2019 között kismértékben javult a jövedelmezőség, a mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége jelentősen romlott a figyelembe vett időszakban, és több mint hétszerese volt a 2017-es szintnek.

| (244) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. Alakulása a figyelembe vett időszakban jelentős eltéréseket mutatott, aminek fő okai a megnövekedett termelési költségek és a negatív jövedelmezőség voltak. |
| --- | --- |

(244)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. Alakulása a figyelembe vett időszakban jelentős eltéréseket mutatott, aminek fő okai a megnövekedett termelési költségek és a negatív jövedelmezőség voltak.

| (245) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. Ez az érték a figyelembe vett időszakban negatívan alakult, és a jövedelmezőségéhez hasonló csökkenő tendenciát mutatott. Ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat összességében 81 %-kal csökkentette beruházásainak szintjét. 2018-ban pedig – amint azt a (205) preambulumbekezdés ismerteti – az egyik uniós gyártó által végrehajtott jelentős beruházás miatt a beruházási szint megnőtt. Miként az a beruházások csökkenéséből is látható, a figyelembe vett időszak alatt elszenvedett veszteségek befolyásolták az uniós ágazat tőkebevonási képességét is. |
| --- | --- |

(245)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. Ez az érték a figyelembe vett időszakban negatívan alakult, és a jövedelmezőségéhez hasonló csökkenő tendenciát mutatott. Ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat összességében 81 %-kal csökkentette beruházásainak szintjét. 2018-ban pedig – amint azt a (205) preambulumbekezdés ismerteti – az egyik uniós gyártó által végrehajtott jelentős beruházás miatt a beruházási szint megnőtt. Miként az a beruházások csökkenéséből is látható, a figyelembe vett időszak alatt elszenvedett veszteségek befolyásolták az uniós ágazat tőkebevonási képességét is.

| (246) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie, hogy a mintában szereplő két gyártó eltérő tendenciákat mutatott a jövedelmezőség tekintetében. Az LG Chem megjegyezte, hogy 2017-ben csak az NSE volt veszteséges, míg a BASF még nyereséges volt, és az NSE jövedelmezősége javult a 2018-tól a vizsgálati időszakig tartó időszakban. |
| --- | --- |

(246)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie, hogy a mintában szereplő két gyártó eltérő tendenciákat mutatott a jövedelmezőség tekintetében. Az LG Chem megjegyezte, hogy 2017-ben csak az NSE volt veszteséges, míg a BASF még nyereséges volt, és az NSE jövedelmezősége javult a 2018-tól a vizsgálati időszakig tartó időszakban.

| (247) | A Bizottság az uniós gazdasági ágazat egészének kárhelyzetét elemezte, nem pedig az egyes gyártók szintjét. A kiegyensúlyozott kép kialakításához a Bizottság az uniós gazdasági ágazat reprezentatív mintáját használta fel. A Bizottság ugyanakkor azt is elemezte, hogy az olyan egyedi tények, mint a beruházások, torzították-e a kárról alkotott képet. A kárelemzésből olyan mértékben vették ki ezeket a tényezőket, hogy azok nem képezték a rendes üzletmenet részét. Végül a mintában szereplő vállalatok közül nem mindegyiknek kell azonos tendenciát mutatnia minden mutató esetében. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(247)

A Bizottság az uniós gazdasági ágazat egészének kárhelyzetét elemezte, nem pedig az egyes gyártók szintjét. A kiegyensúlyozott kép kialakításához a Bizottság az uniós gazdasági ágazat reprezentatív mintáját használta fel. A Bizottság ugyanakkor azt is elemezte, hogy az olyan egyedi tények, mint a beruházások, torzították-e a kárról alkotott képet. A kárelemzésből olyan mértékben vették ki ezeket a tényezőket, hogy azok nem képezték a rendes üzletmenet részét. Végül a mintában szereplő vállalatok közül nem mindegyiknek kell azonos tendenciát mutatnia minden mutató esetében. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

4.5.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (248) | A figyelembe vett időszak alatt valamennyi fő kármutató kedvezőtlen tendenciát mutatott. Az uniós ágazat termelési volumene körülbelül 2 %-kal, uniós piaci értékesítési volumene pedig 11 %-kal csökkent. Az uniós piacon tapasztalható stabil felhasználás mellett ez azt eredményezte, hogy az uniós piaci részesedés a 2017. évi [56–58 %-ról] [49–51 %-ra] esett vissza a vizsgálati időszakban, ami a figyelembe vett időszakban 7 %-os csökkenést jelent. |
| --- | --- |

(248)

A figyelembe vett időszak alatt valamennyi fő kármutató kedvezőtlen tendenciát mutatott. Az uniós ágazat termelési volumene körülbelül 2 %-kal, uniós piaci értékesítési volumene pedig 11 %-kal csökkent. Az uniós piacon tapasztalható stabil felhasználás mellett ez azt eredményezte, hogy az uniós piaci részesedés a 2017. évi [56–58 %-ról] [49–51 %-ra] esett vissza a vizsgálati időszakban, ami a figyelembe vett időszakban 7 %-os csökkenést jelent.

| (249) | A Koreai Köztársaságból származó behozatal 2017 és a vizsgálati időszak között 33 %-kal nőtt. Piaci részesedése jelentősen bővült, míg az uniós piaci felhasználás stabil maradt. Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése jelentősen megnőtt [12–14 %-ról 16–18 %-ra]. Emellett a dél-koreai importárak a figyelembe vett időszakban 10 %-kal csökkentek, és következetesen az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak. A vizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártók importárai átlagosan 14,7 %-kal kínáltak az uniós árak alá. Ezenkívül az alákínálástól függetlenül a Bizottság a 2., 3., 5. és 7. táblázatban szereplő tendenciák alapján megállapította továbbá, hogy a dömpingelt behozatal leszorította az uniós gazdasági ágazat árait. Az uniós gazdasági ágazat valójában nem tudta ugyanolyan mértékben emelni az árakat, mint az előállítási költségeit. |
| --- | --- |

(249)

A Koreai Köztársaságból származó behozatal 2017 és a vizsgálati időszak között 33 %-kal nőtt. Piaci részesedése jelentősen bővült, míg az uniós piaci felhasználás stabil maradt. Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése jelentősen megnőtt [12–14 %-ról 16–18 %-ra]. Emellett a dél-koreai importárak a figyelembe vett időszakban 10 %-kal csökkentek, és következetesen az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak. A vizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártók importárai átlagosan 14,7 %-kal kínáltak az uniós árak alá. Ezenkívül az alákínálástól függetlenül a Bizottság a 2., 3., 5. és 7. táblázatban szereplő tendenciák alapján megállapította továbbá, hogy a dömpingelt behozatal leszorította az uniós gazdasági ágazat árait. Az uniós gazdasági ágazat valójában nem tudta ugyanolyan mértékben emelni az árakat, mint az előállítási költségeit.

| (250) | Az uniós gazdasági ágazat átlagárai 15 %-kal estek vissza a figyelembe vett időszakban, és 2018 óta az uniós piacon az átlagos értékesítési árakat jóval a releváns termelési egységköltség alatt határozták meg. Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a 2017. évi [–2– –7 %] értékről a vizsgálati időszakban [–15– –20 %]-ra csökkent. Emellett az uniós gazdasági ágazat zárókészletei a figyelembe vett időszakban összességében 42 %-kal nőttek, és a vizsgálati időszakban a termelés 25 %-ának feleltek meg. |
| --- | --- |

(250)

Az uniós gazdasági ágazat átlagárai 15 %-kal estek vissza a figyelembe vett időszakban, és 2018 óta az uniós piacon az átlagos értékesítési árakat jóval a releváns termelési egységköltség alatt határozták meg. Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a 2017. évi [–2– –7 %] értékről a vizsgálati időszakban [–15– –20 %]-ra csökkent. Emellett az uniós gazdasági ágazat zárókészletei a figyelembe vett időszakban összességében 42 %-kal nőttek, és a vizsgálati időszakban a termelés 25 %-ának feleltek meg.

| (251) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitásában pozitív trend mutatkozott meg. Amint azt a 4. táblázat mutatja, a termelési kapacitás a vizsgálati időszakban a 2017. évi [540 000–580 000] tonnáról [650 000–690 000] tonnára emelkedett, ami összességében 17 %-os növekedést jelent. A 2017. évi igen magas kapacitáskihasználási arány ([93–95 %]) mellett a kapacitásnövekedés annak eredménye, hogy egy uniós gyártó 2018-ban jelentős beruházást hajtott végre. A kapacitáskihasználás azonban 17 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban: a 2017. évi [93–95%-ról] a vizsgálati időszakban megfigyelt [78–80 %-ra] esett vissza. |
| --- | --- |

(251)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitásában pozitív trend mutatkozott meg. Amint azt a 4. táblázat mutatja, a termelési kapacitás a vizsgálati időszakban a 2017. évi [540 000–580 000] tonnáról [650 000–690 000] tonnára emelkedett, ami összességében 17 %-os növekedést jelent. A 2017. évi igen magas kapacitáskihasználási arány ([93–95 %]) mellett a kapacitásnövekedés annak eredménye, hogy egy uniós gyártó 2018-ban jelentős beruházást hajtott végre. A kapacitáskihasználás azonban 17 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban: a 2017. évi [93–95%-ról] a vizsgálati időszakban megfigyelt [78–80 %-ra] esett vissza.

| (252) | Összefoglalva: jóllehet az uniós piacon a felhasználás viszonylag stabil maradt, az uniós gazdasági ágazat nem tudta fenntartani piaci részesedését. A Dél-Koreából származó behozatal a figyelembe vett időszak teljes egészében jelentős volt, és az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árakon zajlott. 2018 óta az uniós gazdasági ágazat olyan árakon értékesített, amelyek már nem fedezték a költségeit, ezért az ágazat csökkentette értékesítési szintjét és árait. |
| --- | --- |

(252)

Összefoglalva: jóllehet az uniós piacon a felhasználás viszonylag stabil maradt, az uniós gazdasági ágazat nem tudta fenntartani piaci részesedését. A Dél-Koreából származó behozatal a figyelembe vett időszak teljes egészében jelentős volt, és az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árakon zajlott. 2018 óta az uniós gazdasági ágazat olyan árakon értékesített, amelyek már nem fedezték a költségeit, ezért az ágazat csökkentette értékesítési szintjét és árait.

| (253) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(253)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

| (254) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy az a következtetés, hogy a figyelembe vett időszakban valamennyi kármutató negatív tendenciát mutatott, részleges, mivel stabil volt a termelés, nőtt a kapacitás, az értékesítések egy részét az exportpiacokra irányították, a jelentős beruházásokat, a foglalkoztatást pedig a modernizáció és a jövedelmezőség csak a 2017–2018-as időszakban végrehajtott jelentős beruházásokat tükrözi. Az LG Chem állításával ellentétben a Bizottság minden egyes tényezőt megvizsgált, és válaszolt az LG Chem érveire. Az a tény, hogy a Bizottság nem értett egyet az LG Chem érveivel, nem tette részlegessé az elemzést. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(254)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy az a következtetés, hogy a figyelembe vett időszakban valamennyi kármutató negatív tendenciát mutatott, részleges, mivel stabil volt a termelés, nőtt a kapacitás, az értékesítések egy részét az exportpiacokra irányították, a jelentős beruházásokat, a foglalkoztatást pedig a modernizáció és a jövedelmezőség csak a 2017–2018-as időszakban végrehajtott jelentős beruházásokat tükrözi. Az LG Chem állításával ellentétben a Bizottság minden egyes tényezőt megvizsgált, és válaszolt az LG Chem érveire. Az a tény, hogy a Bizottság nem értett egyet az LG Chem érveivel, nem tette részlegessé az elemzést. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

| (255) | A 2. kiegészítő tájékoztatást követően az LG Chem azzal érvelt, hogy az eredetileg közzétett mutatókhoz képest valamennyi felülvizsgált mutató javuló tendenciát mutatott. Az értékesítési és foglalkoztatási adatok sokkal korlátozottabb csökkenést mutattak a figyelembe vett időszak során, és már nem támasztják alá a kár megállapítását. |
| --- | --- |

(255)

A 2. kiegészítő tájékoztatást követően az LG Chem azzal érvelt, hogy az eredetileg közzétett mutatókhoz képest valamennyi felülvizsgált mutató javuló tendenciát mutatott. Az értékesítési és foglalkoztatási adatok sokkal korlátozottabb csökkenést mutattak a figyelembe vett időszak során, és már nem támasztják alá a kár megállapítását.

| (256) | A Bizottság fent bizonyította, hogy a 2. kiegészítő tájékoztatásban közzétett minden egyes mutató esetében a számadatok alátámasztják, vagy legalábbis nem mondanak ellent a kár fennállására vonatkozó eredeti bizottsági értékelésnek. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, hogy ezek a számadatok nem támasztják alá a kár megállapítását. |
| --- | --- |

(256)

A Bizottság fent bizonyította, hogy a 2. kiegészítő tájékoztatásban közzétett minden egyes mutató esetében a számadatok alátámasztják, vagy legalábbis nem mondanak ellent a kár fennállására vonatkozó eredeti bizottsági értékelésnek. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, hogy ezek a számadatok nem támasztják alá a kár megállapítását.

| (257) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a nyílt és versenyképes SAP-piacért létrehozott koalíció (15) (a továbbiakban: H koalíció) azzal érvelt, hogy a vizsgálati időszak vége óta a SAP árai emelkedtek. A H koalíció azt állította és bizonyítékokkal támasztotta alá, hogy jelenleg a SAP-árak a magasabb szállítási költségek miatt lényegesen magasabbak a vizsgálati időszakban regisztrált áraknál, és hogy a koreai árak meghaladták az uniós gyártók árait. |
| --- | --- |

(257)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a nyílt és versenyképes SAP-piacért létrehozott koalíció (15) (a továbbiakban: H koalíció) azzal érvelt, hogy a vizsgálati időszak vége óta a SAP árai emelkedtek. A H koalíció azt állította és bizonyítékokkal támasztotta alá, hogy jelenleg a SAP-árak a magasabb szállítási költségek miatt lényegesen magasabbak a vizsgálati időszakban regisztrált áraknál, és hogy a koreai árak meghaladták az uniós gyártók árait.

15

| (258) | A Bizottság megjegyezte, hogy a H koalíció nem vitatta a Bizottságnak a figyelembe vett időszak alatti SAP-árakra vonatkozó elemzését. Ezek az állítások a figyelembe vett időszakot követő időszakra vonatkoznak, ezért nem járulnak hozzá ezen időszak elemzéséhez. Továbbá, amint azt a H koalíció maga állította, a vizsgálati időszakot követő áremelkedést a magasabb szállítási árak okozzák. Ezek a szállítási árak a Covid19-világjárvány jelenlegi helyzetéhez kapcsolódnak. Nem lehet megerősíteni, hogy az árak hosszú távú változásáról van szó, és így a jövőben kizárható egy további kár. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy ez nem változtathatja meg a vizsgálati időszak során megállapított kárra vonatkozó megállapításait, és elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(258)

A Bizottság megjegyezte, hogy a H koalíció nem vitatta a Bizottságnak a figyelembe vett időszak alatti SAP-árakra vonatkozó elemzését. Ezek az állítások a figyelembe vett időszakot követő időszakra vonatkoznak, ezért nem járulnak hozzá ezen időszak elemzéséhez. Továbbá, amint azt a H koalíció maga állította, a vizsgálati időszakot követő áremelkedést a magasabb szállítási árak okozzák. Ezek a szállítási árak a Covid19-világjárvány jelenlegi helyzetéhez kapcsolódnak. Nem lehet megerősíteni, hogy az árak hosszú távú változásáról van szó, és így a jövőben kizárható egy további kár. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy ez nem változtathatja meg a vizsgálati időszak során megállapított kárra vonatkozó megállapításait, és elutasította az állítást.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (259) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. Ezek a tényezők a következők: harmadik országokból származó behozatal, speciális termékekre vonatkozó szerződések, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a Covid19-világjárvány, a nyersanyagbeszerzési szerződések árképlete, a SAP beszerzésére irányuló szerződések árképlete, a kapacitásnövekedés költségei és a K+F-költségek. |
| --- | --- |

(259)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. Ezek a tényezők a következők: harmadik országokból származó behozatal, speciális termékekre vonatkozó szerződések, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a Covid19-világjárvány, a nyersanyagbeszerzési szerződések árképlete, a SAP beszerzésére irányuló szerződések árképlete, a kapacitásnövekedés költségei és a K+F-költségek.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatásai

A dömpingelt behozatal hatásai

| (260) | A Koreai Köztársaságból érkező behozatal volumene (amint azt a 2. táblázat mutatja) 2017 és a vizsgálati időszak között 33 %-kal nőtt, következésképpen piaci részesedése 33 %-kal [12–14 %-ról] [16–18 %-ra] bővült. Ez hátrányosan érintette az uniós gazdasági ágazatot. Ugyanebben az időszakban (amint az az 5. táblázatban látható) az uniós gazdasági ágazat értékesítése 11 %-kal esett vissza, az uniós piacon elért részesedése pedig 12 %-kal csökkent. Ezen belül az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2017. évi [56–58 %-ról] a vizsgálati időszakban megfigyelt [49–51 %-ra] csökkent. |
| --- | --- |

(260)

A Koreai Köztársaságból érkező behozatal volumene (amint azt a 2. táblázat mutatja) 2017 és a vizsgálati időszak között 33 %-kal nőtt, következésképpen piaci részesedése 33 %-kal [12–14 %-ról] [16–18 %-ra] bővült. Ez hátrányosan érintette az uniós gazdasági ágazatot. Ugyanebben az időszakban (amint az az 5. táblázatban látható) az uniós gazdasági ágazat értékesítése 11 %-kal esett vissza, az uniós piacon elért részesedése pedig 12 %-kal csökkent. Ezen belül az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2017. évi [56–58 %-ról] a vizsgálati időszakban megfigyelt [49–51 %-ra] csökkent.

| (261) | A dömpingelt behozatal ára a figyelembe vett időszakban 10 %-kal, csökkent (amint az a 3. táblázatban látható). Ezzel párhuzamosan az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat árai ugyanebben az időszakban 15 %-kal csökkentek. A figyelembe vett időszak egészében az uniós piacon egyre nagyobb mértékben jelen lévő dél-koreai behozatal árai folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak. |
| --- | --- |

(261)

A dömpingelt behozatal ára a figyelembe vett időszakban 10 %-kal, csökkent (amint az a 3. táblázatban látható). Ezzel párhuzamosan az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat árai ugyanebben az időszakban 15 %-kal csökkentek. A figyelembe vett időszak egészében az uniós piacon egyre nagyobb mértékben jelen lévő dél-koreai behozatal árai folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak.

| (262) | A dömpingelt behozatal által gyakorolt nyomás szintén jelentős árlenyomást okozott, amit az is bizonyít, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta a költségek növekedésével azonos mértékben emelni az árakat. Amint azt a 7. táblázat mutatja, a figyelembe vett időszakban az előállítási költségek 5 %-kal nőttek, miközben az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai 15 %-kal estek vissza. A figyelembe vett időszakban – mivel áremelés végrehajtására nem volt lehetőség – az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége jelentős mértékben, [–2– –7 %]-ról [–15– –20 %]-ra esett vissza, ami egyértelműen fenntarthatatlan szint. |
| --- | --- |

(262)

A dömpingelt behozatal által gyakorolt nyomás szintén jelentős árlenyomást okozott, amit az is bizonyít, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta a költségek növekedésével azonos mértékben emelni az árakat. Amint azt a 7. táblázat mutatja, a figyelembe vett időszakban az előállítási költségek 5 %-kal nőttek, miközben az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai 15 %-kal estek vissza. A figyelembe vett időszakban – mivel áremelés végrehajtására nem volt lehetőség – az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége jelentős mértékben, [–2– –7 %]-ról [–15– –20 %]-ra esett vissza, ami egyértelműen fenntarthatatlan szint.

| (263) | Ezzel párhuzamosan a Koreai Köztársaságból származó behozatal volumene jelentősen, 33 %-kal és piaci részesedése is 33 %-kal nőtt, miközben az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 12 %-kal csökkent. Bár 2017 és a vizsgálati időszak között az uniós piaci felhasználás stabil volt, a dél-koreai behozatal piaci részesedése továbbra is bővült az uniós gazdasági ágazat kárára. Ugyanebben az időszakban a dél-koreai importárak 10 %-kal csökkentek (3. táblázat), míg az uniós gazdasági ágazat árai ennél nagyobb mértékben, 15 %-kal estek vissza, szemben az előállítási költségek 5 %-os növekedésével. Az uniós gazdasági ágazatot tehát már 2018-ra jelentős kár érte a dömpingelt behozatal miatt. |
| --- | --- |

(263)

Ezzel párhuzamosan a Koreai Köztársaságból származó behozatal volumene jelentősen, 33 %-kal és piaci részesedése is 33 %-kal nőtt, miközben az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 12 %-kal csökkent. Bár 2017 és a vizsgálati időszak között az uniós piaci felhasználás stabil volt, a dél-koreai behozatal piaci részesedése továbbra is bővült az uniós gazdasági ágazat kárára. Ugyanebben az időszakban a dél-koreai importárak 10 %-kal csökkentek (3. táblázat), míg az uniós gazdasági ágazat árai ennél nagyobb mértékben, 15 %-kal estek vissza, szemben az előállítási költségek 5 %-os növekedésével. Az uniós gazdasági ágazatot tehát már 2018-ra jelentős kár érte a dömpingelt behozatal miatt.

| (264) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Koreai Köztársaságból érkező behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Az említett kár mind a volumenekre, mind pedig az árakra hatással volt. |
| --- | --- |

(264)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Koreai Köztársaságból érkező behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Az említett kár mind a volumenekre, mind pedig az árakra hatással volt.

| (265) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy az árnyomásra vonatkozó állításokat nem támasztják alá tények, mivel a legújabb szaksajtójelentések szerint legalább két uniós gyártó meredek áremeléseket hajtott végre a SAP tekintetében. |
| --- | --- |

(265)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy az árnyomásra vonatkozó állításokat nem támasztják alá tények, mivel a legújabb szaksajtójelentések szerint legalább két uniós gyártó meredek áremeléseket hajtott végre a SAP tekintetében.

| (266) | Ezek a jelentések a figyelembe vett időszakot követő időszakra vonatkoznak, ezért nem járultak hozzá ezen időszak elemzéséhez. Emellett az ilyen áremelkedések számos rövid távú tényezővel is összefügghetnek, ideértve a nemzetközi konténerhiány okozta ellátási hiányt is, amint azt a H koalíció is kiemelte. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy ez nem változtathatja meg a vizsgálati időszak során feltárt kárral kapcsolatos megállapításait, és elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(266)

Ezek a jelentések a figyelembe vett időszakot követő időszakra vonatkoznak, ezért nem járultak hozzá ezen időszak elemzéséhez. Emellett az ilyen áremelkedések számos rövid távú tényezővel is összefügghetnek, ideértve a nemzetközi konténerhiány okozta ellátási hiányt is, amint azt a H koalíció is kiemelte. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy ez nem változtathatja meg a vizsgálati időszak során feltárt kárral kapcsolatos megállapításait, és elutasította ezt az állítást.

| (267) | Az LG Chem azt állította továbbá, hogy a legtöbb kármutató 2019 és a vizsgálati időszak között kezdett csökkenni, míg a koreai behozatal csak 2017 és 2019 között nőtt, amely időszakban az uniós gazdasági ágazatban a volument illetően nem érte kár. A vizsgálati időszakban az értékesítés és a piaci részesedés leértékelődött, amikor az uniós gazdasági ágazat úgy döntött, hogy egyre inkább az exportpiacokra összpontosít, és amikor a japán behozatal nőtt. |
| --- | --- |

(267)

Az LG Chem azt állította továbbá, hogy a legtöbb kármutató 2019 és a vizsgálati időszak között kezdett csökkenni, míg a koreai behozatal csak 2017 és 2019 között nőtt, amely időszakban az uniós gazdasági ágazatban a volument illetően nem érte kár. A vizsgálati időszakban az értékesítés és a piaci részesedés leértékelődött, amikor az uniós gazdasági ágazat úgy döntött, hogy egyre inkább az exportpiacokra összpontosít, és amikor a japán behozatal nőtt.

| (268) | Ebben az állításban az LG Chem két külön állítást kever össze. A Bizottság azzal az állítással foglalkozik, hogy az uniós gazdasági ágazat úgy döntött, hogy az 5.2.4. szakaszban az exportpiacokra összpontosít, valamint azzal az állítással, hogy a japán behozatal vizsgálati időszak alatti növekedése hozzájárulhatott a kárhoz az 5.2.3. szakaszban. Az LG Chem továbbá azt állította, hogy nincs kapcsolat a koreai export piaci részesedésének alakulása és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének alakulása között, mivel az uniós gazdasági ágazat a legtöbb piaci részesedést elveszítette 2020-ban, amikor a Koreából származó behozatal is veszített piaci részesedéséből. |
| --- | --- |

(268)

Ebben az állításban az LG Chem két külön állítást kever össze. A Bizottság azzal az állítással foglalkozik, hogy az uniós gazdasági ágazat úgy döntött, hogy az 5.2.4. szakaszban az exportpiacokra összpontosít, valamint azzal az állítással, hogy a japán behozatal vizsgálati időszak alatti növekedése hozzájárulhatott a kárhoz az 5.2.3. szakaszban. Az LG Chem továbbá azt állította, hogy nincs kapcsolat a koreai export piaci részesedésének alakulása és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének alakulása között, mivel az uniós gazdasági ágazat a legtöbb piaci részesedést elveszítette 2020-ban, amikor a Koreából származó behozatal is veszített piaci részesedéséből.

| (269) | Ez az érv szorosan kapcsolódik az LG Chem azon érvéhez, amely szerint 2020-ban a japán behozatal, nem pedig a koreai behozatal volt felelős a piaci részesedés elvesztéséért, és azt a Bizottság a (299)–(306) preambulumbekezdésben megvitatta és elutasította. |
| --- | --- |

(269)

Ez az érv szorosan kapcsolódik az LG Chem azon érvéhez, amely szerint 2020-ban a japán behozatal, nem pedig a koreai behozatal volt felelős a piaci részesedés elvesztéséért, és azt a Bizottság a (299)–(306) preambulumbekezdésben megvitatta és elutasította.

| (270) | Az LG Chem azt állította továbbá, hogy a Koreából származó behozatal soha nem volt hatással a beruházásokra, amint azt az új termékek uniós gyártók általi folyamatos fejlesztése is mutatja. |
| --- | --- |

(270)

Az LG Chem azt állította továbbá, hogy a Koreából származó behozatal soha nem volt hatással a beruházásokra, amint azt az új termékek uniós gyártók általi folyamatos fejlesztése is mutatja.

| (271) | Míg az uniós gyártók beruházásai 2017 és 2019 között valóban növekedtek, a vizsgálati időszakban a koreai behozatal által okozott árnyomás miatt meredeken csökkentek. Az LG Chem nem vette figyelembe a vizsgálati időszakot az új termékek folyamatos változására vonatkozó elemzésében. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(271)

Míg az uniós gyártók beruházásai 2017 és 2019 között valóban növekedtek, a vizsgálati időszakban a koreai behozatal által okozott árnyomás miatt meredeken csökkentek. Az LG Chem nem vette figyelembe a vizsgálati időszakot az új termékek folyamatos változására vonatkozó elemzésében. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

| (272) | Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételeiben az LG Chem felkérte a Bizottságot annak elemzésére, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítésében és piaci részesedésében jelentkező csökkenést a Japánból származó behozatal, a speciális termékekre vonatkozó szerződések világszintű allokációja és a kapacitásbővítő beruházások okozták-e. Az LG Chem a panaszra hivatkozott, amelyben a panaszosok kijelentették, hogy az uniós gyártók értékesítései 2019-ig a felhasználásban tapasztalható tendenciához hasonló ingadozást mutattak, és hogy az uniós gazdasági ágazatok piaci részesedése csak a vizsgálati időszak alatt csökkent az uniós felhasználás tendenciájához képest. Az LG Chem azzal érvelt, hogy a Japánból származó behozatal jelentős növekedése az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenését okozta, míg a Koreai Köztársaságból származó behozatal kis mértékű növekedését a speciális termékekre vonatkozó szerződések váltották ki. |
| --- | --- |

(272)

Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételeiben az LG Chem felkérte a Bizottságot annak elemzésére, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítésében és piaci részesedésében jelentkező csökkenést a Japánból származó behozatal, a speciális termékekre vonatkozó szerződések világszintű allokációja és a kapacitásbővítő beruházások okozták-e. Az LG Chem a panaszra hivatkozott, amelyben a panaszosok kijelentették, hogy az uniós gyártók értékesítései 2019-ig a felhasználásban tapasztalható tendenciához hasonló ingadozást mutattak, és hogy az uniós gazdasági ágazatok piaci részesedése csak a vizsgálati időszak alatt csökkent az uniós felhasználás tendenciájához képest. Az LG Chem azzal érvelt, hogy a Japánból származó behozatal jelentős növekedése az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenését okozta, míg a Koreai Köztársaságból származó behozatal kis mértékű növekedését a speciális termékekre vonatkozó szerződések váltották ki.

| (273) | A Bizottság elemezte, hogy ezek a tényezők hozzájárultak-e a kárhoz, és ha igen, milyen mértékben. |
| --- | --- |

(273)

A Bizottság elemezte, hogy ezek a tényezők hozzájárultak-e a kárhoz, és ha igen, milyen mértékben.

5.2.1.   A speciális termékek iránti megnövekedett kereslet

A speciális termékek iránti megnövekedett kereslet

| (274) | LG Chem azzal érvelt, hogy a Koreából származó speciális termékek iránti megnövekedett kereslet okozta a Koreából származó export növekedését. |
| --- | --- |

(274)

LG Chem azzal érvelt, hogy a Koreából származó speciális termékek iránti megnövekedett kereslet okozta a Koreából származó export növekedését.

| (275) | Ilyen termékeket uniós és dél-koreai gyártók egyaránt gyártanak és értékesítenek az Unióban. A Bizottság nem találta úgy, hogy megnövekedett volna a kereslet a termékspecifikus termékek iránt. Megállapította azonban, hogy globális szinten váltás következett be a beszállítók között, és idővel több megrendelést ítéltek oda a koreai gyártónak a speciális termékekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(275)

Ilyen termékeket uniós és dél-koreai gyártók egyaránt gyártanak és értékesítenek az Unióban. A Bizottság nem találta úgy, hogy megnövekedett volna a kereslet a termékspecifikus termékek iránt. Megállapította azonban, hogy globális szinten váltás következett be a beszállítók között, és idővel több megrendelést ítéltek oda a koreai gyártónak a speciális termékekre vonatkozóan.

| (276) | A Bizottság elemezte továbbá az uniós gyártók által a figyelembe vett időszakban szállított szerződéses mennyiségek alakulását, és megállapította, hogy bár az uniós beszállítók között a volument illetően változások történtek, a figyelembe vett időszakban a mennyiségbeli általános változások nem befolyásolták a kármutatók tendenciáját, és különösen az uniós gazdasági ágazat egészének jövedelmezőségét a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(276)

A Bizottság elemezte továbbá az uniós gyártók által a figyelembe vett időszakban szállított szerződéses mennyiségek alakulását, és megállapította, hogy bár az uniós beszállítók között a volument illetően változások történtek, a figyelembe vett időszakban a mennyiségbeli általános változások nem befolyásolták a kármutatók tendenciáját, és különösen az uniós gazdasági ágazat egészének jövedelmezőségét a figyelembe vett időszakban.

| (277) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a tényező nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(277)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a tényező nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.

| (278) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy mivel a SAP nem alaptermék, a tárgyalások nem az árakon, hanem a minőségen alapulnak. A felhasználók egyedi SAP osztályokat igényelnek az egyes alkalmazásokhoz. A szerződéseket tehát egyszerűen azokkal a gyártókkal kötik meg, akik a legjobban tudják kielégíteni a fogyasztók igényeit. |
| --- | --- |

(278)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy mivel a SAP nem alaptermék, a tárgyalások nem az árakon, hanem a minőségen alapulnak. A felhasználók egyedi SAP osztályokat igényelnek az egyes alkalmazásokhoz. A szerződéseket tehát egyszerűen azokkal a gyártókkal kötik meg, akik a legjobban tudják kielégíteni a fogyasztók igényeit.

| (279) | A Bizottság megjegyezte, hogy a SAP-gyártók általában képesek meghatározott alkalmazásokra a minőségek széles skáláját előállítani, és hogy mind az uniós, mind a koreai gyártók gyártanak ilyen speciális termékeket. Ezt tükrözi az a tény is, hogy sok felhasználó, különösen a nagy felhasználók, több forrásra épülő stratégiát alkalmaznak. Ez azt mutatja, hogy rendszerint nem csak egy olyan SAP-gyártóval vannak kapcsolatban, amely a legjobban megfelel a vevők igényeinek, hanem többel. Logikus tehát, hogy a felhasználók mint nyereségorientált vállalatok ilyen esetekben egyensúlyt kívánnak teremteni a több beszállító által kínált egyes SAP jellegzetes előnyei és a leginkább költséghatékony beszerzés között. Ez eltér attól a helyzettől, amikor a felhasználók minőségi vagy műszaki problémák miatt a legolcsóbb szolgáltatót választanák. A Bizottság ezért elutasította azt az érvet, hogy a tárgyalások nem az árakon, hanem kizárólag a minőségen alapulnának. |
| --- | --- |

(279)

A Bizottság megjegyezte, hogy a SAP-gyártók általában képesek meghatározott alkalmazásokra a minőségek széles skáláját előállítani, és hogy mind az uniós, mind a koreai gyártók gyártanak ilyen speciális termékeket. Ezt tükrözi az a tény is, hogy sok felhasználó, különösen a nagy felhasználók, több forrásra épülő stratégiát alkalmaznak. Ez azt mutatja, hogy rendszerint nem csak egy olyan SAP-gyártóval vannak kapcsolatban, amely a legjobban megfelel a vevők igényeinek, hanem többel. Logikus tehát, hogy a felhasználók mint nyereségorientált vállalatok ilyen esetekben egyensúlyt kívánnak teremteni a több beszállító által kínált egyes SAP jellegzetes előnyei és a leginkább költséghatékony beszerzés között. Ez eltér attól a helyzettől, amikor a felhasználók minőségi vagy műszaki problémák miatt a legolcsóbb szolgáltatót választanák. A Bizottság ezért elutasította azt az érvet, hogy a tárgyalások nem az árakon, hanem kizárólag a minőségen alapulnának.

5.2.2.   A nyersanyagbeszerzési szerződések árképlete

A nyersanyagbeszerzési szerződések árképlete

| (280) | A felhasználók koalíciója azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazatot az árubeszerzésre irányuló szerződésekben alkalmazott árképlet miatt érte kár, így a dömpingellenes intézkedések bevezetésével nem lenne elkerülhető az uniós gyártóknál jelentkező árcsökkenés. Azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat SAP-árai a nyersanyagárakat alapul vevő indexálási mechanizmust követnek, és emiatt a nyersanyagárak ingadozásával összhangban fluktuálnak, függetlenül az érintett országból érkező behozatal volumenétől. |
| --- | --- |

(280)

A felhasználók koalíciója azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazatot az árubeszerzésre irányuló szerződésekben alkalmazott árképlet miatt érte kár, így a dömpingellenes intézkedések bevezetésével nem lenne elkerülhető az uniós gyártóknál jelentkező árcsökkenés. Azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat SAP-árai a nyersanyagárakat alapul vevő indexálási mechanizmust követnek, és emiatt a nyersanyagárak ingadozásával összhangban fluktuálnak, függetlenül az érintett országból érkező behozatal volumenétől.

| (281) | Ezenkívül mind a felhasználók koalíciója, mind az LG Chem előadta, hogy az árubeszerzésre irányuló szerződésekben alkalmazott árképlet-mechanizmus lehetővé teszi a SAP beszállítói számára a megfelelő jövedelmezőségi szint elérését, mivel a nyersanyagköltségek felfelé és lefelé történő változása automatikusan tükröződik a SAP-termékek végső árában. |
| --- | --- |

(281)

Ezenkívül mind a felhasználók koalíciója, mind az LG Chem előadta, hogy az árubeszerzésre irányuló szerződésekben alkalmazott árképlet-mechanizmus lehetővé teszi a SAP beszállítói számára a megfelelő jövedelmezőségi szint elérését, mivel a nyersanyagköltségek felfelé és lefelé történő változása automatikusan tükröződik a SAP-termékek végső árában.

| (282) | Ezért a jövedelmezőségnek a panaszban ismertetett állítólagos visszaesését nem okozhatta az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak a dél-koreai behozatal árcsökkentése nyomán bekövetkező csökkenése, hanem az uniós gyártók termelési struktúráihoz kapcsolódó költségek növekedése válthatta ki. |
| --- | --- |

(282)

Ezért a jövedelmezőségnek a panaszban ismertetett állítólagos visszaesését nem okozhatta az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak a dél-koreai behozatal árcsökkentése nyomán bekövetkező csökkenése, hanem az uniós gyártók termelési struktúráihoz kapcsolódó költségek növekedése válthatta ki.

| (283) | A Bizottság elemezte az árképletnek a jövedelmezőségre gyakorolt hatását. Globális szabvány, hogy a SAP-értékesítési szerződéseket egy évre vagy több évre kötik. Ezekben a szerződésekben a SAP egy adott hónapra vonatkozó árát rendszeresen a fő nyersanyagok előző negyedévi árához kötik. A nyersanyagárak e késleltetett hatása alacsonyabb vagy magasabb haszonkulcsot eredményez a kérdéses hónapban. Amikor a nyersanyagár az előző negyedévben alacsonyabb volt, mint a folyó hónapban, az negatív hatással volt a haszonkulcsra. Jóllehet a pozitív hatások idővel általában ellensúlyozhatják a negatív hatásokat, a Bizottság a vizsgálati időszakra nézve összességében negatív hatást állapított meg. Ez a hatás azonban olyan kismértékű volt, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett veszteségnek csak igen kis részét magyarázza. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a tényező nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(283)

A Bizottság elemezte az árképletnek a jövedelmezőségre gyakorolt hatását. Globális szabvány, hogy a SAP-értékesítési szerződéseket egy évre vagy több évre kötik. Ezekben a szerződésekben a SAP egy adott hónapra vonatkozó árát rendszeresen a fő nyersanyagok előző negyedévi árához kötik. A nyersanyagárak e késleltetett hatása alacsonyabb vagy magasabb haszonkulcsot eredményez a kérdéses hónapban. Amikor a nyersanyagár az előző negyedévben alacsonyabb volt, mint a folyó hónapban, az negatív hatással volt a haszonkulcsra. Jóllehet a pozitív hatások idővel általában ellensúlyozhatják a negatív hatásokat, a Bizottság a vizsgálati időszakra nézve összességében negatív hatást állapított meg. Ez a hatás azonban olyan kismértékű volt, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett veszteségnek csak igen kis részét magyarázza. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a tényező nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.

| (284) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy nem volt árerózió vagy árlenyomás. Az LG Chem azt állította, hogy a SAP árképletei, amelyek inkább a nyersanyagárak alakulását, nem pedig a koreai behozatalt tükrözik, magyarázattal szolgálnak az árak csökkenő tendenciájára, és ezért lenyomó vagy elnyomó hatást gyakoroltak a belföldi árakra. A Bizottság ezért a behozatalon kívül más olyan tényezőkkel is szembesült, amelyek magyarázhatják a belföldi árak jelentős visszaesését vagy lenyomását. Ezenkívül a koreai behozatal árai és az uniós gazdasági ágazat árai ugyanezeket a tendenciákat követték. |
| --- | --- |

(284)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy nem volt árerózió vagy árlenyomás. Az LG Chem azt állította, hogy a SAP árképletei, amelyek inkább a nyersanyagárak alakulását, nem pedig a koreai behozatalt tükrözik, magyarázattal szolgálnak az árak csökkenő tendenciájára, és ezért lenyomó vagy elnyomó hatást gyakoroltak a belföldi árakra. A Bizottság ezért a behozatalon kívül más olyan tényezőkkel is szembesült, amelyek magyarázhatják a belföldi árak jelentős visszaesését vagy lenyomását. Ezenkívül a koreai behozatal árai és az uniós gazdasági ágazat árai ugyanezeket a tendenciákat követték.

| (285) | A Bizottság figyelembe vette azt a tényt, hogy a SAP árképletei a nyersanyagárak alakulását tükrözik. Ezek a képletek biztosítják, hogy a SAP-gyártók nyereségét a meglévő, egy bizonyos időszakra kötött adásvételi szerződésekben ne befolyásolja a nyersanyagárak emelkedése. Ha kizárólag az árképletek szolgálnának az árak csökkenő tendenciájának magyarázatával, akkor stabilabb haszonkulcsot kellett volna eredményezniük az európai gyártók számára, és – a (283) preambulumbekezdésben leírtak szerint – csak csekély árhatást kellett volna okozniuk, mivel az árak az előző negyedév nyersanyagáraihoz kapcsolódnak. Ezek az árképletek azonban önmagukban nem tehetők felelőssé az újratárgyalások vagy az újonnan megtárgyalt szerződések ártendenciáiért a meglévő régebbi szerződésekhez képest. |
| --- | --- |

(285)

A Bizottság figyelembe vette azt a tényt, hogy a SAP árképletei a nyersanyagárak alakulását tükrözik. Ezek a képletek biztosítják, hogy a SAP-gyártók nyereségét a meglévő, egy bizonyos időszakra kötött adásvételi szerződésekben ne befolyásolja a nyersanyagárak emelkedése. Ha kizárólag az árképletek szolgálnának az árak csökkenő tendenciájának magyarázatával, akkor stabilabb haszonkulcsot kellett volna eredményezniük az európai gyártók számára, és – a (283) preambulumbekezdésben leírtak szerint – csak csekély árhatást kellett volna okozniuk, mivel az árak az előző negyedév nyersanyagáraihoz kapcsolódnak. Ezek az árképletek azonban önmagukban nem tehetők felelőssé az újratárgyalások vagy az újonnan megtárgyalt szerződések ártendenciáiért a meglévő régebbi szerződésekhez képest.

| (286) | A Bizottság ezért a nyersanyagárakhoz kapcsolódó ártendenciák mellett elemezte a figyelembe vett időszakban bekövetkezett árváltozásokat. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat árai nagyobb mértékben csökkentek, mint a nyersanyagárak. A kárt az értékesítési árak e további csökkenése okozta, mivel ez a további csökkenés nem volt nyereségsemleges. Az a tény, hogy a koreai behozatal árai és az uniós gazdasági ágazat árai – eltérő ráták mellett – ugyanabba az irányba mutattak, nem mondanak ellent annak a ténynek, hogy a nyersanyagárak által kiváltott nyereségsemleges tendencia mellett átfedés van. A Bizottság ezért elutasította azt az érvet, amely szerint figyelmen kívül hagyott egy magyarázó erejű tényezőt az árerózió tekintetében. |
| --- | --- |

(286)

A Bizottság ezért a nyersanyagárakhoz kapcsolódó ártendenciák mellett elemezte a figyelembe vett időszakban bekövetkezett árváltozásokat. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat árai nagyobb mértékben csökkentek, mint a nyersanyagárak. A kárt az értékesítési árak e további csökkenése okozta, mivel ez a további csökkenés nem volt nyereségsemleges. Az a tény, hogy a koreai behozatal árai és az uniós gazdasági ágazat árai – eltérő ráták mellett – ugyanabba az irányba mutattak, nem mondanak ellent annak a ténynek, hogy a nyersanyagárak által kiváltott nyereségsemleges tendencia mellett átfedés van. A Bizottság ezért elutasította azt az érvet, amely szerint figyelmen kívül hagyott egy magyarázó erejű tényezőt az árerózió tekintetében.

| (287) | Az LG Chem továbbá azzal érvelt, hogy a belföldi árak csökkenése nem a SAP-ra vonatkozó értékesítési szerződések rögzített elemének csökkenéséből ered, hanem a C3 és NaOH nyersanyagok árváltozásait tükröző változó elemből. Az LG Chem azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat árai 2017 és 2020 közötti árcsökkenésének legnagyobb részét a C3 és a NaOH árai okozták, amelyek ugyanebben az időszakban 18 %-kal csökkentek, míg az LG Chem számításai szerint a rögzített árelem csak 12 %-kal csökkent ugyanebben az időszakban. Az LG Chem azzal is érvelt, hogy az uniós gyártók uniós piaci nyereségessége összefügg az uniós gyártók exportpiacainak jövedelmezőségével, ami további jele annak, hogy a globális SAP-piacokat befolyásoló külső tényezők, nevezetesen a SAP árképlete és a költségkorlátok felelősek. |
| --- | --- |

(287)

Az LG Chem továbbá azzal érvelt, hogy a belföldi árak csökkenése nem a SAP-ra vonatkozó értékesítési szerződések rögzített elemének csökkenéséből ered, hanem a C3 és NaOH nyersanyagok árváltozásait tükröző változó elemből. Az LG Chem azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat árai 2017 és 2020 közötti árcsökkenésének legnagyobb részét a C3 és a NaOH árai okozták, amelyek ugyanebben az időszakban 18 %-kal csökkentek, míg az LG Chem számításai szerint a rögzített árelem csak 12 %-kal csökkent ugyanebben az időszakban. Az LG Chem azzal is érvelt, hogy az uniós gyártók uniós piaci nyereségessége összefügg az uniós gyártók exportpiacainak jövedelmezőségével, ami további jele annak, hogy a globális SAP-piacokat befolyásoló külső tényezők, nevezetesen a SAP árképlete és a költségkorlátok felelősek.

| (288) | A fent említettek szerint a Bizottság figyelembe vette azt a tényt, hogy a nyersanyagok változása befolyásolja az értékesítési árat. Az árképletek azonban pontosan azzal a céllal kapcsolják össze az értékesítési árat, hogy a nyereségszint stabil maradjon, és a nyersanyag változásai a haszonkulcs tekintetében semlegesek maradjanak. Ezért az árképlet rögzített összegének az új szerződések vagy újratárgyalások miatt bekövetkezett változásai azok az elemek, amelyek befolyásolják az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét. Ha csak a nyersanyagárak által okozott változások következtek volna be, akkor a figyelembe vett időszak jövedelmezőségi szintje stabilabb lett volna. Ez azt mutatja, hogy a koreai behozatal által a szerződés áreleméről folytatott tárgyalásokra gyakorolt árképzési nyomás a jövedelmezőség visszaesésének oka, nem pedig a változó nyersanyagárak. Az a tény, hogy az árakra gyakorolt nyomás párhuzamosan az exportpiacokon is jelentkezik, nem mond ellent az uniós piac tekintetében végzett elemzésnek. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(288)

A fent említettek szerint a Bizottság figyelembe vette azt a tényt, hogy a nyersanyagok változása befolyásolja az értékesítési árat. Az árképletek azonban pontosan azzal a céllal kapcsolják össze az értékesítési árat, hogy a nyereségszint stabil maradjon, és a nyersanyag változásai a haszonkulcs tekintetében semlegesek maradjanak. Ezért az árképlet rögzített összegének az új szerződések vagy újratárgyalások miatt bekövetkezett változásai azok az elemek, amelyek befolyásolják az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét. Ha csak a nyersanyagárak által okozott változások következtek volna be, akkor a figyelembe vett időszak jövedelmezőségi szintje stabilabb lett volna. Ez azt mutatja, hogy a koreai behozatal által a szerződés áreleméről folytatott tárgyalásokra gyakorolt árképzési nyomás a jövedelmezőség visszaesésének oka, nem pedig a változó nyersanyagárak. Az a tény, hogy az árakra gyakorolt nyomás párhuzamosan az exportpiacokon is jelentkezik, nem mond ellent az uniós piac tekintetében végzett elemzésnek. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

5.2.3.   Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

| (289) | Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Japán | Volumen (tonna) | [85 000 –95 000 ] | [60 000 –70 000 ] | [45 000 –55 000 ] | [105 000 –115 000 ] |
| Mutató | 100 | 72 | 47 | 122 |
| Piaci részesedés | [11 –15  %] | [8 –11  %] | [5 –8  %] | [14 –18  %] |
| Mutató | 100 | 73 | 54 | 122 |
| Átlagár (EUR/tonna) | [1 200 – 1 500 ] | [1 200 – 1 500 ] | [1 200 – 1 500 ] | [1 000 – 1 300 ] |
| Mutató | 100 | 101 | 105 | 87 |
| Törökország | Volumen (tonna) | 43 571 | 46 929 | 52 626 | 54 537 |
| Mutató | 100 | 108 | 121 | 125 |
| Piaci részesedés | [6 –8  %] | [6 –8  %] | [7 –9  %] | [7 –9  %] |
| Mutató | 100 | 108 | 121 | 125 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 1 140 | 1 155 | 1 088 | 981 |
| Mutató | 100 | 101 | 96 | 86 |
| Egyesült Államok | Volumen (tonna) | 40 494 | 34 952 | 30 911 | 30 952 |
| Mutató | 100 | 87 | 77 | 76 |
| Piaci részesedés | [5 –7  %] | [4 –6  %] | [4 –6  %] | [4 –6  %] |
| Mutató | 100 | 88 | 75 | 75 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 3 646 | 3 936 | 4 522 | 4 431 |
| Mutató | 100 | 108 | 124 | 122 |
| Egyéb harmadik országok | Volumen (tonna) | 32 587 | 29 109 | 29 046 | 28 594 |
| Mutató | 100 | 89 | 89 | 88 |
| Piaci részesedés | [4 –6  %] | [3 –5  %] | [3 –5  %] | [3 –5  %] |
| Mutató | 100 | 90 | 89 | 88 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 3 407 | 3 176 | 3 070 | 3 149 |
| Mutató | 100 | 93 | 90 | 92 |
| Forrás: Eurostat (a japán adatok bizalmas piaci információk alapján kiigazítva). |

(289)

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Japán

Volumen (tonna)

[85 000 –95 000 ]

[60 000 –70 000 ]

[45 000 –55 000 ]

[105 000 –115 000 ]

Mutató

Mutató

100

100

72

72

47

47

122

122

Piaci részesedés

[11 –15  %]

[8 –11  %]

[5 –8  %]

[14 –18  %]

Mutató

Mutató

100

100

73

73

54

54

122

122

Átlagár (EUR/tonna)

[1 200 – 1 500 ]

[1 200 – 1 500 ]

[1 200 – 1 500 ]

[1 000 – 1 300 ]

Mutató

Mutató

100

100

101

101

105

105

87

87

Törökország

Volumen (tonna)

43 571

46 929

52 626

54 537

Mutató

Mutató

100

100

108

108

121

121

125

125

Piaci részesedés

[6 –8  %]

[6 –8  %]

[7 –9  %]

[7 –9  %]

Mutató

Mutató

100

100

108

108

121

121

125

125

Átlagár (EUR/tonna)

1 140

1 155

1 088

981

Mutató

Mutató

100

100

101

101

96

96

86

86

Egyesült Államok

Volumen (tonna)

40 494

34 952

30 911

30 952

Mutató

Mutató

100

100

87

87

77

77

76

76

Piaci részesedés

[5 –7  %]

[4 –6  %]

[4 –6  %]

[4 –6  %]

Mutató

Mutató

100

100

88

88

75

75

75

75

Átlagár (EUR/tonna)

3 646

3 936

4 522

4 431

Mutató

Mutató

100

100

108

108

124

124

122

122

Egyéb harmadik országok

Volumen (tonna)

32 587

29 109

29 046

28 594

Mutató

Mutató

100

100

89

89

89

89

88

88

Piaci részesedés

[4 –6  %]

[3 –5  %]

[3 –5  %]

[3 –5  %]

Mutató

Mutató

100

100

90

90

89

89

88

88

Átlagár (EUR/tonna)

3 407

3 176

3 070

3 149

Mutató

Mutató

100

100

93

93

90

90

92

92

Forrás: Eurostat (a japán adatok bizalmas piaci információk alapján kiigazítva).

Forrás:

| (290) | Míg a Japánból származó behozatal 2017 és 2018 között 28 %-kal, majd 2018 és 2019 között pedig 25 %-kal csökkent, a vizsgálati időszakban jelentős mértékben, 75 %-kal nőtt. A Japánból származó behozatalt a mintában szereplő egyik uniós gyártó, a Nippon Shokubai Europe végezte, amely saját termelése mellett anyavállalata, a Nippon Shokubai Japan (a továbbiakban: Nippon Shokubai) által gyártott SAP viszonteladásával is foglalkozik. 2019-ig a Nippon Shokubai stratégiája az volt, hogy a japán behozatalt európai termelése javára csökkenti. Ez a termelési volumen és a beruházások növekedésében mutatkozik meg, ami 2018-ban jelentős európai kapacitásnövekedést eredményezett. Idővel azonban a Nippon Shokubai Europe egyre inkább azzal szembesült, hogy az alacsony árú dél-koreai behozatal általi nyomás hatására miatt az ügyfelek alacsonyabb árakat követelnek meg. Ezért a vizsgálati időszaktól kezdve a Nippon Shokubai módosította stratégiáját. |
| --- | --- |

(290)

Míg a Japánból származó behozatal 2017 és 2018 között 28 %-kal, majd 2018 és 2019 között pedig 25 %-kal csökkent, a vizsgálati időszakban jelentős mértékben, 75 %-kal nőtt. A Japánból származó behozatalt a mintában szereplő egyik uniós gyártó, a Nippon Shokubai Europe végezte, amely saját termelése mellett anyavállalata, a Nippon Shokubai Japan (a továbbiakban: Nippon Shokubai) által gyártott SAP viszonteladásával is foglalkozik. 2019-ig a Nippon Shokubai stratégiája az volt, hogy a japán behozatalt európai termelése javára csökkenti. Ez a termelési volumen és a beruházások növekedésében mutatkozik meg, ami 2018-ban jelentős európai kapacitásnövekedést eredményezett. Idővel azonban a Nippon Shokubai Europe egyre inkább azzal szembesült, hogy az alacsony árú dél-koreai behozatal általi nyomás hatására miatt az ügyfelek alacsonyabb árakat követelnek meg. Ezért a vizsgálati időszaktól kezdve a Nippon Shokubai módosította stratégiáját.

| (291) | Annak érdekében, hogy versenyképes maradjon a dél-koreai behozatallal szemben és ne csökkenjen európai értékesítési volumene, megnövelte a Japánban gyártott SAP viszonteladását. |
| --- | --- |

(291)

Annak érdekében, hogy versenyképes maradjon a dél-koreai behozatallal szemben és ne csökkenjen európai értékesítési volumene, megnövelte a Japánban gyártott SAP viszonteladását.

| (292) | Míg a japán és a dél-koreai behozatal árai összességében nagyjából hasonló tendenciát követtek (amely hasonlított az uniós gazdasági ágazat áraiban megmutatkozó tendenciákhoz), azonban van egy figyelemre méltó kivétel: a dél-koreai importárak 2019-ben jelentősen visszaestek, míg a japán árak továbbra is emelkedtek, az uniós gazdasági ágazat árai pedig csaknem változatlanok maradtak. Ez nem volt fenntartható, és oda vezetett, hogy mind a japán, mind az uniós gazdasági ágazat kénytelen volt követni a példát és jelentősen csökkenteni árait a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(292)

Míg a japán és a dél-koreai behozatal árai összességében nagyjából hasonló tendenciát követtek (amely hasonlított az uniós gazdasági ágazat áraiban megmutatkozó tendenciákhoz), azonban van egy figyelemre méltó kivétel: a dél-koreai importárak 2019-ben jelentősen visszaestek, míg a japán árak továbbra is emelkedtek, az uniós gazdasági ágazat árai pedig csaknem változatlanok maradtak. Ez nem volt fenntartható, és oda vezetett, hogy mind a japán, mind az uniós gazdasági ágazat kénytelen volt követni a példát és jelentősen csökkenteni árait a vizsgálati időszakban.

| (293) | A piaci részesedések alakulása szintén nagy jelentőségű. A Koreai Köztársaság a teljes figyelembe vett időszakban 4 százalékponttal növelte piaci részesedését. Ezzel szemben a japán behozatal 2018-ban és 2019-ben jelentősen visszaesett, és csak a vizsgálati időszakban nőtt (a dél-koreai behozatal által gyakorolt árnyomás következtében), ami az európai termelést veszteségessé tette. Ennek eredményeként a vizsgálati időszakban Japánból behozott mennyiségek nagyobbak voltak, mint a kárvizsgálati időszak kezdetén behozott mennyiségek, és Japán piaci részesedése 20 %-kal nőtt a teljes káridőszakban. |
| --- | --- |

(293)

A piaci részesedések alakulása szintén nagy jelentőségű. A Koreai Köztársaság a teljes figyelembe vett időszakban 4 százalékponttal növelte piaci részesedését. Ezzel szemben a japán behozatal 2018-ban és 2019-ben jelentősen visszaesett, és csak a vizsgálati időszakban nőtt (a dél-koreai behozatal által gyakorolt árnyomás következtében), ami az európai termelést veszteségessé tette. Ennek eredményeként a vizsgálati időszakban Japánból behozott mennyiségek nagyobbak voltak, mint a kárvizsgálati időszak kezdetén behozott mennyiségek, és Japán piaci részesedése 20 %-kal nőtt a teljes káridőszakban.

| (294) | A rendelkezésre álló bizonyítékok nem utalnak arra, hogy a japán behozatal dömpingelt lett volna. Következésképpen – függetlenül attól, hogy a Japánból származó behozatal hozzájárult-e más uniós gyártók kárához – a dél-koreai kivitel hatása a figyelembe vett időszakban az erre az időszakra jellemző alacsonyabb ár és a nagyobb volumennövekedés miatt lényegesen erősebb volt. |
| --- | --- |

(294)

A rendelkezésre álló bizonyítékok nem utalnak arra, hogy a japán behozatal dömpingelt lett volna. Következésképpen – függetlenül attól, hogy a Japánból származó behozatal hozzájárult-e más uniós gyártók kárához – a dél-koreai kivitel hatása a figyelembe vett időszakban az erre az időszakra jellemző alacsonyabb ár és a nagyobb volumennövekedés miatt lényegesen erősebb volt.

| (295) | Ezenkívül a Nippon Shokubai Europe továbbra is veszteségeket szenvedett az Európában gyártott SAP értékesítése miatt. |
| --- | --- |

(295)

Ezenkívül a Nippon Shokubai Europe továbbra is veszteségeket szenvedett az Európában gyártott SAP értékesítése miatt.

| (296) | A Törökországból érkező behozatal 25 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Piaci részesedése ugyanebben az időszakban [6–8 %-ról] [7–9 %-ra] nőtt. Az említett behozatalok átlagárában ugyanaz a tendencia volt megfigyelhető, mint a Koreai Köztársaságból érkező behozatal esetében, annak ellenére, hogy 2018-tól a vizsgálati időszakig alacsonyabb szinten határozták meg. A vizsgálati időszakban e behozatal 3 %-kal kínált alá a dél-koreai ágazat árainak, és 14 %-kal az uniós gazdasági ágazat árainak. Ezért megállapítható, hogy a török behozatal hozzájárult az uniós gazdaságot érő kárhoz. |
| --- | --- |

(296)

A Törökországból érkező behozatal 25 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Piaci részesedése ugyanebben az időszakban [6–8 %-ról] [7–9 %-ra] nőtt. Az említett behozatalok átlagárában ugyanaz a tendencia volt megfigyelhető, mint a Koreai Köztársaságból érkező behozatal esetében, annak ellenére, hogy 2018-tól a vizsgálati időszakig alacsonyabb szinten határozták meg. A vizsgálati időszakban e behozatal 3 %-kal kínált alá a dél-koreai ágazat árainak, és 14 %-kal az uniós gazdasági ágazat árainak. Ezért megállapítható, hogy a török behozatal hozzájárult az uniós gazdaságot érő kárhoz.

| (297) | Mivel azonban e behozatal volumene mindig a Koreai Köztársaságból származó behozatal felénél alacsonyabb szinten maradt, egyértelmű, hogy a Koreai Köztársaságból származó behozatallal jelentősebb ok-okozati összefüggés áll fenn. |
| --- | --- |

(297)

Mivel azonban e behozatal volumene mindig a Koreai Köztársaságból származó behozatal felénél alacsonyabb szinten maradt, egyértelmű, hogy a Koreai Köztársaságból származó behozatallal jelentősebb ok-okozati összefüggés áll fenn.

| (298) | Az Egyesült Államok importvolumene és piaci részesedése egyaránt 24 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Ezzel párhuzamosan az átlagár 22 %-kal nőtt. Az amerikai behozatal tehát nem járulhatott hozzá ahhoz a kárhoz, amely az uniós gazdasági ágazatot ebben az időszakban érte. |
| --- | --- |

(298)

Az Egyesült Államok importvolumene és piaci részesedése egyaránt 24 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Ezzel párhuzamosan az átlagár 22 %-kal nőtt. Az amerikai behozatal tehát nem járulhatott hozzá ahhoz a kárhoz, amely az uniós gazdasági ágazatot ebben az időszakban érte.

| (299) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem további tájékoztatást kért a Koreából és Japánból származó behozatal volumenének és értékének meghatározásához használt módszertanra vonatkozóan. A Bizottság a 2022. február 8-i kiegészítő tájékoztatásban tisztázta, hogy a harmadik országokból származó behozatal tekintetében az Eurostat KN-kódokon alapuló behozatali adatait vették alapul. Japán esetében a 3906 90 90 KN-kódra vonatkozó, Japánra vonatkozó Eurostat-információkat az ügy irataiban szereplő bizalmas információkkal ellenőrizték. Az általános tájékoztató (195) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a Japánból származó behozatalt a mintában szereplő uniós gyártók egyike hajtotta végre. Mivel a számadatok egyetlen gyártótól származnak, bizalmasak. Korea esetében a Bizottság kiigazított számadatokat nyújtott be a (159)–(163) preambulumbekezdésben foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(299)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem további tájékoztatást kért a Koreából és Japánból származó behozatal volumenének és értékének meghatározásához használt módszertanra vonatkozóan. A Bizottság a 2022. február 8-i kiegészítő tájékoztatásban tisztázta, hogy a harmadik országokból származó behozatal tekintetében az Eurostat KN-kódokon alapuló behozatali adatait vették alapul. Japán esetében a 3906 90 90 KN-kódra vonatkozó, Japánra vonatkozó Eurostat-információkat az ügy irataiban szereplő bizalmas információkkal ellenőrizték. Az általános tájékoztató (195) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a Japánból származó behozatalt a mintában szereplő uniós gyártók egyike hajtotta végre. Mivel a számadatok egyetlen gyártótól származnak, bizalmasak. Korea esetében a Bizottság kiigazított számadatokat nyújtott be a (159)–(163) preambulumbekezdésben foglaltak szerint.

| (300) | Az LG Chem azon észrevételével kapcsolatban, hogy a japán behozatal számára biztosított tartományok nem teszik lehetővé sem a koreai behozatallal, sem az uniós gazdasági ágazat áraival való megfelelő összehasonlítást, a Bizottság arra a tényre hivatkozott, hogy az adatok bizalmasak, és a szűkebb tartományok nem biztosítanák az adatok bizalmas jellegét. |
| --- | --- |

(300)

Az LG Chem azon észrevételével kapcsolatban, hogy a japán behozatal számára biztosított tartományok nem teszik lehetővé sem a koreai behozatallal, sem az uniós gazdasági ágazat áraival való megfelelő összehasonlítást, a Bizottság arra a tényre hivatkozott, hogy az adatok bizalmasak, és a szűkebb tartományok nem biztosítanák az adatok bizalmas jellegét.

| (301) | Az LG Chem azt is állította, hogy a kárt főként a japán behozatal okozta. Állításának alátámasztására az LG Chem azt állította, hogy 2019-es csúcsán a koreai behozatal nem akadályozta meg az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy növelje árai rögzített elemét. A rögzített elem csak 2020-ban csökkent, amikor a koreai behozatal csökkent, de az uniós gazdasági ágazat árai nagyobb mértékben csökkentek, hogy kövessék a Japánból származó behozatal árainak csökkenését. |
| --- | --- |

(301)

Az LG Chem azt is állította, hogy a kárt főként a japán behozatal okozta. Állításának alátámasztására az LG Chem azt állította, hogy 2019-es csúcsán a koreai behozatal nem akadályozta meg az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy növelje árai rögzített elemét. A rögzített elem csak 2020-ban csökkent, amikor a koreai behozatal csökkent, de az uniós gazdasági ágazat árai nagyobb mértékben csökkentek, hogy kövessék a Japánból származó behozatal árainak csökkenését.

| (302) | Az LG Chem érvelése csak a 2019-es és 2020-as évek elszigetelt összehasonlítására utal. Ez azonban figyelmen kívül hagyja azt a tényt, hogy a SAP-szerződéseket rendszeresen legalább egy évig tárgyalják, de azért is, mert a többéves szerződések és az ártárgyalások a szerződés kezdetét megelőző évben rendszeresen zajlanak. Ez azt jelenti, hogy a 2020-ban kezdődő szerződések árairól 2019-ben, a 2019-ben kezdődő többéves szerződésekről pedig már 2018-ban tárgyaltak. |
| --- | --- |

(302)

Az LG Chem érvelése csak a 2019-es és 2020-as évek elszigetelt összehasonlítására utal. Ez azonban figyelmen kívül hagyja azt a tényt, hogy a SAP-szerződéseket rendszeresen legalább egy évig tárgyalják, de azért is, mert a többéves szerződések és az ártárgyalások a szerződés kezdetét megelőző évben rendszeresen zajlanak. Ez azt jelenti, hogy a 2020-ban kezdődő szerződések árairól 2019-ben, a 2019-ben kezdődő többéves szerződésekről pedig már 2018-ban tárgyaltak.

| (303) | A Japánból származó behozatal azonban 2018-ban 28 %-kal, 2019-ben pedig 57 %-kal csökkent 2017-hez képest. Emellett 2019-ben a Japánból importált mennyiség még a 11. táblázatban szereplő tartomány felső határán sem tette ki az ugyanebben az időszakban Koreából származó behozatal felét. A panasz (113) preambulumbekezdésében szereplő, a Japánból érkező behozatalnak a 2019 júliusa és 2020 júniusa közötti időszakra vonatkozó [63 000–67 000 tonna] és a 11. táblázatban szereplő, a 2020. év egészére vonatkozó behozatal [105 000–115 000 tonna] összehasonlításából az is látható, hogy a japán behozatal növekedése többnyire csak 2020 második felétől következett be. |
| --- | --- |

(303)

A Japánból származó behozatal azonban 2018-ban 28 %-kal, 2019-ben pedig 57 %-kal csökkent 2017-hez képest. Emellett 2019-ben a Japánból importált mennyiség még a 11. táblázatban szereplő tartomány felső határán sem tette ki az ugyanebben az időszakban Koreából származó behozatal felét. A panasz (113) preambulumbekezdésében szereplő, a Japánból érkező behozatalnak a 2019 júliusa és 2020 júniusa közötti időszakra vonatkozó [63 000–67 000 tonna] és a 11. táblázatban szereplő, a 2020. év egészére vonatkozó behozatal [105 000–115 000 tonna] összehasonlításából az is látható, hogy a japán behozatal növekedése többnyire csak 2020 második felétől következett be.

| (304) | Ezért nagyon valószínűtlen, hogy a japán behozatal 2020. évi növekedése hatást gyakorolt volna a 2020. évi értékesítésekre vonatkozó ártárgyalásokra, de inkább logikus, hogy a 2020. évi japán behozatal esetleges további hatása csak 2021-től lesz érezhető. Ezzel ellentétben, amint azt az LG Chem elismeri, a koreai behozatal 2018-ban jelentősen nőtt, és a 38 %-os növekedéssel 2019-ben érte el csúcspontját, amely két évben a 2020-ra vonatkozó ártárgyalások többsége zajlott. Az a tény, hogy a japán behozatal csak 2020 második felében nőtt jelentősen, azt mutatja, hogy ez a behozatal a koreai behozatal által gyakorolt árnyomásra adott válasz, amint azt a fenti (291) preambulumbekezdés is kiemeli. A Bizottság ezért elutasította azt az érvet, amely szerint a Japánból érkező behozatal 2020-ban bekövetkezett növekedése az uniós piacon a 2020. évi árerózió ok-okozati tényezője. |
| --- | --- |

(304)

Ezért nagyon valószínűtlen, hogy a japán behozatal 2020. évi növekedése hatást gyakorolt volna a 2020. évi értékesítésekre vonatkozó ártárgyalásokra, de inkább logikus, hogy a 2020. évi japán behozatal esetleges további hatása csak 2021-től lesz érezhető. Ezzel ellentétben, amint azt az LG Chem elismeri, a koreai behozatal 2018-ban jelentősen nőtt, és a 38 %-os növekedéssel 2019-ben érte el csúcspontját, amely két évben a 2020-ra vonatkozó ártárgyalások többsége zajlott. Az a tény, hogy a japán behozatal csak 2020 második felében nőtt jelentősen, azt mutatja, hogy ez a behozatal a koreai behozatal által gyakorolt árnyomásra adott válasz, amint azt a fenti (291) preambulumbekezdés is kiemeli. A Bizottság ezért elutasította azt az érvet, amely szerint a Japánból érkező behozatal 2020-ban bekövetkezett növekedése az uniós piacon a 2020. évi árerózió ok-okozati tényezője.

| (305) | Az LG Chem továbbá azzal érvelt, hogy a mintába felvett uniós gyártók árai a Japánból, nem pedig Koreából származó behozatal árait követték. |
| --- | --- |

(305)

Az LG Chem továbbá azzal érvelt, hogy a mintába felvett uniós gyártók árai a Japánból, nem pedig Koreából származó behozatal árait követték.

| (306) | Az LG Chem nem bizonyította az uniós gyártók árai és a japán importárak közötti korrelációt. 2017 és 2018 között az uniós termelői árak és a Koreából származó behozatal árai hasonló százalékkal emelkedtek, míg a japán importárak csak kis mértékben emelkedtek. 2018 és 2019 között a Japánból származó behozatal árai egyértelműen 4 százalékponttal emelkedtek, míg az uniós gyártók árai csökkentek, csakúgy, mint a koreai importárak. Csak 2019-től a vizsgálati időszakig áll fenn egyértelmű korreláció, ami azt jelzi, hogy mind az uniós gyártók, mind a japán behozatal 2019-ben a rekord koreai behozatal árára nehezedő nyomás alatt állt. |
| --- | --- |

(306)

Az LG Chem nem bizonyította az uniós gyártók árai és a japán importárak közötti korrelációt. 2017 és 2018 között az uniós termelői árak és a Koreából származó behozatal árai hasonló százalékkal emelkedtek, míg a japán importárak csak kis mértékben emelkedtek. 2018 és 2019 között a Japánból származó behozatal árai egyértelműen 4 százalékponttal emelkedtek, míg az uniós gyártók árai csökkentek, csakúgy, mint a koreai importárak. Csak 2019-től a vizsgálati időszakig áll fenn egyértelmű korreláció, ami azt jelzi, hogy mind az uniós gyártók, mind a japán behozatal 2019-ben a rekord koreai behozatal árára nehezedő nyomás alatt állt.

| (307) | Az LG Chem azzal is érvelt, hogy az NSE nem igazította ki stratégiáját, mivel a Japánból származó jelentős behozatalon felül stabil uniós értékesítést tartott fenn a vizsgálati időszakban. Továbbá az LG Chem szerint a szolgáltatókat nem lehet egyik napról a másikra váltani a felhasználók hosszadalmas belépési folyamata miatt. Az NSE hosszú távú felfaló stratégiát hajtott végre az uniós piac japán és uniós gyárakból történő ellátására azáltal, hogy más uniós gyártók kárára növelte az uniós kapacitást és az értékesítést. |
| --- | --- |

(307)

Az LG Chem azzal is érvelt, hogy az NSE nem igazította ki stratégiáját, mivel a Japánból származó jelentős behozatalon felül stabil uniós értékesítést tartott fenn a vizsgálati időszakban. Továbbá az LG Chem szerint a szolgáltatókat nem lehet egyik napról a másikra váltani a felhasználók hosszadalmas belépési folyamata miatt. Az NSE hosszú távú felfaló stratégiát hajtott végre az uniós piac japán és uniós gyárakból történő ellátására azáltal, hogy más uniós gyártók kárára növelte az uniós kapacitást és az értékesítést.

| (308) | A Bizottság megjegyezte, hogy a Japánból származó behozatal, beleértve az NSE behozatalát is, jelentősen csökkent 2017 és 2019 között, és csak a vizsgálati időszakban nőtt. Ez azt mutatja, hogy sor került a stratégia kiigazítására, amelynek célja, hogy a japán behozatal viszonteladását helyi termeléssel helyettesítse az EU-ban. A japán behozatal csak az alacsony árú koreai behozatal által támasztott versenyre reagálva nőtt 2020 végén. Az ilyen kiigazítások gyorsabban megtörténhetnek egy multinacionális csoport leányvállalatai között, és a felhasználó részéről rövidebb alkalmazkodási időre van szükség. Ez összhangban van azzal a ténnyel is, hogy a Japánból származó behozatal csökkent, miközben az uniós termelési kapacitás nőtt. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(308)

A Bizottság megjegyezte, hogy a Japánból származó behozatal, beleértve az NSE behozatalát is, jelentősen csökkent 2017 és 2019 között, és csak a vizsgálati időszakban nőtt. Ez azt mutatja, hogy sor került a stratégia kiigazítására, amelynek célja, hogy a japán behozatal viszonteladását helyi termeléssel helyettesítse az EU-ban. A japán behozatal csak az alacsony árú koreai behozatal által támasztott versenyre reagálva nőtt 2020 végén. Az ilyen kiigazítások gyorsabban megtörténhetnek egy multinacionális csoport leányvállalatai között, és a felhasználó részéről rövidebb alkalmazkodási időre van szükség. Ez összhangban van azzal a ténnyel is, hogy a Japánból származó behozatal csökkent, miközben az uniós termelési kapacitás nőtt. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

| (309) | Az LG Chem továbbá azt állította, hogy a Bizottság valószínűleg alábecsülte Japán piaci részesedését azáltal, hogy nem vett figyelembe más japán beszállítókat, például a Sumitomo Seikát. |
| --- | --- |

(309)

Az LG Chem továbbá azt állította, hogy a Bizottság valószínűleg alábecsülte Japán piaci részesedését azáltal, hogy nem vett figyelembe más japán beszállítókat, például a Sumitomo Seikát.

| (310) | A Bizottság összevetette az Eurostat adatait az aktában rendelkezésre álló adatokkal, beleértve a felhasználóktól származó információkat is. Az iratokból nem derült ki, hogy a más japán beszállítóktól származó behozatalt alábecsülték volna A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(310)

A Bizottság összevetette az Eurostat adatait az aktában rendelkezésre álló adatokkal, beleértve a felhasználóktól származó információkat is. Az iratokból nem derült ki, hogy a más japán beszállítóktól származó behozatalt alábecsülték volna A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

| (311) | Végül az LG Chem azt állította, hogy amennyiben a török behozatal kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, a Bizottságnak biztosítania kellett volna, hogy a török behozatal káros hatásai elkülönüljenek, és ne a koreai behozatalnak legyenek tulajdoníthatók. |
| --- | --- |

(311)

Végül az LG Chem azt állította, hogy amennyiben a török behozatal kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, a Bizottságnak biztosítania kellett volna, hogy a török behozatal káros hatásai elkülönüljenek, és ne a koreai behozatalnak legyenek tulajdoníthatók.

| (312) | A Bizottság a (296) és (297) preambulumbekezdésben megjegyezte, hogy a török behozatal nem növekedett jelentősen a figyelembe vett időszakban, és abszolút számokban sem hasonlíthatók össze a koreai behozatallal. A Bizottság ezért elutasította azokat az érveket, amelyek szerint a török behozatal hatásait a koreai behozatalnak tulajdonította. |
| --- | --- |

(312)

A Bizottság a (296) és (297) preambulumbekezdésben megjegyezte, hogy a török behozatal nem növekedett jelentősen a figyelembe vett időszakban, és abszolút számokban sem hasonlíthatók össze a koreai behozatallal. A Bizottság ezért elutasította azokat az érveket, amelyek szerint a török behozatal hatásait a koreai behozatalnak tulajdonította.

5.2.4.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (313) | Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételeiben az LG Chem annak elemzésére kérte a Bizottságot, hogy hozzájárult-e a kárhoz az uniós gazdasági ágazat szándékos exportorientáltsága. |
| --- | --- |

(313)

Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételeiben az LG Chem annak elemzésére kérte a Bizottságot, hogy hozzájárult-e a kárhoz az uniós gazdasági ágazat szándékos exportorientáltsága.

| (314) | A mintában szereplő uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen (tonna) | [90 000 – 105 000 ] | [95 000 – 110 000 ] | [115 000 – 130 000 ] | [135 000 – 150 000 ] |
| Mutató | 100 | 102 | 124 | 145 |
| Átlagár (EUR/tonna) | [1 000 – 1 300 ] | [1 200 – 1 500 ] | [1 200 – 1 500 ] | [1 000 – 1 300 ] |
| Mutató | 100 | 123 | 118 | 98 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók |

(314)

A mintában szereplő uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye

A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Exportvolumen (tonna)

[90 000 – 105 000 ]

[95 000 – 110 000 ]

[115 000 – 130 000 ]

[135 000 – 150 000 ]

Mutató

Mutató

100

100

102

102

124

124

145

145

Átlagár (EUR/tonna)

[1 000 – 1 300 ]

[1 200 – 1 500 ]

[1 200 – 1 500 ]

[1 000 – 1 300 ]

Mutató

Mutató

100

100

123

123

118

118

98

98

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók

| (315) | Az export átlagára 2018-ban először 23 %-kal nőtt. Ezt követően 2019-ben csökkent (a 2017. évi szintnél 18 %-kal így is magasabb volt), majd a vizsgálati időszakban a 2017. évi szintnél 2 %-kal alacsonyabb szintre esett vissza. Az export átlagára a figyelembe vett időszakban alacsonyabb volt, mint az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon alkalmazott ár, és stabil maradt. Az exportvolumen következetesen alatta maradt az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon elért volumenszinteknek, annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszakban összességében 45 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(315)

Az export átlagára 2018-ban először 23 %-kal nőtt. Ezt követően 2019-ben csökkent (a 2017. évi szintnél 18 %-kal így is magasabb volt), majd a vizsgálati időszakban a 2017. évi szintnél 2 %-kal alacsonyabb szintre esett vissza. Az export átlagára a figyelembe vett időszakban alacsonyabb volt, mint az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon alkalmazott ár, és stabil maradt. Az exportvolumen következetesen alatta maradt az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon elért volumenszinteknek, annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszakban összességében 45 %-kal nőtt.

| (316) | Az exportértékesítési árak a figyelembe vett időszakban még inkább a nyersanyagárak alakulásával összhangban változtak, így a figyelembe vett időszakban nem mutattak ugyanolyan mértékű árleszorító hatást, mint az uniós piacon történő értékesítés (lásd az 5. táblázatot). Ezen túlmenően mivel az exportértékesítés növekedett, nem gyakoroltak további negatív hatást az előállított egységenkénti állandó költségekre. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az exportteljesítmény nem járult hozzá számottevő mértékben az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(316)

Az exportértékesítési árak a figyelembe vett időszakban még inkább a nyersanyagárak alakulásával összhangban változtak, így a figyelembe vett időszakban nem mutattak ugyanolyan mértékű árleszorító hatást, mint az uniós piacon történő értékesítés (lásd az 5. táblázatot). Ezen túlmenően mivel az exportértékesítés növekedett, nem gyakoroltak további negatív hatást az előállított egységenkénti állandó költségekre. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az exportteljesítmény nem járult hozzá számottevő mértékben az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.

| (317) | Tekintettel az uniós gyártók 2018. évi szabad termelési kapacitására, arra sem utalt semmi, hogy az uniós gyártó szándékos stratégiát követett volna azzal a céllal, hogy az EU-n kívüli értékesítések javára feladja az Unión belüli piaci részesedését. A szabad kapacitás lehetővé tette volna az uniós gyártók számára, hogy az uniós piaci részesedésük csökkenése nélkül növelje az Unión kívüli értékesítéseit. |
| --- | --- |

(317)

Tekintettel az uniós gyártók 2018. évi szabad termelési kapacitására, arra sem utalt semmi, hogy az uniós gyártó szándékos stratégiát követett volna azzal a céllal, hogy az EU-n kívüli értékesítések javára feladja az Unión belüli piaci részesedését. A szabad kapacitás lehetővé tette volna az uniós gyártók számára, hogy az uniós piaci részesedésük csökkenése nélkül növelje az Unión kívüli értékesítéseit.

| (318) | A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, miszerint az uniós gazdasági ágazat szándékos exportorientáltsága hozzájárult volna a kárhoz. |
| --- | --- |

(318)

A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, miszerint az uniós gazdasági ágazat szándékos exportorientáltsága hozzájárult volna a kárhoz.

| (319) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy az uniós piacon az értékesítés nem veszett el az uniós gazdasági ágazat számára, hanem inkább az uniós piacról az exportpiacokra irányult. Ezenkívül az LG Chem azzal érvelt, hogy a pentaeritritre vonatkozó 2007-es vizsgálatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az uniós piacon az átlagos értékesítési áraknál alacsonyabb értékesítési árakon számított exportvolumen enyhe növekedése negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetére. |
| --- | --- |

(319)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy az uniós piacon az értékesítés nem veszett el az uniós gazdasági ágazat számára, hanem inkább az uniós piacról az exportpiacokra irányult. Ezenkívül az LG Chem azzal érvelt, hogy a pentaeritritre vonatkozó 2007-es vizsgálatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az uniós piacon az átlagos értékesítési áraknál alacsonyabb értékesítési árakon számított exportvolumen enyhe növekedése negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetére.

| (320) | A Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a vizsgálati időszakban csak [78–80%] volt. Ez megerősíti, hogy az uniós gazdasági ágazat az uniós piacon történő értékesítés csökkentése nélkül is növelhette volna az exportértékesítéseket. A pentaeritritre vonatkozó, a (316) preambulumbekezdésben ismertetett vizsgálattal ellentétben a megnövekedett exportértékesítés tehát nem járult hozzá jelentős mértékben a jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(320)

A Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a vizsgálati időszakban csak [78–80%] volt. Ez megerősíti, hogy az uniós gazdasági ágazat az uniós piacon történő értékesítés csökkentése nélkül is növelhette volna az exportértékesítéseket. A pentaeritritre vonatkozó, a (316) preambulumbekezdésben ismertetett vizsgálattal ellentétben a megnövekedett exportértékesítés tehát nem járult hozzá jelentős mértékben a jelentős kárhoz.

| (321) | A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(321)

A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

5.2.5.   A Covid19-világjárvány

A Covid19-világjárvány

| (322) | Az LG Chem előadta továbbá, hogy a Covid19-világjárvány okozta gazdasági visszaesést figyelembe kell venni mint olyan tényezőt, amely a 2019 közepe és 2020 közötti időszakban potenciálisan okozhatott kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Az LG Chem felkérte a Bizottságot annak kivizsgálására, hogy ez a tényező milyen mértékben járult hozzá az uniós gazdasági ágazat kárhelyzetéhez. |
| --- | --- |

(322)

Az LG Chem előadta továbbá, hogy a Covid19-világjárvány okozta gazdasági visszaesést figyelembe kell venni mint olyan tényezőt, amely a 2019 közepe és 2020 közötti időszakban potenciálisan okozhatott kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Az LG Chem felkérte a Bizottságot annak kivizsgálására, hogy ez a tényező milyen mértékben járult hozzá az uniós gazdasági ágazat kárhelyzetéhez.

| (323) | A SAP-ot főként alapvető higiéniai szükségletek kielégítésére használják, tehát nem érintette kedvezőtlenül a Covid19-világjárvány. Míg 2020 elején a piacon tapasztalható félelem a higiéniai termékek (és ezáltal a SAP) iránti kereslet növekedéséhez vezetett, egy év alatt ez kiegyenlítődött. A világjárvány nem okozott jelentős termelésleállást sem. Nem volt megfigyelhető a Covid19-világjárvány más negatív hatása, amely a SAP-gyártókat érintette volna. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, miszerint a Covid19-világjárvány hozzájárult a kárhoz. |
| --- | --- |

(323)

A SAP-ot főként alapvető higiéniai szükségletek kielégítésére használják, tehát nem érintette kedvezőtlenül a Covid19-világjárvány. Míg 2020 elején a piacon tapasztalható félelem a higiéniai termékek (és ezáltal a SAP) iránti kereslet növekedéséhez vezetett, egy év alatt ez kiegyenlítődött. A világjárvány nem okozott jelentős termelésleállást sem. Nem volt megfigyelhető a Covid19-világjárvány más negatív hatása, amely a SAP-gyártókat érintette volna. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, miszerint a Covid19-világjárvány hozzájárult a kárhoz.

5.2.6.   A kapacitásbővítés költségei által okozott kár

A kapacitásbővítés költségei által okozott kár

| (324) | A felhasználók koalíciója és az LG Chem azzal érvelt továbbá, hogy jövedelmezőség visszaesése, amelyről az uniós gazdasági ágazat a panaszban tesz állításokat, inkább rendkívüli kiadások, mintsem rendes kereskedelmi megfontolások következménye lehet. Felvetették, hogy az uniós gazdasági ágazat által az új kapacitásokba történő – a (205) preambulumbekezdésben már ismertetett – beruházások szerepet játszhattak ebben a tekintetben, mégpedig azáltal, hogy megnövelték a termelési költségeket. |
| --- | --- |

(324)

A felhasználók koalíciója és az LG Chem azzal érvelt továbbá, hogy jövedelmezőség visszaesése, amelyről az uniós gazdasági ágazat a panaszban tesz állításokat, inkább rendkívüli kiadások, mintsem rendes kereskedelmi megfontolások következménye lehet. Felvetették, hogy az uniós gazdasági ágazat által az új kapacitásokba történő – a (205) preambulumbekezdésben már ismertetett – beruházások szerepet játszhattak ebben a tekintetben, mégpedig azáltal, hogy megnövelték a termelési költségeket.

| (325) | Az LG Chem hozzátette, hogy az ilyen rendkívüli kiadások összefüggésben állhatnak azokkal a beruházásokkal is, amelyeket az uniós gazdasági ágazat az új technológiák fejlesztése terén hajt végre és amelyek – a termelési kapacitásba történő beruházásokhoz hasonlóan – hozzájárultak a termelési költségek növekedéséhez. |
| --- | --- |

(325)

Az LG Chem hozzátette, hogy az ilyen rendkívüli kiadások összefüggésben állhatnak azokkal a beruházásokkal is, amelyeket az uniós gazdasági ágazat az új technológiák fejlesztése terén hajt végre és amelyek – a termelési kapacitásba történő beruházásokhoz hasonlóan – hozzájárultak a termelési költségek növekedéséhez.

| (326) | A Bizottság megjegyezte, hogy a SAP-gyártók szokásos üzletmenetének része, hogy új gyártóüzemekbe fektetnek be, különösen egy olyan helyzetben, amelyre közel teljes kapacitáskihasználás jellemző (amely a figyelembe vett időszak elején megfigyelhető volt). A kapacitásbővítések nem voltak észszerűtlen léptékűek, különösen akkor nem, ha figyelembe vesszük a nagyobb kapacitással járó termelési hatékonyságot. Emellett a Bizottság felkérte a mintában szereplő uniós gyártókat, hogy a kármutatókból zárják ki az értékvesztésből vagy a rendkívüli leírásból eredő rendkívüli hatásokat. |
| --- | --- |

(326)

A Bizottság megjegyezte, hogy a SAP-gyártók szokásos üzletmenetének része, hogy új gyártóüzemekbe fektetnek be, különösen egy olyan helyzetben, amelyre közel teljes kapacitáskihasználás jellemző (amely a figyelembe vett időszak elején megfigyelhető volt). A kapacitásbővítések nem voltak észszerűtlen léptékűek, különösen akkor nem, ha figyelembe vesszük a nagyobb kapacitással járó termelési hatékonyságot. Emellett a Bizottság felkérte a mintában szereplő uniós gyártókat, hogy a kármutatókból zárják ki az értékvesztésből vagy a rendkívüli leírásból eredő rendkívüli hatásokat.

| (327) | A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, miszerint a kapacitásbővítés költségei hozzájárultak a kárhoz. |
| --- | --- |

(327)

A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, miszerint a kapacitásbővítés költségei hozzájárultak a kárhoz.

5.2.7.   Jelentős K+F-költségek

Jelentős K+F-költségek

| (328) | Az LG Chem előadta, hogy az uniós gyártók új anyagok kifejlesztésére összpontosítottak, ami jelentős K+F-költségeket vont maga után, amelyek aztán szükségszerűen jelentős költségnövekedést eredményeztek. |
| --- | --- |

(328)

Az LG Chem előadta, hogy az uniós gyártók új anyagok kifejlesztésére összpontosítottak, ami jelentős K+F-költségeket vont maga után, amelyek aztán szükségszerűen jelentős költségnövekedést eredményeztek.

| (329) | A rendes üzletvitel része, hogy a SAP-gyártók új SAP-típusok fejlesztésébe fektetnek be. Az LG Chem maga is rendszeresen hajt végre beruházásokat az új SAP-típusok fejlesztése terén, és kifejezetten hangsúlyozta, hogy az ilyen jellegű beruházások fontosak a speciális SAP-termékek esetében. Tehát az, hogy a K+F-költségekkel jár, az üzleti tevékenység szokásos része. A mintában szereplő uniós gyártók ellenőrzése során a Bizottság nem talált indokolatlanul magas K+F-költségeket. |
| --- | --- |

(329)

A rendes üzletvitel része, hogy a SAP-gyártók új SAP-típusok fejlesztésébe fektetnek be. Az LG Chem maga is rendszeresen hajt végre beruházásokat az új SAP-típusok fejlesztése terén, és kifejezetten hangsúlyozta, hogy az ilyen jellegű beruházások fontosak a speciális SAP-termékek esetében. Tehát az, hogy a K+F-költségekkel jár, az üzleti tevékenység szokásos része. A mintában szereplő uniós gyártók ellenőrzése során a Bizottság nem talált indokolatlanul magas K+F-költségeket.

| (330) | A Bizottság ezért elutasította azt az érvet, miszerint a K+F-költségek hozzájárultak az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. |
| --- | --- |

(330)

A Bizottság ezért elutasította azt az érvet, miszerint a K+F-költségek hozzájárultak az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.

5.2.8.   Globális ártárgyalások

Globális ártárgyalások

| (331) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy kevés globális vevővel az árakat világszinten határozzák meg, nem pedig az uniós piac egyedi tendenciái alapján. |
| --- | --- |

(331)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy kevés globális vevővel az árakat világszinten határozzák meg, nem pedig az uniós piac egyedi tendenciái alapján.

| (332) | Először is, a SAP nem minden felhasználója működik világszerte, amint azt a különböző felhasználók is bizonyítják, akik jelentkeztek az eljárás során, és teljes termelésük az Unióban van. Az LG Chem érvelésében nem fejtette ki és nem támasztotta alá, hogy az Unión belüli értékesítések mely hányadára vonatkozik a globális ártárgyalások elve. Másodszor, még azokban az esetekben is, amikor az árakat globális szinten tárgyalják meg, ezek az ártárgyalások szükségszerűen figyelembe veszik az uniós piac árszintjét. Egyetlen globális szereplő sem fizetne magasabb globális árat, ha az uniós piacon olcsóbb lenne a kínálat. Ugyanakkor, ha egy globális szerződés keretében egy beszállító beleegyezik abba, hogy dömpingelt és kárt okozó árakon lássa el az Uniót, a globális szerződés nem indokolja az ilyen dömpinget. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(332)

Először is, a SAP nem minden felhasználója működik világszerte, amint azt a különböző felhasználók is bizonyítják, akik jelentkeztek az eljárás során, és teljes termelésük az Unióban van. Az LG Chem érvelésében nem fejtette ki és nem támasztotta alá, hogy az Unión belüli értékesítések mely hányadára vonatkozik a globális ártárgyalások elve. Másodszor, még azokban az esetekben is, amikor az árakat globális szinten tárgyalják meg, ezek az ártárgyalások szükségszerűen figyelembe veszik az uniós piac árszintjét. Egyetlen globális szereplő sem fizetne magasabb globális árat, ha az uniós piacon olcsóbb lenne a kínálat. Ugyanakkor, ha egy globális szerződés keretében egy beszállító beleegyezik abba, hogy dömpingelt és kárt okozó árakon lássa el az Uniót, a globális szerződés nem indokolja az ilyen dömpinget. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

5.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (333) | A behozatalnak és az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak elején és végén fennálló helyzetét vizsgáló összehasonlítás egyértelműen azt mutatja, hogy az érintett országból érkező behozatal jelentősen nőtt, az uniós gazdasági ágazat helyzete pedig romlott. Konkrétabban, a helyzet 2019-ben és 2020-ban romlott jelentősen. A dél-koreai árak 2019-ben jelentősen csökkentek, miközben az uniós gazdasági ágazat (és Japán) fenntartotta árszintjét. Ez azonban értékesítési volumenük kárára történt, mivel a Koreai Köztársaság jelentősen növelte értékesítéseit. Erre reagálva az uniós gazdasági ágazat követte a Koreai Köztársaságnál tapasztalható ártendenciát, és 2020-ban csökkentette értékesítési árait, ám továbbra is jelentős értékesítési mennyiséget veszített a piacon. A Koreai Köztársaságból érkező dömpingelt behozatal 2017 óta jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, mivel annak kárára nyert jelentős teret a piacon. A behozatal növekvő piaci részesedése miatt az importárak folyamatosan alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, ami jelentős árnyomást eredményezett, és megakadályozta a piaci árak olyan emelését, amely az uniós gazdasági ágazat számára az észszerű nyereségszint eléréséhez lett volna szükséges. |
| --- | --- |

(333)

A behozatalnak és az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak elején és végén fennálló helyzetét vizsgáló összehasonlítás egyértelműen azt mutatja, hogy az érintett országból érkező behozatal jelentősen nőtt, az uniós gazdasági ágazat helyzete pedig romlott. Konkrétabban, a helyzet 2019-ben és 2020-ban romlott jelentősen. A dél-koreai árak 2019-ben jelentősen csökkentek, miközben az uniós gazdasági ágazat (és Japán) fenntartotta árszintjét. Ez azonban értékesítési volumenük kárára történt, mivel a Koreai Köztársaság jelentősen növelte értékesítéseit. Erre reagálva az uniós gazdasági ágazat követte a Koreai Köztársaságnál tapasztalható ártendenciát, és 2020-ban csökkentette értékesítési árait, ám továbbra is jelentős értékesítési mennyiséget veszített a piacon. A Koreai Köztársaságból érkező dömpingelt behozatal 2017 óta jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, mivel annak kárára nyert jelentős teret a piacon. A behozatal növekvő piaci részesedése miatt az importárak folyamatosan alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, ami jelentős árnyomást eredményezett, és megakadályozta a piaci árak olyan emelését, amely az uniós gazdasági ágazat számára az észszerű nyereségszint eléréséhez lett volna szükséges.

| (334) | Más tényezők, például az értékesítési volumen csökkenése és a speciális SAP-termékekre való váltás, illetőleg a nyersanyagárak ingadozása nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. |
| --- | --- |

(334)

Más tényezők, például az értékesítési volumen csökkenése és a speciális SAP-termékekre való váltás, illetőleg a nyersanyagárak ingadozása nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.

| (335) | A Japánból és Törökországból származó behozatal pedig korlátozott hatást gyakorolt az ágazatra. A Törökországból származó behozatal során a dél-koreai behozatal áraihoz hasonló árakat alkalmaztak, de sokkal kisebb mennyiségben, így e behozatalok nem gyengítették a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggést. Hasonlóképpen a japán behozatal sem gyengítette a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést. E behozatalok visszaesést mutattak a figyelembe vett időszakban, és csak a vizsgálati időszakban nőttek jelentős mértékben. A Japánból származó behozatal azonban a dél-koreai behozatalhoz képest magasabb árszinten maradt. Az uniós gazdasági ágazat árainál jóval alacsonyabb árakon történő dél-koreai behozatal a fő oka annak, hogy az uniós gazdasági ágazat elvesztette értékesítéseit, és nem tudta előállítási költségeivel összhangban emelni árait, ami miatt súlyosan csökkent a jövedelmezősége. |
| --- | --- |

(335)

A Japánból és Törökországból származó behozatal pedig korlátozott hatást gyakorolt az ágazatra. A Törökországból származó behozatal során a dél-koreai behozatal áraihoz hasonló árakat alkalmaztak, de sokkal kisebb mennyiségben, így e behozatalok nem gyengítették a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggést. Hasonlóképpen a japán behozatal sem gyengítette a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést. E behozatalok visszaesést mutattak a figyelembe vett időszakban, és csak a vizsgálati időszakban nőttek jelentős mértékben. A Japánból származó behozatal azonban a dél-koreai behozatalhoz képest magasabb árszinten maradt. Az uniós gazdasági ágazat árainál jóval alacsonyabb árakon történő dél-koreai behozatal a fő oka annak, hogy az uniós gazdasági ágazat elvesztette értékesítéseit, és nem tudta előállítási költségeivel összhangban emelni árait, ami miatt súlyosan csökkent a jövedelmezősége.

| (336) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és az egyéb tényezők – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem gyengítették a dömpingelt behozatal és a jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(336)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és az egyéb tényezők – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem gyengítették a dömpingelt behozatal és a jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést.

| (337) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Figyelembe véve a dél-koreai behozatal volumenének és árainak alakulását (mind abszolút értékben, mind pedig más piaci szereplőkkel összehasonlítva), a kár egyértelműen kimutatható a termelés, a kapacitáskihasználás, az uniós piacon belüli értékesítési volumen, a piaci részesedés, a foglalkoztatás, az uniós piaci átlagos értékesítési egységár, a termelési költség, a zárókészletek, a jövedelmezőség és a beruházások megtérülése tekintetében. |
| --- | --- |

(337)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Figyelembe véve a dél-koreai behozatal volumenének és árainak alakulását (mind abszolút értékben, mind pedig más piaci szereplőkkel összehasonlítva), a kár egyértelműen kimutatható a termelés, a kapacitáskihasználás, az uniós piacon belüli értékesítési volumen, a piaci részesedés, a foglalkoztatás, az uniós piaci átlagos értékesítési egységár, a termelési költség, a zárókészletek, a jövedelmezőség és a beruházások megtérülése tekintetében.

6.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

| (338) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása a különböző szóba jöhető érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat és a felhasználók érdekeit is. Mivel a terméket többnyire közvetlenül a vevők felé értékesítik, az eljárásban egyetlen független importőr sem vett részt. |
| --- | --- |

(338)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása a különböző szóba jöhető érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat és a felhasználók érdekeit is. Mivel a terméket többnyire közvetlenül a vevők felé értékesítik, az eljárásban egyetlen független importőr sem vett részt.

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (339) | Az intézkedések bevezetése javítani fogja a piaci feltételeket az uniós gyártók számára, amelyek így javítani tudják majd versenyhelyzetüket a piacon, és visszanyerhetik elvesztett értékesítési volumenüket és piaci részesedésüket. A tisztességtelen behozatal által kiváltott árnyomás megszűnik, így az uniós gazdasági ágazat növelni tudja majd értékesítési árait, és fenntartható jövedelmezőséget érhet el. |
| --- | --- |

(339)

Az intézkedések bevezetése javítani fogja a piaci feltételeket az uniós gyártók számára, amelyek így javítani tudják majd versenyhelyzetüket a piacon, és visszanyerhetik elvesztett értékesítési volumenüket és piaci részesedésüket. A tisztességtelen behozatal által kiváltott árnyomás megszűnik, így az uniós gazdasági ágazat növelni tudja majd értékesítési árait, és fenntartható jövedelmezőséget érhet el.

| (340) | Az intézkedések elmaradása jelentős negatív hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra, mivel a behozatal tovább növekedne, és további árerózióhoz vezetne az Unióban. Mindez kedvezőtlenül befolyásolná az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési volumenét, valamint piaci részesedését. Mindez kedvezőtlenül érintené az uniós gazdasági ágazat pénzügyi mutatóit, ezen belül tovább súlyosbítaná a már eleve veszteséges helyzetet, ami pedig negatív következményekkel járna az uniós beruházásokra és foglalkoztatásra nézve. |
| --- | --- |

(340)

Az intézkedések elmaradása jelentős negatív hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra, mivel a behozatal tovább növekedne, és további árerózióhoz vezetne az Unióban. Mindez kedvezőtlenül befolyásolná az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési volumenét, valamint piaci részesedését. Mindez kedvezőtlenül érintené az uniós gazdasági ágazat pénzügyi mutatóit, ezen belül tovább súlyosbítaná a már eleve veszteséges helyzetet, ami pedig negatív következményekkel járna az uniós beruházásokra és foglalkoztatásra nézve.

| (341) | Ezért az intézkedések bevezetése egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekében állna. |
| --- | --- |

(341)

Ezért az intézkedések bevezetése egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekében állna.

6.2.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (342) | A vizsgálat során több felhasználó jelentkezett, de közülük csak kettő válaszolt a kérdőívre. Mindkét felhasználó túlnyomórészt felnőtt egészségügyi termékeket állít elő. Válaszaik igen hiányosak voltak, és csak egyikük reagált a Bizottság azon kérésére, hogy a megadott határidőn belül nyújtson be kiegészítő információkat, ám válasza továbbra is hiányos volt. Emiatt az egyik felhasználó esetében a Bizottság egyáltalán nem tudta értékelni a dömpingellenes vámok hatását. A másik felhasználó esetében a Bizottság a kérdőívre adott hiányos válaszok ellenére is meg tudta becsülni az intézkedések hatását. E vállalat esetében a SAP a termelési költség [5–15 %]-át tette ki, de ennek csupán körülbelül egyharmada származott dél-koreai szállításokból. E vállalat azt is bizonyította, hogy a kulcsfontosságú piacok esetében a közegészségügyi ágazattal és a biztosítótársaságokkal kötött többéves szerződések nem teszik lehetővé a termelési többletköltségek áthárítását. A vállalat bizonyítékokkal szolgált arra vonatkozóan is, hogy több ország csökkentette az egészségügyi kiadásait, amivel nyomást gyakorolt a vállalatra, hogy csökkentse értékesítési árait. E kihívások és különösen a közegészségügyi ágazatban a felhasználók értékesítését befolyásoló költségcsökkentések ellenére a vállalat [10–20 %]-os egészséges nyereséget ért el. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a vállalat termelési költségeinek [5–15 %-át] érintő 14,7 %-os intézkedések legalább a magánfogyasztókra átháríthatók. |
| --- | --- |

(342)

A vizsgálat során több felhasználó jelentkezett, de közülük csak kettő válaszolt a kérdőívre. Mindkét felhasználó túlnyomórészt felnőtt egészségügyi termékeket állít elő. Válaszaik igen hiányosak voltak, és csak egyikük reagált a Bizottság azon kérésére, hogy a megadott határidőn belül nyújtson be kiegészítő információkat, ám válasza továbbra is hiányos volt. Emiatt az egyik felhasználó esetében a Bizottság egyáltalán nem tudta értékelni a dömpingellenes vámok hatását. A másik felhasználó esetében a Bizottság a kérdőívre adott hiányos válaszok ellenére is meg tudta becsülni az intézkedések hatását. E vállalat esetében a SAP a termelési költség [5–15 %]-át tette ki, de ennek csupán körülbelül egyharmada származott dél-koreai szállításokból. E vállalat azt is bizonyította, hogy a kulcsfontosságú piacok esetében a közegészségügyi ágazattal és a biztosítótársaságokkal kötött többéves szerződések nem teszik lehetővé a termelési többletköltségek áthárítását. A vállalat bizonyítékokkal szolgált arra vonatkozóan is, hogy több ország csökkentette az egészségügyi kiadásait, amivel nyomást gyakorolt a vállalatra, hogy csökkentse értékesítési árait. E kihívások és különösen a közegészségügyi ágazatban a felhasználók értékesítését befolyásoló költségcsökkentések ellenére a vállalat [10–20 %]-os egészséges nyereséget ért el. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a vállalat termelési költségeinek [5–15 %-át] érintő 14,7 %-os intézkedések legalább a magánfogyasztókra átháríthatók.

| (343) | Négy további felhasználó, köztük a Procter&Gamble, a FATER és az Essity, valamint egy négy felhasználóból áll koalíció a meghallgatások során és beadványaiban előterjesztette érveit. Valamennyi felhasználó határozottan ellenezte az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(343)

Négy további felhasználó, köztük a Procter&Gamble, a FATER és az Essity, valamint egy négy felhasználóból áll koalíció a meghallgatások során és beadványaiban előterjesztette érveit. Valamennyi felhasználó határozottan ellenezte az intézkedéseket.

| (344) | A Procter & Gamble azzal érvelt, hogy az összes SAP-beszállítóhoz – köztük a dél-koreai beszállítókhoz – való hozzáférés elengedhetetlen a több beszállítóra támaszkodó ellátási stratégia fenntartásához, valamint az ellátási stabilitás biztosításához (különösen a speciális SAP-ok esetben, amelyek előállítására nem mindegyik SAP-gyártó képes). Az uniós gyártóknak az adott 8. generációs SAP előállítására való kapacitása nem teszi lehetővé a Procter & Gamble számára szükséges mennyiség előállítását. Ha a Procter & Gamble arra kényszerülne, hogy más, a 8. generációs előírásoknak nem megfelelő SAP-ot használjon, akkor jelentős költségek jelentkeznének nála a csomagolás és a fuvarozás átalakítása kapcsán, és a hulladék mennyiségének ebből eredő megnövekedése negatív hatást gyakorolna a környezetre. Ezenkívül a SAP megváltoztatása olyan átállási folyamatot tenne szükségessé, amelynek időtartama legalább hat hónap lenne. |
| --- | --- |

(344)

A Procter & Gamble azzal érvelt, hogy az összes SAP-beszállítóhoz – köztük a dél-koreai beszállítókhoz – való hozzáférés elengedhetetlen a több beszállítóra támaszkodó ellátási stratégia fenntartásához, valamint az ellátási stabilitás biztosításához (különösen a speciális SAP-ok esetben, amelyek előállítására nem mindegyik SAP-gyártó képes). Az uniós gyártóknak az adott 8. generációs SAP előállítására való kapacitása nem teszi lehetővé a Procter & Gamble számára szükséges mennyiség előállítását. Ha a Procter & Gamble arra kényszerülne, hogy más, a 8. generációs előírásoknak nem megfelelő SAP-ot használjon, akkor jelentős költségek jelentkeznének nála a csomagolás és a fuvarozás átalakítása kapcsán, és a hulladék mennyiségének ebből eredő megnövekedése negatív hatást gyakorolna a környezetre. Ezenkívül a SAP megváltoztatása olyan átállási folyamatot tenne szükségessé, amelynek időtartama legalább hat hónap lenne.

| (345) | A FATER hasonló érveket terjesztett elő az ellátás stabilitásával, a 8. és 9. generációs SAP előállítását érintő elégtelen termelési kapacitással, valamint a 6–9 hónapos szükséges átállási időszakkal kapcsolatban. A FATER becslése szerint ha más SAP-típusok alkalmazására kényszerülne, annak az lenne a negatív következménye a vállalatra nézve, hogy elmaradna a szabványokra vonatkozó előírások betartása és euróban számolva hét számjegyű többletköltségek merülnének fel. |
| --- | --- |

(345)

A FATER hasonló érveket terjesztett elő az ellátás stabilitásával, a 8. és 9. generációs SAP előállítását érintő elégtelen termelési kapacitással, valamint a 6–9 hónapos szükséges átállási időszakkal kapcsolatban. A FATER becslése szerint ha más SAP-típusok alkalmazására kényszerülne, annak az lenne a negatív következménye a vállalatra nézve, hogy elmaradna a szabványokra vonatkozó előírások betartása és euróban számolva hét számjegyű többletköltségek merülnének fel.

| (346) | Egy harmadik felhasználó hasonló érveket terjesztett elő az ellátás stabilitásával, a SAP cseréjéhez kapcsolódó átállási költségekkel és a környezeti hatással kapcsolatban. |
| --- | --- |

(346)

Egy harmadik felhasználó hasonló érveket terjesztett elő az ellátás stabilitásával, a SAP cseréjéhez kapcsolódó átállási költségekkel és a környezeti hatással kapcsolatban.

| (347) | A felhasználók koalíciója és egy másik felhasználó felvetette, hogy – tekintettel annak kockázatára, hogy az egyik uniós gyártó SAP-üzletágának értékesítését tervezi – a dömpingellenes intézkedések bevezetése megerősítené a duopóliumot és veszélyeztetné az uniós piacon zajló versenyt. |
| --- | --- |

(347)

A felhasználók koalíciója és egy másik felhasználó felvetette, hogy – tekintettel annak kockázatára, hogy az egyik uniós gyártó SAP-üzletágának értékesítését tervezi – a dömpingellenes intézkedések bevezetése megerősítené a duopóliumot és veszélyeztetné az uniós piacon zajló versenyt.

| (348) | Az együttműködő exportáló gyártó észrevételeket tett azzal a kockázattal kapcsolatban is, hogy a dömpingellenes intézkedések alááshatják a tisztességes versenyt az uniós piacon. |
| --- | --- |

(348)

Az együttműködő exportáló gyártó észrevételeket tett azzal a kockázattal kapcsolatban is, hogy a dömpingellenes intézkedések alááshatják a tisztességes versenyt az uniós piacon.

| (349) | Hasonló állításokat terjesztett elő az Essity, egy másik SAP-felhasználó. Az Essity előadta, hogy a verseny hiányában az uniós gazdasági ágazat nemigen lenne ösztönözve arra, hogy diverzifikálja termelését és új megoldásokat dolgozzon ki a változó fogyasztói igények kielégítése érdekében. Ez pedig akadályozná az Essity diverzifikációra való törekvését, és olyan helyzetet eredményezne, ahol az Essity kis számú uniós gyártótól függ. |
| --- | --- |

(349)

Hasonló állításokat terjesztett elő az Essity, egy másik SAP-felhasználó. Az Essity előadta, hogy a verseny hiányában az uniós gazdasági ágazat nemigen lenne ösztönözve arra, hogy diverzifikálja termelését és új megoldásokat dolgozzon ki a változó fogyasztói igények kielégítése érdekében. Ez pedig akadályozná az Essity diverzifikációra való törekvését, és olyan helyzetet eredményezne, ahol az Essity kis számú uniós gyártótól függ.

| (350) | A Bizottság úgy véli, hogy a felhasználók koalíciója nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot azon állításainak alátámasztására, miszerint a dömpingellenes vámok kivetése esetén az uniós piac duopóliummá válna. A koalíció mindenesetre nem vélte úgy, hogy a dömpingelt behozatal és az uniós ipar jövedelmezőségében okozott csökkenés nem növelheti annak kockázatát, hogy az egyik uniós gyártó kilép a piacról. |
| --- | --- |

(350)

A Bizottság úgy véli, hogy a felhasználók koalíciója nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot azon állításainak alátámasztására, miszerint a dömpingellenes vámok kivetése esetén az uniós piac duopóliummá válna. A koalíció mindenesetre nem vélte úgy, hogy a dömpingelt behozatal és az uniós ipar jövedelmezőségében okozott csökkenés nem növelheti annak kockázatát, hogy az egyik uniós gyártó kilép a piacról.

| (351) | Emellett a vizsgálat során gyűjtött információk nem támasztották alá az uniós gazdasági ágazat által folytatott versenyellenes gyakorlatot. Éppen ellenkezőleg, konkrét bizonyítékok lettek elérhetők arra vonatkozóan, hogy az ágazat képes és hajlandó az érintett termék bármely felhasználójának ellátására. |
| --- | --- |

(351)

Emellett a vizsgálat során gyűjtött információk nem támasztották alá az uniós gazdasági ágazat által folytatott versenyellenes gyakorlatot. Éppen ellenkezőleg, konkrét bizonyítékok lettek elérhetők arra vonatkozóan, hogy az ágazat képes és hajlandó az érintett termék bármely felhasználójának ellátására.

| (352) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések növelni fogják a felhasználók termelési költségeit, és nem szolgálják a felhasználók érdekeit. Figyelembe véve, hogy a tervezett vámösszegnek nem lesz korlátozó hatása, mivel a SAP a felnőttek vagy csecsemők részére gyártott pelenkák előállítási költségének csupán [5–15 %]-át teszi ki, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználóknak az az érdeke, hogy vámok nélkül globális szinten hozzáférjenek az összes SAP-szállítóhoz, nem élvez elsőbbséget az uniós gazdasági ágazat azon érdekével szemben, hogy védelmet élvezzen a dömpingelt behozatallal szemben. |
| --- | --- |

(352)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések növelni fogják a felhasználók termelési költségeit, és nem szolgálják a felhasználók érdekeit. Figyelembe véve, hogy a tervezett vámösszegnek nem lesz korlátozó hatása, mivel a SAP a felnőttek vagy csecsemők részére gyártott pelenkák előállítási költségének csupán [5–15 %]-át teszi ki, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználóknak az az érdeke, hogy vámok nélkül globális szinten hozzáférjenek az összes SAP-szállítóhoz, nem élvez elsőbbséget az uniós gazdasági ágazat azon érdekével szemben, hogy védelmet élvezzen a dömpingelt behozatallal szemben.

| (353) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a P&G és a Fater nem értett egyet a (351) preambulumbekezdésben foglalt azon állítással, amely szerint az uniós gazdasági ágazat képes lesz az érintett termék bármely felhasználójának ellátására. Azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudja biztosítani a 8. és 9. SAP-generáció kért mennyiségét, mivel nem rendelkezik termelési kapacitással e konkrét SAP-termékhez. |
| --- | --- |

(353)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a P&G és a Fater nem értett egyet a (351) preambulumbekezdésben foglalt azon állítással, amely szerint az uniós gazdasági ágazat képes lesz az érintett termék bármely felhasználójának ellátására. Azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudja biztosítani a 8. és 9. SAP-generáció kért mennyiségét, mivel nem rendelkezik termelési kapacitással e konkrét SAP-termékhez.

| (354) | A H koalíció az érdekelt felek tájékoztatását követően benyújtott beadványában hasonló állításokat terjesztett elő. A Bizottság azon következtetésével sem értett egyet, hogy az uniós gazdasági ágazat képes-e az érintett termék bármely felhasználójának ellátására. Azzal érvelt és bizonyítékokkal is szolgált, hogy a SAP-felhasználók rendszeresen tapasztaltak zavarokat az ellátási láncban az uniós piacon, és nem tudták biztosítani a gyártásukhoz szükséges SAP minőségét és mennyiségét. A koalíció arra a következtetésre jutott, hogy az ellátási lánc jelenlegi zavarai miatt az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes kompenzálni az EU-n kívülről származó versenyképes SAP-behozatal elvesztését. |
| --- | --- |

(354)

A H koalíció az érdekelt felek tájékoztatását követően benyújtott beadványában hasonló állításokat terjesztett elő. A Bizottság azon következtetésével sem értett egyet, hogy az uniós gazdasági ágazat képes-e az érintett termék bármely felhasználójának ellátására. Azzal érvelt és bizonyítékokkal is szolgált, hogy a SAP-felhasználók rendszeresen tapasztaltak zavarokat az ellátási láncban az uniós piacon, és nem tudták biztosítani a gyártásukhoz szükséges SAP minőségét és mennyiségét. A koalíció arra a következtetésre jutott, hogy az ellátási lánc jelenlegi zavarai miatt az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes kompenzálni az EU-n kívülről származó versenyképes SAP-behozatal elvesztését.

| (355) | A P&G, a Fater és a H koalíció által az ellátási hiány alátámasztására előterjesztett bizonyítékok főként a vizsgálati időszakot követő időszakra, de a vizsgálati időszak második és harmadik negyedévére is vonatkoznak. A vizsgálati időszakban benyújtott bizonyítékok azt mutatják, hogy a Covid19-járvány miatti korlátozó intézkedések átmeneti hatást gyakoroltak az egyik európai beszállítóra a 2020 márciusa és júniusa közötti időszakban. Az adatokból azonban az is kiderült, hogy ez átmeneti és kivételes helyzet volt, mivel a kijárási korlátozások után gyorsan újraindult az ellátás. Ezenkívül az adatok nem mutatták ugyanazokat a nehézségeket az uniós gazdasági ágazat egésze számára. Épp ellenkezőleg, úgy tűnik, az adatok azt jelzik, hogy az egyik uniós gyártó ellátási hiányát részben enyhítette a más uniós gyártóktól érkező kínálat növekedése (az Unión kívülről érkező behozatallal együtt). A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálati időszak alatt nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték annak megállapításához, hogy az uniós gazdasági ágazat rendes üzleti körülmények között nem lenne képes ellátni az érintett felhasználókat. |
| --- | --- |

(355)

A P&G, a Fater és a H koalíció által az ellátási hiány alátámasztására előterjesztett bizonyítékok főként a vizsgálati időszakot követő időszakra, de a vizsgálati időszak második és harmadik negyedévére is vonatkoznak. A vizsgálati időszakban benyújtott bizonyítékok azt mutatják, hogy a Covid19-járvány miatti korlátozó intézkedések átmeneti hatást gyakoroltak az egyik európai beszállítóra a 2020 márciusa és júniusa közötti időszakban. Az adatokból azonban az is kiderült, hogy ez átmeneti és kivételes helyzet volt, mivel a kijárási korlátozások után gyorsan újraindult az ellátás. Ezenkívül az adatok nem mutatták ugyanazokat a nehézségeket az uniós gazdasági ágazat egésze számára. Épp ellenkezőleg, úgy tűnik, az adatok azt jelzik, hogy az egyik uniós gyártó ellátási hiányát részben enyhítette a más uniós gyártóktól érkező kínálat növekedése (az Unión kívülről érkező behozatallal együtt). A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálati időszak alatt nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték annak megállapításához, hogy az uniós gazdasági ágazat rendes üzleti körülmények között nem lenne képes ellátni az érintett felhasználókat.

| (356) | A fennmaradó bizonyítékok a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkoztak, amelyet a tengerentúli országok ellátási zavarai és a Covid19-világjárvány okozta globális szállítási hiány érintett, ami az európai SAP iránti kereslet növekedéséhez vezetett. Ezek azonban ideiglenes és nem strukturális jelenségek voltak, amelyek a várakozások szerint eltűnnek, mivel az ellátási láncok alkalmazkodnak a Covid19-világjárvány hatásaihoz. Valójában, amint azt különböző felhasználók állítják, az új szállítóhoz való alkalmazkodásra gyakran nem kerülhet sor azonnal, és az árubeszerzésre irányuló szerződéseket rendszeresen legalább egy évre kötik. A hosszú távú szerződések e szerkezete időt biztosít az uniós gazdasági ágazat számára az alkalmazkodásra, különös tekintettel arra, hogy bizonyítottan képesek jelentős beruházásokat eszközölni. Ezenkívül a H koalíció által szolgáltatott alátámasztó bizonyítékok nem mutattak ki olyan jelentős strukturális problémákat, amelyek hatással lennének az európai termelők azon képességére vagy hajlandóságára, hogy rendes piaci körülmények között szállítsanak. Például a Nippon Shokubai vállalattal kapcsolatos e-mailek csak a japán üzeméből, nem pedig az európai üzeméből történő szállítással kapcsolatos problémákat emeltek ki. A BASF-re vonatkozóan benyújtott valamennyi bizonyíték csak egy váratlan és átmeneti kérdésre vonatkozott, amely egyetlen SAP-besorolást érintett. Hasonlóképpen, a másik két európai gyártóra vonatkozó bizonyítékok sem tártak fel strukturális ellátási problémákat. |
| --- | --- |

(356)

A fennmaradó bizonyítékok a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkoztak, amelyet a tengerentúli országok ellátási zavarai és a Covid19-világjárvány okozta globális szállítási hiány érintett, ami az európai SAP iránti kereslet növekedéséhez vezetett. Ezek azonban ideiglenes és nem strukturális jelenségek voltak, amelyek a várakozások szerint eltűnnek, mivel az ellátási láncok alkalmazkodnak a Covid19-világjárvány hatásaihoz. Valójában, amint azt különböző felhasználók állítják, az új szállítóhoz való alkalmazkodásra gyakran nem kerülhet sor azonnal, és az árubeszerzésre irányuló szerződéseket rendszeresen legalább egy évre kötik. A hosszú távú szerződések e szerkezete időt biztosít az uniós gazdasági ágazat számára az alkalmazkodásra, különös tekintettel arra, hogy bizonyítottan képesek jelentős beruházásokat eszközölni. Ezenkívül a H koalíció által szolgáltatott alátámasztó bizonyítékok nem mutattak ki olyan jelentős strukturális problémákat, amelyek hatással lennének az európai termelők azon képességére vagy hajlandóságára, hogy rendes piaci körülmények között szállítsanak. Például a Nippon Shokubai vállalattal kapcsolatos e-mailek csak a japán üzeméből, nem pedig az európai üzeméből történő szállítással kapcsolatos problémákat emeltek ki. A BASF-re vonatkozóan benyújtott valamennyi bizonyíték csak egy váratlan és átmeneti kérdésre vonatkozott, amely egyetlen SAP-besorolást érintett. Hasonlóképpen, a másik két európai gyártóra vonatkozó bizonyítékok sem tártak fel strukturális ellátási problémákat.

| (357) | Ami a P&G-t illeti, nem azzal érvelt, hogy az uniós gyártók nem állíthatják elő a 8. és 9. generációs SAP-ot, hanem csak azt állította, hogy a jelenleg erre a SAP-ra adaptált és erre a célra szánt termelési kapacitások nem elegendőek a P&G keresletének kielégítésére. Az uniós gazdasági ágazat azonban bizonyította beruházási hajlandóságát a vizsgálati időszak alatt, ami azt jelzi, hogy a meglévő szabad kapacitás szükség esetén kiigazítható vagy bővíthető. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, hogy nem vette figyelembe a P&G, a Fater és a H koalíció által benyújtott bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(357)

Ami a P&G-t illeti, nem azzal érvelt, hogy az uniós gyártók nem állíthatják elő a 8. és 9. generációs SAP-ot, hanem csak azt állította, hogy a jelenleg erre a SAP-ra adaptált és erre a célra szánt termelési kapacitások nem elegendőek a P&G keresletének kielégítésére. Az uniós gazdasági ágazat azonban bizonyította beruházási hajlandóságát a vizsgálati időszak alatt, ami azt jelzi, hogy a meglévő szabad kapacitás szükség esetén kiigazítható vagy bővíthető. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, hogy nem vette figyelembe a P&G, a Fater és a H koalíció által benyújtott bizonyítékokat.

| (358) | A P&G és a Fater azt állította továbbá, hogy a Bizottság nem támasztotta alá, hogy mely „egyedi bizonyítékot” gyűjtöttek annak megállapításához, hogy az uniós gazdasági ágazat képes és hajlandó volt az érintett termék bármely felhasználóját ellátni, amint az a (351) preambulumbekezdésben szerepel. A H koalíció a tájékoztatást követően benyújtott beadványában hasonló állításokat terjesztett elő. |
| --- | --- |

(358)

A P&G és a Fater azt állította továbbá, hogy a Bizottság nem támasztotta alá, hogy mely „egyedi bizonyítékot” gyűjtöttek annak megállapításához, hogy az uniós gazdasági ágazat képes és hajlandó volt az érintett termék bármely felhasználóját ellátni, amint az a (351) preambulumbekezdésben szerepel. A H koalíció a tájékoztatást követően benyújtott beadványában hasonló állításokat terjesztett elő.

| (359) | A Bizottság egyértelművé teszi, hogy az összegyűjtött konkrét bizonyítékok a szabad kapacitásokra, az új ügyfelek igényeihez való alkalmazkodást célzó beruházásokra és az új ügyfelek elfogadására vonatkoznak. |
| --- | --- |

(359)

A Bizottság egyértelművé teszi, hogy az összegyűjtött konkrét bizonyítékok a szabad kapacitásokra, az új ügyfelek igényeihez való alkalmazkodást célzó beruházásokra és az új ügyfelek elfogadására vonatkoznak.

| (360) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy az ellátási helyzet 2020 óta megváltozott, beleértve a SAP-szállítások árait és rendelkezésre állását az Unióban, ami alátámasztja a P&G és más felhasználók érveit. Az LG Chem azzal is érvel, hogy a SAP ára emelkedik, mivel a propilén és a nátrium-hidroxid (marónátron) ára emelkedik. A Bizottság figyelembe vette azt a tényt, hogy a felhasználók bizonyítékokkal szolgáltak arra vonatkozóan, hogy a Covid19-világjárvány és az abból eredő külföldi szállítási hiány átmeneti hiányt okozott a SAP-ellátásban, és az árak emelkedéséhez vezetett. A Bizottság azonban úgy ítélte meg, hogy ez csak átmeneti változás (lásd a következő (355) preambulumbekezdést). Ezenkívül a SAP-árak nyersanyag-növekedés miatti emelkedése sem valószínű, hogy hosszú távon javítja az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a megállapított kárt okozó dömping ellensúlyozására irányuló intézkedések bevezetéséhez fűződő uniós érdeket nem érintette az ideiglenes ellátási hiány. |
| --- | --- |

(360)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy az ellátási helyzet 2020 óta megváltozott, beleértve a SAP-szállítások árait és rendelkezésre állását az Unióban, ami alátámasztja a P&G és más felhasználók érveit. Az LG Chem azzal is érvel, hogy a SAP ára emelkedik, mivel a propilén és a nátrium-hidroxid (marónátron) ára emelkedik. A Bizottság figyelembe vette azt a tényt, hogy a felhasználók bizonyítékokkal szolgáltak arra vonatkozóan, hogy a Covid19-világjárvány és az abból eredő külföldi szállítási hiány átmeneti hiányt okozott a SAP-ellátásban, és az árak emelkedéséhez vezetett. A Bizottság azonban úgy ítélte meg, hogy ez csak átmeneti változás (lásd a következő (355) preambulumbekezdést). Ezenkívül a SAP-árak nyersanyag-növekedés miatti emelkedése sem valószínű, hogy hosszú távon javítja az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a megállapított kárt okozó dömping ellensúlyozására irányuló intézkedések bevezetéséhez fűződő uniós érdeket nem érintette az ideiglenes ellátási hiány.

| (361) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a H koalíció nem értett egyet a Bizottság módszertanával. Mindenekelőtt megjegyezte, hogy az uniós érdekre vonatkozó következtetések korlátozott és pontatlan információkon alapulnak, amelyeket a Bizottság a (342) preambulumbekezdésben hiányosnak minősített. |
| --- | --- |

(361)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a H koalíció nem értett egyet a Bizottság módszertanával. Mindenekelőtt megjegyezte, hogy az uniós érdekre vonatkozó következtetések korlátozott és pontatlan információkon alapulnak, amelyeket a Bizottság a (342) preambulumbekezdésben hiányosnak minősített.

| (362) | A H koalíció továbbá nem értett egyet a Bizottságnak a (352) preambulumbekezdésben foglalt következtetésével, amely szerint a SAP a felnőtt vagy csecsemő pelenkák előállítási költségének [5–15 %-át] teszi ki. Azt állította és bizonyítékokkal támasztotta alá, hogy a SAP költsége a teljes termelési költség legfeljebb [20–30 %-át] tette ki. |
| --- | --- |

(362)

A H koalíció továbbá nem értett egyet a Bizottságnak a (352) preambulumbekezdésben foglalt következtetésével, amely szerint a SAP a felnőtt vagy csecsemő pelenkák előállítási költségének [5–15 %-át] teszi ki. Azt állította és bizonyítékokkal támasztotta alá, hogy a SAP költsége a teljes termelési költség legfeljebb [20–30 %-át] tette ki.

| (363) | Azt is állította, hogy a Bizottság következtetését csak egy felhasználó által szolgáltatott adatokra alapozta, és ezért nem vette figyelembe a benyújtott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy nehézségekbe ütközik a vámokból eredő többletteher vevőire való áthárítása. Különösen azt magyarázták, hogy a SAP-felhasználók jellemzően nem tudják áthárítani az áremeléseket saját ügyfeleikre különböző okokból, például hosszú távú szerződések, a nem uniós versenytársak által támasztott kiélezett verseny és az ügyfelek árérzékenysége miatt. |
| --- | --- |

(363)

Azt is állította, hogy a Bizottság következtetését csak egy felhasználó által szolgáltatott adatokra alapozta, és ezért nem vette figyelembe a benyújtott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy nehézségekbe ütközik a vámokból eredő többletteher vevőire való áthárítása. Különösen azt magyarázták, hogy a SAP-felhasználók jellemzően nem tudják áthárítani az áremeléseket saját ügyfeleikre különböző okokból, például hosszú távú szerződések, a nem uniós versenytársak által támasztott kiélezett verseny és az ügyfelek árérzékenysége miatt.

| (364) | Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi dokumentum értékelése során a Bizottság értékelését nem korlátozott és pontatlan információkra alapozta. Amennyiben az érdekelt felek együttműködtek, a Bizottság ellenőrizte a benyújtott információkat. Ez magában foglalta a SAP százalékos arányát a csecsemő- és felnőtthigiéniai termékek előállítási költségén belül. A Bizottság ezért elutasította a H koalíció ezen állításait. |
| --- | --- |

(364)

Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi dokumentum értékelése során a Bizottság értékelését nem korlátozott és pontatlan információkra alapozta. Amennyiben az érdekelt felek együttműködtek, a Bizottság ellenőrizte a benyújtott információkat. Ez magában foglalta a SAP százalékos arányát a csecsemő- és felnőtthigiéniai termékek előállítási költségén belül. A Bizottság ezért elutasította a H koalíció ezen állításait.

| (365) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Kimberly-Clark azzal érvelt, hogy a SAP uniós piaci árait nagyrészt a gyártási költségek inflációja, nem pedig a Koreából származó behozatal határozza meg. Azt állította, hogy a SAP-árak 2021 folyamán elnyelték az inflációnak a nyersanyag-, elosztási, munkaerő- és energiaköltségekre gyakorolt hatását, és ennek következtében növekedtek a SAP-árak. Végezetül a Kimberly-Clark azzal érvelt, hogy a dömpingellenes intézkedések tovább súlyosbítanák az árak emelkedésének tendenciáját mind a továbbfelhasználók, mind a termékek végső fogyasztói számára, beleértve a SAP-ot is. |
| --- | --- |

(365)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Kimberly-Clark azzal érvelt, hogy a SAP uniós piaci árait nagyrészt a gyártási költségek inflációja, nem pedig a Koreából származó behozatal határozza meg. Azt állította, hogy a SAP-árak 2021 folyamán elnyelték az inflációnak a nyersanyag-, elosztási, munkaerő- és energiaköltségekre gyakorolt hatását, és ennek következtében növekedtek a SAP-árak. Végezetül a Kimberly-Clark azzal érvelt, hogy a dömpingellenes intézkedések tovább súlyosbítanák az árak emelkedésének tendenciáját mind a továbbfelhasználók, mind a termékek végső fogyasztói számára, beleértve a SAP-ot is.

| (366) | Válaszában a Bizottság megjegyezte, hogy a Kimberly-Clark helyesen mutatott rá arra, hogy az uniós SAP-gyártók elnyelték a gyártási költségek növekedését, mivel nem tudták megfelelően növelni értékesítési áraikat. Ez azonban csak a piacra nehezedő árnyomást és azt mutatta, hogy a gyártók nem tudták áthárítani ügyfeleikre a megnövekedett gyártási költségeket. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(366)

Válaszában a Bizottság megjegyezte, hogy a Kimberly-Clark helyesen mutatott rá arra, hogy az uniós SAP-gyártók elnyelték a gyártási költségek növekedését, mivel nem tudták megfelelően növelni értékesítési áraikat. Ez azonban csak a piacra nehezedő árnyomást és azt mutatta, hogy a gyártók nem tudták áthárítani ügyfeleikre a megnövekedett gyártási költségeket. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

| (367) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Kimberly-Clark szintén nem értett egyet a Bizottság azon következtetésével, hogy a vámoknak nem lesz korlátozó hatása, mivel a SAP a felnőtt- vagy bébipelenka előállítási költségének csak [5–15%-át] teszi ki, amint az a (352) preambulumbekezdésben szerepel. Azt állította, hogy ez a számítási módszer nem veszi figyelembe azt a tényt, hogy a SAP nem felcserélhető termék. |
| --- | --- |

(367)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Kimberly-Clark szintén nem értett egyet a Bizottság azon következtetésével, hogy a vámoknak nem lesz korlátozó hatása, mivel a SAP a felnőtt- vagy bébipelenka előállítási költségének csak [5–15%-át] teszi ki, amint az a (352) preambulumbekezdésben szerepel. Azt állította, hogy ez a számítási módszer nem veszi figyelembe azt a tényt, hogy a SAP nem felcserélhető termék.

| (368) | Értékelésében a Bizottság figyelembe vette azt a tényt, hogy a SAP-ot különböző tulajdonságokkal állítják elő, és hogy a felhasználók a terméküknek leginkább megfelelő, meghatározott típusú SAP-ot választanak. A technikai különbségek azonban önmagukban nem indokolták további termékkód-kategóriák hozzáadását. A Bizottság kezdetben részletesebb adatokat gyűjtött, és arra a következtetésre jutott, hogy csak a felhasználás és a szagszabályozó adalékanyagok szerinti különbségtétel indokolt. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(368)

Értékelésében a Bizottság figyelembe vette azt a tényt, hogy a SAP-ot különböző tulajdonságokkal állítják elő, és hogy a felhasználók a terméküknek leginkább megfelelő, meghatározott típusú SAP-ot választanak. A technikai különbségek azonban önmagukban nem indokolták további termékkód-kategóriák hozzáadását. A Bizottság kezdetben részletesebb adatokat gyűjtött, és arra a következtetésre jutott, hogy csak a felhasználás és a szagszabályozó adalékanyagok szerinti különbségtétel indokolt. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

| (369) | A H koalíció továbbá azzal érvelt, hogy a Bizottság nem értékelte megfelelően a több SAP-felhasználó által a vámok kivetésével kapcsolatban megfogalmazott aggályokat, ami az uniós érdekre vonatkozó téves következtetésekhez vezetett. Azt állította, hogy a Bizottság elmulasztotta annak lehetőségét, hogy iránymutatást nyújtson a felhasználóknak beadványaik teljesebb és hasznosabb módon történő benyújtásáról, és nem tett elegendő erőfeszítést az említett felhasználókkal való együttműködésre annak érdekében, hogy a végső soron összegyűjtött információk lehetővé tegyék az uniós érdek megfelelő értékelését. Azt állította továbbá, hogy a H koalíció tagjai közül úgy tűnik, hogy csak három SAP-felhasználó kapott kérdőívet a Bizottságtól, és hogy a Bizottság csak a kérdőívre adott két válasz egyikében szolgáltatott információkat használta fel, figyelmen kívül hagyva legalább nyolc másik SAP-felhasználó meghallgatásán és beadványaiban előadott érveket. |
| --- | --- |

(369)

A H koalíció továbbá azzal érvelt, hogy a Bizottság nem értékelte megfelelően a több SAP-felhasználó által a vámok kivetésével kapcsolatban megfogalmazott aggályokat, ami az uniós érdekre vonatkozó téves következtetésekhez vezetett. Azt állította, hogy a Bizottság elmulasztotta annak lehetőségét, hogy iránymutatást nyújtson a felhasználóknak beadványaik teljesebb és hasznosabb módon történő benyújtásáról, és nem tett elegendő erőfeszítést az említett felhasználókkal való együttműködésre annak érdekében, hogy a végső soron összegyűjtött információk lehetővé tegyék az uniós érdek megfelelő értékelését. Azt állította továbbá, hogy a H koalíció tagjai közül úgy tűnik, hogy csak három SAP-felhasználó kapott kérdőívet a Bizottságtól, és hogy a Bizottság csak a kérdőívre adott két válasz egyikében szolgáltatott információkat használta fel, figyelmen kívül hagyva legalább nyolc másik SAP-felhasználó meghallgatásán és beadványaiban előadott érveket.

| (370) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítést és a vonatkozó felhasználói kérdőívre mutató linket megküldte valamennyi ismert felhasználónak, és az összes jelentkező felhasználót tájékoztatta az eljárásról. A Bizottság a felhasználók által szolgáltatott valamennyi információt figyelembe vette az értékelés során. A Bizottság továbbá minden olyan felhasználóval kapcsolatba lépett, akik válaszoltak a felhasználói kérdőívre, hogy ellenőrizzék adataikat. Hiánypótlásra felszólító levelek útján iránymutatást adtak a szükséges adatokról. A Bizottság ezért elutasította azt az érvet, hogy ebben az eljárásban nem vette kellőképpen figyelembe a felhasználókat, illetve nem nyújtott számukra segítséget. |
| --- | --- |

(370)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítést és a vonatkozó felhasználói kérdőívre mutató linket megküldte valamennyi ismert felhasználónak, és az összes jelentkező felhasználót tájékoztatta az eljárásról. A Bizottság a felhasználók által szolgáltatott valamennyi információt figyelembe vette az értékelés során. A Bizottság továbbá minden olyan felhasználóval kapcsolatba lépett, akik válaszoltak a felhasználói kérdőívre, hogy ellenőrizzék adataikat. Hiánypótlásra felszólító levelek útján iránymutatást adtak a szükséges adatokról. A Bizottság ezért elutasította azt az érvet, hogy ebben az eljárásban nem vette kellőképpen figyelembe a felhasználókat, illetve nem nyújtott számukra segítséget.

6.3.   Egyéb tényezők

Egyéb tényezők

| (371) | Több felhasználó jelezte, hogy az egészségügyi termékek előállítási költségeinek növekedésének hatására az egészségügyi termékek fogyasztóinak költségei is nőni fognak. Emellett a 8. generációs és 9. generációs SAP-hoz való hozzáférés korlátozása oda vezethet, hogy a fogyasztók számára kevesebb jó minőségű termék lesz elérhető. |
| --- | --- |

(371)

Több felhasználó jelezte, hogy az egészségügyi termékek előállítási költségeinek növekedésének hatására az egészségügyi termékek fogyasztóinak költségei is nőni fognak. Emellett a 8. generációs és 9. generációs SAP-hoz való hozzáférés korlátozása oda vezethet, hogy a fogyasztók számára kevesebb jó minőségű termék lesz elérhető.

| (372) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az intézkedésekből eredő termelési többletköltségek növelni fogják az egészségügyi termékek fogyasztói árát. A Bizottság azonban úgy véli, hogy e növekedés szintje nem lesz olyan magas, hogy az észszerű árú egészségügyi termékekhez való hozzáférés iránti fogyasztói érdek elsőbbséget élvezzen az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatallal szembeni védelméhez fűződő érdekével szemben. Továbbá az intézkedések nem akadályoznák a felhasználókat abban, hogy továbbra is gyártsanak egészségügyi termékeket, többek között 8. generációs és 9. generációs SAP-ot. |
| --- | --- |

(372)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az intézkedésekből eredő termelési többletköltségek növelni fogják az egészségügyi termékek fogyasztói árát. A Bizottság azonban úgy véli, hogy e növekedés szintje nem lesz olyan magas, hogy az észszerű árú egészségügyi termékekhez való hozzáférés iránti fogyasztói érdek elsőbbséget élvezzen az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatallal szembeni védelméhez fűződő érdekével szemben. Továbbá az intézkedések nem akadályoznák a felhasználókat abban, hogy továbbra is gyártsanak egészségügyi termékeket, többek között 8. generációs és 9. generációs SAP-ot.

| (373) | Az érdekelt felek tájékoztatását követő észrevételeiben a Fater azt állította, hogy a Bizottság nem válaszolt az azzal kapcsolatos aggályaira, hogy a dömpingellenes intézkedések hatással lehetnek a vevők azon képességére, hogy észszerű áron hozzáférjenek az egészségügyi termékekhez. Megismételte, hogy az orvostechnikai eszközök gyártása a koreai exportőrökkel való együttműködésen alapul, és hogy az intézkedések további műszaki munkát és termékeinek átalakítását vonnák maguk után, ami a végső fogyasztók számára magasabb árakat eredményezne. |
| --- | --- |

(373)

Az érdekelt felek tájékoztatását követő észrevételeiben a Fater azt állította, hogy a Bizottság nem válaszolt az azzal kapcsolatos aggályaira, hogy a dömpingellenes intézkedések hatással lehetnek a vevők azon képességére, hogy észszerű áron hozzáférjenek az egészségügyi termékekhez. Megismételte, hogy az orvostechnikai eszközök gyártása a koreai exportőrökkel való együttműködésen alapul, és hogy az intézkedések további műszaki munkát és termékeinek átalakítását vonnák maguk után, ami a végső fogyasztók számára magasabb árakat eredményezne.

| (374) | A Bizottság a (372) preambulumbekezdésben foglalkozott az egészségügyi termékek fogyasztóinak lehetséges költségnövekedésével, és azt egyensúlyba hozta az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatallal szembeni védelemhez fűződő érdekével. A Bizottság ezért elutasította a Fater állítását. |
| --- | --- |

(374)

A Bizottság a (372) preambulumbekezdésben foglalkozott az egészségügyi termékek fogyasztóinak lehetséges költségnövekedésével, és azt egyensúlyba hozta az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatallal szembeni védelemhez fűződő érdekével. A Bizottság ezért elutasította a Fater állítását.

6.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (375) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehetne következtetni, hogy a SAP Koreai Köztársaságból származó behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ellentétes lenne az uniós érdekkel. |
| --- | --- |

(375)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehetne következtetni, hogy a SAP Koreai Köztársaságból származó behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ellentétes lenne az uniós érdekkel.

7.   AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

| (376) | A Bizottságnak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján helyénvaló végleges intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(376)

A Bizottságnak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján helyénvaló végleges intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

| (377) | Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám elegendő-e a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez. |
| --- | --- |

(377)

Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám elegendő-e a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez.

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték (kárkülönbözet)

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték (kárkülönbözet)

| (378) | A Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. A jelen ügyben a kár akkor szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná előállítási költségeit, beleértve azokat a költségeket is, amelyek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt ILO-egyezmények jegyzőkönyveiből, valamint olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből fakadnak, amelyeknek az Unió részes fele, továbbá észszerű nyereségre (a továbbiakban: nyereségcél) is szert tudna tenni az alaprendelet 7. cikkének (2c) és (2d) bekezdése értelmében vett céláron történő értékesítés révén. |
| --- | --- |

(378)

A Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. A jelen ügyben a kár akkor szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná előállítási költségeit, beleértve azokat a költségeket is, amelyek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt ILO-egyezmények jegyzőkönyveiből, valamint olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből fakadnak, amelyeknek az Unió részes fele, továbbá észszerű nyereségre (a továbbiakban: nyereségcél) is szert tudna tenni az alaprendelet 7. cikkének (2c) és (2d) bekezdése értelmében vett céláron történő értékesítés révén.

| (379) | Az alaprendelet 7. cikke (2c) bekezdésének megfelelően a nyereségcél megállapításához a Bizottság figyelembe vette az érintett országból származó behozatal növekedését megelőző jövedelmezőségi szintet, valamint a rendes versenyfeltételek mellett várható jövedelmezőségi szintet. E haszonkulcs nem lehet alacsonyabb, mint 6 %. |
| --- | --- |

(379)

Az alaprendelet 7. cikke (2c) bekezdésének megfelelően a nyereségcél megállapításához a Bizottság figyelembe vette az érintett országból származó behozatal növekedését megelőző jövedelmezőségi szintet, valamint a rendes versenyfeltételek mellett várható jövedelmezőségi szintet. E haszonkulcs nem lehet alacsonyabb, mint 6 %.

| (380) | A Bizottság alapnyereséget állapított meg, amely rendes versenyfeltételek mellett fedezi a teljes költséget. A figyelembe vett teljes időszak alatt az uniós gazdasági ágazat veszteséges volt. Mivel ez a haszonkulcs alacsonyabb volt az alaprendelet 7. cikke (2c) bekezdésében előírt minimum 6 %-nál, azt 6 %-kal helyettesítették. |
| --- | --- |

(380)

A Bizottság alapnyereséget állapított meg, amely rendes versenyfeltételek mellett fedezi a teljes költséget. A figyelembe vett teljes időszak alatt az uniós gazdasági ágazat veszteséges volt. Mivel ez a haszonkulcs alacsonyabb volt az alaprendelet 7. cikke (2c) bekezdésében előírt minimum 6 %-nál, azt 6 %-kal helyettesítették.

| (381) | Senki nem fogalmazott meg olyan állítást, miszerint a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban a beruházások, a kutatás-fejlesztés (K+F) és az innováció szintje normál versenyfeltételek mellett magasabb lett volna. |
| --- | --- |

(381)

Senki nem fogalmazott meg olyan állítást, miszerint a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban a beruházások, a kutatás-fejlesztés (K+F) és az innováció szintje normál versenyfeltételek mellett magasabb lett volna.

| (382) | Nem fogalmaztak meg olyan állítást sem, amely azon jövőbeni költségekre vonatkozott volna, amelyek olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből származnak, amelyeknek az Unió részes fele, vagy azon jövőbeni költségeket érintette volna, amelyek az uniós gazdasági ágazatnál fognak jelentkezni az intézkedésnek a 11. cikk (2) bekezdése szerinti alkalmazási időszakában, az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(382)

Nem fogalmaztak meg olyan állítást sem, amely azon jövőbeni költségekre vonatkozott volna, amelyek olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből származnak, amelyeknek az Unió részes fele, vagy azon jövőbeni költségeket érintette volna, amelyek az uniós gazdasági ágazatnál fognak jelentkezni az intézkedésnek a 11. cikk (2) bekezdése szerinti alkalmazási időszakában, az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdésével összhangban.

| (383) | Mindezek alapján a Bizottság a 6 %-os haszonkulcsot a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatti gyártási költségének összeadására alkalmazva kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát, amelyet típusonként kiigazított az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(383)

Mindezek alapján a Bizottság a 6 %-os haszonkulcsot a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatti gyártási költségének összeadására alkalmazva kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát, amelyet típusonként kiigazított az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdése szerint.

| (384) | A Bizottság ezt követően a mintában szereplő érintett országbeli exportáló gyártók – az áralákínálás kiszámításához meghatározott – súlyozott átlagos importára, valamint a mintába felvett uniós gyártók által az uniós szabadpiacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján típusonként meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként. |
| --- | --- |

(384)

A Bizottság ezt követően a mintában szereplő érintett országbeli exportáló gyártók – az áralákínálás kiszámításához meghatározott – súlyozott átlagos importára, valamint a mintába felvett uniós gyártók által az uniós szabadpiacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján típusonként meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként.

| (385) | A kár megszüntetéséhez szükséges mérték „minden más vállalat” esetében ugyanúgy kerül meghatározásra, mint az együttműködő vállalatokra vonatkozó dömpingkülönbözet.







  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet | Végleges kárkülönbözet |
| --- | --- | --- | --- |
| LG Chem Ltd. | 13,4  % | 34,4  % |
| Minden más vállalat | 18,8  % | 101,2  % |

(385)

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték „minden más vállalat” esetében ugyanúgy kerül meghatározásra, mint az együttműködő vállalatokra vonatkozó dömpingkülönbözet.

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

Végleges kárkülönbözet

LG Chem Ltd.

13,4  %

34,4  %

Minden más vállalat

18,8  %

101,2  %

| (386) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy a kárkülönbözet meghatározását ugyanaz a hiba befolyásolja, mint az alákínálásra vonatkozó számításokat, és az alákínálásra vonatkozó megfontolásaik értelemszerűen alkalmazandók. A kárkülönbözetet az LG Chem által előterjesztett egyéb tényezők hatásával is ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(386)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az LG Chem azzal érvelt, hogy a kárkülönbözet meghatározását ugyanaz a hiba befolyásolja, mint az alákínálásra vonatkozó számításokat, és az alákínálásra vonatkozó megfontolásaik értelemszerűen alkalmazandók. A kárkülönbözetet az LG Chem által előterjesztett egyéb tényezők hatásával is ki kell igazítani.

| (387) | A Bizottság hivatkozott a (184)–(188) preambulumbekezdésben szereplő érveire, valamint az LG Chemnek a más országokból érkező behozatal hatására, a SAP árképletére és az uniós gazdasági ágazat beruházásaira vonatkozó érveinek cáfolatára, amelyeket az ok-okozati összefüggés elemzésének megfelelő szakaszai ismertetnek. Ezeket az állításokat ezért a Bizottság a kárkülönbözet meghatározása tekintetében is elutasította. |
| --- | --- |

(387)

A Bizottság hivatkozott a (184)–(188) preambulumbekezdésben szereplő érveire, valamint az LG Chemnek a más országokból érkező behozatal hatására, a SAP árképletére és az uniós gazdasági ágazat beruházásaira vonatkozó érveinek cáfolatára, amelyeket az ok-okozati összefüggés elemzésének megfelelő szakaszai ismertetnek. Ezeket az állításokat ezért a Bizottság a kárkülönbözet meghatározása tekintetében is elutasította.

| (388) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő beadványukban a panaszosok és az Evonik azzal érveltek, hogy a 6 %-os nyereségcél nem tükrözi azt a nyereséget, amelyet az uniós gyártók tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat hiányában érnének el. Különösen azt állították, hogy a Bizottság nem vette figyelembe az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott információkat, amelyek lehetővé tették számára, hogy ezt a nyereséget magasabb szinten határozza meg. Ezért arra kérték a Bizottságot, hogy a haszonkulcsot emelje a mintába felvett uniós gyártók által rendes versenyfeltételek mellett észszerűen elérhető nyereségcél átlagára, azaz [14–19 %]. |
| --- | --- |

(388)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő beadványukban a panaszosok és az Evonik azzal érveltek, hogy a 6 %-os nyereségcél nem tükrözi azt a nyereséget, amelyet az uniós gyártók tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat hiányában érnének el. Különösen azt állították, hogy a Bizottság nem vette figyelembe az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott információkat, amelyek lehetővé tették számára, hogy ezt a nyereséget magasabb szinten határozza meg. Ezért arra kérték a Bizottságot, hogy a haszonkulcsot emelje a mintába felvett uniós gyártók által rendes versenyfeltételek mellett észszerűen elérhető nyereségcél átlagára, azaz [14–19 %].

| (389) | Ezenkívül a panaszosok és az Evonik nem értettek egyet a Bizottság (382) preambulumbekezdésben foglalt állításával, és azzal érveltek, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdése szerinti állításokat az uniós gyártók kérdőívére és a makrokérdőívre adott válaszaikban fogalmazták meg. Felkérték a Bizottságot, hogy az irányár kiszámításakor vegye figyelembe a jövőbeli költségeket, és az előállított SAP egy tonnájára vetített súlyozott átlagos éves költségnövekedést közölt az uniós kibocsátási egységekből eredően. A panaszos és az Evonik ezért arra kérte a Bizottságot, hogy a SAP uniós gyártók szerinti irányárát tonnánként [30–45] EUR-val emelje meg. |
| --- | --- |

(389)

Ezenkívül a panaszosok és az Evonik nem értettek egyet a Bizottság (382) preambulumbekezdésben foglalt állításával, és azzal érveltek, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdése szerinti állításokat az uniós gyártók kérdőívére és a makrokérdőívre adott válaszaikban fogalmazták meg. Felkérték a Bizottságot, hogy az irányár kiszámításakor vegye figyelembe a jövőbeli költségeket, és az előállított SAP egy tonnájára vetített súlyozott átlagos éves költségnövekedést közölt az uniós kibocsátási egységekből eredően. A panaszos és az Evonik ezért arra kérte a Bizottságot, hogy a SAP uniós gyártók szerinti irányárát tonnánként [30–45] EUR-val emelje meg.

| (390) | A Bizottság nem tudta megerősíteni, hogy a panaszosok és az Evonik által javasolt nyereségcélt az aktában rendelkezésre álló adatokkal összehasonlítva észszerűen el lehet érni. A Bizottság számolt a figyelembe vett időszak alatt elért nyereséggel, beleértve a rendes versenyfeltételek eléréséhez szükséges kiigazításokat is. Az így kiszámított nyereség nem felelt meg az uniós gazdasági ágazat által bejelentett adatoknak, még a figyelembe vett időszak elején sem, amikor a koreai behozatal kevesebb nyomást gyakorolt. |
| --- | --- |

(390)

A Bizottság nem tudta megerősíteni, hogy a panaszosok és az Evonik által javasolt nyereségcélt az aktában rendelkezésre álló adatokkal összehasonlítva észszerűen el lehet érni. A Bizottság számolt a figyelembe vett időszak alatt elért nyereséggel, beleértve a rendes versenyfeltételek eléréséhez szükséges kiigazításokat is. Az így kiszámított nyereség nem felelt meg az uniós gazdasági ágazat által bejelentett adatoknak, még a figyelembe vett időszak elején sem, amikor a koreai behozatal kevesebb nyomást gyakorolt.

| (391) | A Bizottság nem értett egyet a kibocsátási egységek jövőbeli költségeire vonatkozó állításokkal sem. A Bizottság a mintában szereplő vállalatok által szolgáltatott ellenőrzött információk alapján valóban figyelembe vette az uniós kibocsátási egységekből eredő jövőbeli költségeket. Ez a SAP tonnánkénti [16–18] EUR összegű irányárának emelkedését eredményezte. A Bizottság ezért ezeket az állításokat elutasította. |
| --- | --- |

(391)

A Bizottság nem értett egyet a kibocsátási egységek jövőbeli költségeire vonatkozó állításokkal sem. A Bizottság a mintában szereplő vállalatok által szolgáltatott ellenőrzött információk alapján valóban figyelembe vette az uniós kibocsátási egységekből eredő jövőbeli költségeket. Ez a SAP tonnánkénti [16–18] EUR összegű irányárának emelkedését eredményezte. A Bizottság ezért ezeket az állításokat elutasította.

8.   VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK

VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK

| (392) | Végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni a Koreai Köztársaságból származó szuperabszorbens polimerek behozatalára. |
| --- | --- |

(392)

Végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni a Koreai Köztársaságból származó szuperabszorbens polimerek behozatalára.

| (393) | Mindezek alapján a végleges dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:








  Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Végleges dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LG Chem Ltd. | 13,4  % | 34,4  % | 13,4  % |
| Minden más vállalat | 18,8  % | 101,2  % | 18,8  % |

(393)

Mindezek alapján a végleges dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Végleges dömpingellenes vám

LG Chem Ltd.

13,4  %

34,4  %

13,4  %

Minden más vállalat

18,8  %

101,2  %

18,8  %

| (394) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételt e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően ez a vámtétel az e vizsgálat során az egyetlen együttműködő exportáló gyártó tekintetében feltárt helyzetet tükrözi. E vámtétel kizárólag az érintett országból származó és a megjelölt jogalany által előállított érintett termék behozatalára vonatkozik. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(394)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételt e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően ez a vámtétel az e vizsgálat során az egyetlen együttműködő exportáló gyártó tekintetében feltárt helyzetet tükrözi. E vámtétel kizárólag az érintett országból származó és a megjelölt jogalany által előállított érintett termék behozatalára vonatkozik. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (395) | Amennyiben egy vállalat módosítja cégjegyzék szerinti nevét, kérelmezheti a vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtétel alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(395)

Amennyiben egy vállalat módosítja cégjegyzék szerinti nevét, kérelmezheti a vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtétel alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (396) | Amennyiben az alacsonyabb egyedi vámtételeket élvező vállalatok kivitelének volumene jelentősen megnő a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően, ez a mennyiségi növekedés esetleg önmagában is úgy ítélhető meg az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban, mint a kereskedelmi szerkezetnek az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett megváltozása. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtétel(ek) eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(396)

Amennyiben az alacsonyabb egyedi vámtételeket élvező vállalatok kivitelének volumene jelentősen megnő a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően, ez a mennyiségi növekedés esetleg önmagában is úgy ítélhető meg az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban, mint a kereskedelmi szerkezetnek az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett megváltozása. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtétel(ek) eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

| (397) | A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(397)

A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

| (398) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő beadványukban az uniós gazdasági ágazat azzal érvelt, hogy Törökországban nem gyártanak SAP-ot, ezért a Törökországból importált SAP-volumen csak más származású lehet. Azt kérték, hogy a végleges rendeletbe illesszenek be egy külön nyomonkövetési záradékot annak érdekében, hogy a lehető legkisebbre csökkentsék a Törökországból való esetleges kijátszás kockázatát. |
| --- | --- |

(398)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő beadványukban az uniós gazdasági ágazat azzal érvelt, hogy Törökországban nem gyártanak SAP-ot, ezért a Törökországból importált SAP-volumen csak más származású lehet. Azt kérték, hogy a végleges rendeletbe illesszenek be egy külön nyomonkövetési záradékot annak érdekében, hogy a lehető legkisebbre csökkentsék a Törökországból való esetleges kijátszás kockázatát.

| (399) | A Bizottság egyértelművé teszi, hogy a különleges nyomonkövetési záradékok általában csak az érintett országból származó behozatalra vonatkoznak. A Bizottság azonban tudomásul vette a felek észrevételeit, és – mint mindig – ügyelni fog arra, hogy a hatályos intézkedések nyomon követésének gyakorlatával összhangban járjon el. |
| --- | --- |

(399)

A Bizottság egyértelművé teszi, hogy a különleges nyomonkövetési záradékok általában csak az érintett országból származó behozatalra vonatkoznak. A Bizottság azonban tudomásul vette a felek észrevételeit, és – mint mindig – ügyelni fog arra, hogy a hatályos intézkedések nyomon követésének gyakorlatával összhangban járjon el.

9.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (400) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(400)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

16

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (401) | Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, és tagjainak egyszerű többsége ellenezte a Bizottság végrehajtási rendelettervezetét. A Bizottság ezt követően a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) 5. cikke (5) bekezdésének megfelelően a fellebbviteli bizottság elé terjesztette a bizottsági végrehajtási rendelet tervezetét. |
| --- | --- |

(401)

Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, és tagjainak egyszerű többsége ellenezte a Bizottság végrehajtási rendelettervezetét. A Bizottság ezt követően a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) 5. cikke (5) bekezdésének megfelelően a fellebbviteli bizottság elé terjesztette a bizottsági végrehajtási rendelet tervezetét.

17

| (402) | A 182/2011/EU rendelet 6. cikke (3) bekezdésével összhangban a fellebbviteli bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(402)

A 182/2011/EU rendelet 6. cikke (3) bekezdésével összhangban a fellebbviteli bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a következő termékre: a Koreai Köztársaságból származó „szuperabszorbens polimerek” (a továbbiakban: SAP), amelyek jelenleg az ex 3906 90 90 KN-kód (TARIC-kód: 3906909017) alá tartoznak, szabálytalan formájú, kerek vagy agglomerált szemcsékből állnak, por formájúak, fehér színűek, vízben oldhatatlanok, monomer molekuláknak keresztkötőkkel történő, térhálós polimer létrehozását célzó polimerizációjából származnak, és nagy kapacitással rendelkeznek a víz és a vizes folyadékok felszívására és megtartására.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Végleges dömpingellenes vámtétel (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| LG Chem Ltd. | 13,4  % | C766 |
| Minden más vállalat | 18,8  % | C999 |

Vállalat

Végleges dömpingellenes vámtétel (%)

TARIC-kiegészítő kód

LG Chem Ltd.

13,4  %

C766

Minden más vállalat

18,8  %

C999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalat esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett termék)-t a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak”. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. április 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  Értesítés a Koreai Köztársaságból származó szuperabszorbens polimerek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 58., 2021.2.18., 73. o.).

2

(3)  Jelen vizsgálati eljárás alkalmazásában a Bizottság bizalmasan kezelte a koalíció tagjainak kilétét. A Bizottság bizonyítékot kapott arra vonatkozóan, hogy a koalíciótagok személyazonosságának nyilvánosságra hozatala rendkívül hátrányos következményekkel járna a koalíció tagjaira nézve a kereskedelmi megtorlások veszélye miatt.

3

(4)  A vizsgálati időszak alatt a Koreai Köztársaságból származó SAP exportárának kiszámításához a panaszos a koreai kereskedelmi statisztikai szolgálatra (TRASS) támaszkodott. A TRASS lehetővé tette az Európai Unióba irányuló SAP-kivitel azonosítását a 3906 90 90 vámtarifaszám alá tartozó kivitelre bejelentett termékek között egy konkrét lekérdezés alapján.

4

(5)  
  „Bármely, természeténél fogva bizalmas információt (mivel felfedése például jelentős versenyelőnyhöz juttatna egy versenytársat, vagy pedig rendkívül hátrányosan érintené az információt rendelkezésre bocsátó személyt vagy azt a személyt, akitől az információt rendelkezésre bocsátó személy az információt szerezte), vagy olyan információt, amelyet a vizsgálatban érintett felek bizalmas információként bocsátottak rendelkezésre a hatóságoknak, megfelelő indoklás estén bizalmas információként kell kezelniük. Az ilyen információ nem fedhető fel az információt rendelkezésre bocsátó fél külön engedélye nélkül.”

5

(6)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_history.cfm?id=2516&init=2516

6

(7)  Közlemény a COVID-19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

7

(8)  Jelen vizsgálati eljárás alkalmazásában a „B” vállalat tagjainak kiléte bizalmas marad, mivel annak nyilvánosságra hozatala a kereskedelmi megtorlások kockázata miatt jelentős hátrányos következményekkel járna a „B” vállalatra nézve.

8

(9)  A pontos érték vállalatspecifikus adat, ezért megadását mellőzzük.

9

(10)  A Bizottság (EU) 2020/1336 végrehajtási rendelete (2020. szeptember 25.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes polivinil-alkoholok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről (HL L 315., 2020.9.29., 1. o.), (352) preambulumbekezdés.

10

(11)  KN-kód: 3906 90 90

11

(12)  A Törvényszék 2019. április 10-i ítélete, Jindal Saw and Jindal Saw Italia kontra Bizottság, T-301/16, EU:T:234, 184. pont.

12

Jindal Saw and Jindal Saw Italia kontra Bizottság

(13)  A Törvényszék 2020. április 2-i ítélete, Hansol Paper kontra Bizottság, T-383/17, EU:T:2020:139, 196–203. pont.

13

Hansol Paper kontra Bizottság

(14)  A Bíróság T-753/16. sz., PAO Severstal kontra Bizottság ügyben 2021. szeptember 22-én hozott ítéletének (EU:T:2021:612) 272. pontja.

14

PAO Severstal kontra Bizottság

(15)  Jelen vizsgálati eljárás alkalmazásában a Bizottság bizalmasan kezelte a koalíció tagjainak kilétét. A Bizottság bizonyítékot kapott arra vonatkozóan, hogy a koalíciótagok személyazonosságának nyilvánosságra hozatala rendkívül hátrányos következményekkel járna a H koalíció tagjaira nézve a kereskedelmi megtorlások veszélye miatt.

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

17

---

HATÁROZATOK

| 2022.4.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/76 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/76

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/548 HATÁROZATA

(2022. március 24.)

Franciaország „EGF/2021/007 FR/Selecta” referenciaszámú kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) és az 1309/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. április 28-i (EU) 2021/691 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 9. pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) célja a szolidaritás kifejezése, valamint a tisztességes és fenntartható foglalkoztatás előmozdítása az Unióban azáltal, hogy fontosabb szerkezetátalakítások esetén támogatást nyújt az elbocsátott munkavállalóknak és az olyan önálló vállalkozóknak, akiknek a tevékenysége megszűnt, továbbá segíti őket abban, hogy a lehető legrövidebb időn belül újra tisztességes és fenntartható foglalkoztatásban vehessenek részt. |
| --- | --- |

(1)

Az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) célja a szolidaritás kifejezése, valamint a tisztességes és fenntartható foglalkoztatás előmozdítása az Unióban azáltal, hogy fontosabb szerkezetátalakítások esetén támogatást nyújt az elbocsátott munkavállalóknak és az olyan önálló vállalkozóknak, akiknek a tevékenysége megszűnt, továbbá segíti őket abban, hogy a lehető legrövidebb időn belül újra tisztességes és fenntartható foglalkoztatásban vehessenek részt.

| (2) | Az EGAA éves maximális összege az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet (3) 8. cikkében meghatározottaknak megfelelően (2018-as árakon számítva) nem haladhatja meg a 186 000 000 EUR összeget. |
| --- | --- |

(2)

Az EGAA éves maximális összege az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet (3) 8. cikkében meghatározottaknak megfelelően (2018-as árakon számítva) nem haladhatja meg a 186 000 000 EUR összeget.

| (3) | Franciaország 2021. október 12-én kérelmet nyújtott be az EGAA igénybevételére irányulóan, a franciaországi Selecta vállalatnál történt elbocsátásokra vonatkozóan. A kérelmet az (EU) 2021/691 rendelet 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően további információkkal egészítették ki. A kérelem az (EU) 2021/691 rendelet 13. cikkével összhangban megfelel az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás összegének megállapítására vonatkozó feltételeknek. |
| --- | --- |

(3)

Franciaország 2021. október 12-én kérelmet nyújtott be az EGAA igénybevételére irányulóan, a franciaországi Selecta vállalatnál történt elbocsátásokra vonatkozóan. A kérelmet az (EU) 2021/691 rendelet 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően további információkkal egészítették ki. A kérelem az (EU) 2021/691 rendelet 13. cikkével összhangban megfelel az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás összegének megállapítására vonatkozó feltételeknek.

| (4) | Az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Franciaország által benyújtott kérelem alapján nyújtandó, 4 074 296 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Franciaország által benyújtott kérelem alapján nyújtandó, 4 074 296 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében.

| (5) | Az EGAA igénybevételéhez szükséges idő minimalizálása érdekében ezt a határozatot az elfogadásának napjától kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(5)

Az EGAA igénybevételéhez szükséges idő minimalizálása érdekében ezt a határozatot az elfogadásának napjától kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Unió 2022-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 4 074 296 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2022. március 24-től kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 24-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

C. BEAUNE

---

(1)  
  HL L 153., 2021.5.3., 48. o.

1

(2)  
  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

2

(3)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433. I, 2020.12.22., 11. o.).

3

---

| 2022.4.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/78 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/78

---

A TANÁCS (EU) 2022/549 HATÁROZATA

(2022. március 17.)

a higanyról szóló Minamata Egyezmény Részes Felei Konferenciája negyedik ülésének második szakaszában az Egyezmény A. és B. mellékletének módosításáról szóló határozat elfogadása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A higanyról szóló Minamata Egyezményt (a továbbiakban: az Egyezmény) az Unió az (EU) 2017/939 tanácsi határozattal (1) kötötte meg, és az Egyezmény 2017. augusztus 16-án lépett hatályba. |
| --- | --- |

(1)

A higanyról szóló Minamata Egyezményt (a továbbiakban: az Egyezmény) az Unió az (EU) 2017/939 tanácsi határozattal (1) kötötte meg, és az Egyezmény 2017. augusztus 16-án lépett hatályba.

| (2) | Az Egyezmény Részes Feleinek Konferenciája (a továbbiakban: a Részes Felek Konferenciája) által az első ülésükön elfogadott, eljárási szabályokról szóló MC1/1. határozat értelmében az Egyezmény Részes Felei (a továbbiakban: a Részes Felek) mindent megtesznek annak érdekében, hogy konszenzussal megállapodásra jussanak valamennyi érdemi kérdésben. |
| --- | --- |

(2)

Az Egyezmény Részes Feleinek Konferenciája (a továbbiakban: a Részes Felek Konferenciája) által az első ülésükön elfogadott, eljárási szabályokról szóló MC1/1. határozat értelmében az Egyezmény Részes Felei (a továbbiakban: a Részes Felek) mindent megtesznek annak érdekében, hogy konszenzussal megállapodásra jussanak valamennyi érdemi kérdésben.

| (3) | 2022. augusztus 16-ig a Részes Felek Konferenciájának az Egyezmény 4. cikkének (8) bekezdése és 5. cikkének (10) bekezdése értelmében felül kell vizsgálnia az Egyezmény A. és B. mellékletét, továbbá fontolóra veheti az említett mellékletek módosításait, figyelembe véve a Részes Felek által az Egyezmény 4. cikkének (7) bekezdése és 5. cikkének (9) bekezdése alapján benyújtott javaslatokat, az Egyezmény Titkársága által az Egyezmény 4. cikkének (4) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése alapján rendelkezésre bocsátott információkat, valamint azt, hogy a Részes Felek rendelkezésére állnak-e műszakilag és gazdaságilag megvalósítható higanymentes alternatívák, figyelembe véve a környezetet és emberi egészséget érintő kockázatokat és előnyöket. |
| --- | --- |

(3)

2022. augusztus 16-ig a Részes Felek Konferenciájának az Egyezmény 4. cikkének (8) bekezdése és 5. cikkének (10) bekezdése értelmében felül kell vizsgálnia az Egyezmény A. és B. mellékletét, továbbá fontolóra veheti az említett mellékletek módosításait, figyelembe véve a Részes Felek által az Egyezmény 4. cikkének (7) bekezdése és 5. cikkének (9) bekezdése alapján benyújtott javaslatokat, az Egyezmény Titkársága által az Egyezmény 4. cikkének (4) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése alapján rendelkezésre bocsátott információkat, valamint azt, hogy a Részes Felek rendelkezésére állnak-e műszakilag és gazdaságilag megvalósítható higanymentes alternatívák, figyelembe véve a környezetet és emberi egészséget érintő kockázatokat és előnyöket.

| (4) | Az Unió 2021. április 30-án az Egyezmény 4. cikke (7) bekezdésének és 5. cikke (9) bekezdésének megfelelően javaslatot nyújtott be az Egyezmény Titkárságának az Egyezmény A. és B. mellékletének módosítására vonatkozóan (2). Az Egyezmény A. mellékletének módosítására irányuló uniós javaslat célja, hogy az említett melléklet hatályát kiterjesszék további, hozzáadott higanyt tartalmazó termékre, azzal, hogy az adott termékekre vonatkozóan kivezetési időpontokat vagy a higany alkalmazását szabályozó intézkedéseket határoznak meg. Az Egyezmény B. mellékletének módosítására irányuló uniós javaslat célja a higanytartalmú katalizátorral történő poliuretángyártásra vonatkozó kivezetési időpont meghatározása. |
| --- | --- |

(4)

Az Unió 2021. április 30-án az Egyezmény 4. cikke (7) bekezdésének és 5. cikke (9) bekezdésének megfelelően javaslatot nyújtott be az Egyezmény Titkárságának az Egyezmény A. és B. mellékletének módosítására vonatkozóan (2). Az Egyezmény A. mellékletének módosítására irányuló uniós javaslat célja, hogy az említett melléklet hatályát kiterjesszék további, hozzáadott higanyt tartalmazó termékre, azzal, hogy az adott termékekre vonatkozóan kivezetési időpontokat vagy a higany alkalmazását szabályozó intézkedéseket határoznak meg. Az Egyezmény B. mellékletének módosítására irányuló uniós javaslat célja a higanytartalmú katalizátorral történő poliuretángyártásra vonatkozó kivezetési időpont meghatározása.

| (5) | Az Egyezmény A. mellékletének módosítására irányuló javaslatokat – az Egyezmény 4. cikkének (7) bekezdésével összhangban – benyújtott már az afrikai régió, valamint együttesen Kanada és Svájc is. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyezmény A. mellékletének módosítására irányuló javaslatokat – az Egyezmény 4. cikkének (7) bekezdésével összhangban – benyújtott már az afrikai régió, valamint együttesen Kanada és Svájc is.

| (6) | A Részes Felek Konferenciáján a negyedik ülés második szakaszában csak azokat a beadványokat kell megvizsgálni, amelyeket a Részes Felek az Egyezmény A. és B. mellékletének javasolt módosításaira vonatkozóan az Egyezmény 4. cikkének (7) bekezdésével és 5. cikkének (9) bekezdésével összhangban nyújtottak be. |
| --- | --- |

(6)

A Részes Felek Konferenciáján a negyedik ülés második szakaszában csak azokat a beadványokat kell megvizsgálni, amelyeket a Részes Felek az Egyezmény A. és B. mellékletének javasolt módosításaira vonatkozóan az Egyezmény 4. cikkének (7) bekezdésével és 5. cikkének (9) bekezdésével összhangban nyújtottak be.

| (7) | Az Uniónak annyiban kell támogatnia az Egyezmény A. és B. mellékletének módosításait, amennyiben azok összhangban állnak az Unió beadványával, illetve az uniós vívmányokkal. |
| --- | --- |

(7)

Az Uniónak annyiban kell támogatnia az Egyezmény A. és B. mellékletének módosításait, amennyiben azok összhangban állnak az Unió beadványával, illetve az uniós vívmányokkal.

| (8) | Az Uniónak továbbá annyiban kell támogatnia az Egyezmény A. mellékletének a hozzáadott higanyt tartalmazó termékekre vonatkozó módosításait, amennyiben azok hozzáadott higanyt tartalmazó olyan termékek fokozatos kivezetésére vonatkoznak, amelyeket az uniós jog nem szabályoz, és gyártásuk sem az Unióban történik. Az Uniónak az afrikai régió beadványában említett mértékben kell támogatnia az Egyezmény A. mellékletének módosításait is, amennyiben azok olyan elektromos és elektronikus berendezésekben használt kompakt fénycsövekre, háromsávos foszfor lineáris fénycsövekre, hidegkatódos fénycsövekre és külső elektródás fénycsövekre vonatkoznak, amelyek tekintetében a higanyhasználatra vonatkozó mentességek megújítására irányuló kérelmeket a 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) összhangban elutasították. |
| --- | --- |

(8)

Az Uniónak továbbá annyiban kell támogatnia az Egyezmény A. mellékletének a hozzáadott higanyt tartalmazó termékekre vonatkozó módosításait, amennyiben azok hozzáadott higanyt tartalmazó olyan termékek fokozatos kivezetésére vonatkoznak, amelyeket az uniós jog nem szabályoz, és gyártásuk sem az Unióban történik. Az Uniónak az afrikai régió beadványában említett mértékben kell támogatnia az Egyezmény A. mellékletének módosításait is, amennyiben azok olyan elektromos és elektronikus berendezésekben használt kompakt fénycsövekre, háromsávos foszfor lineáris fénycsövekre, hidegkatódos fénycsövekre és külső elektródás fénycsövekre vonatkoznak, amelyek tekintetében a higanyhasználatra vonatkozó mentességek megújítására irányuló kérelmeket a 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) összhangban elutasították.

| (9) | A Részes Felek Konferenciája negyedik ülésének a 2022. március 21. és 25. között tartandó második szakaszában a Részes Felek mérlegelni fogják az Egyezmény A. és B. mellékletének módosításáról szóló határozat elfogadását. |
| --- | --- |

(9)

A Részes Felek Konferenciája negyedik ülésének a 2022. március 21. és 25. között tartandó második szakaszában a Részes Felek mérlegelni fogják az Egyezmény A. és B. mellékletének módosításáról szóló határozat elfogadását.

| (10) | Helyénvaló meghatározni a Részes Felek Konferenciája negyedik ülésének második szakaszában az Unió által képviselendő álláspontot, mert a javasolt határozat – elfogadása esetén – joghatással fog bírni, mivel a Részes Feleknek intézkedéseket kell hozniuk az Egyezmény nemzeti vagy regionális szintű végrehajtására, vagy mindkettőre vonatkozóan, |
| --- | --- |

(10)

Helyénvaló meghatározni a Részes Felek Konferenciája negyedik ülésének második szakaszában az Unió által képviselendő álláspontot, mert a javasolt határozat – elfogadása esetén – joghatással fog bírni, mivel a Részes Feleknek intézkedéseket kell hozniuk az Egyezmény nemzeti vagy regionális szintű végrehajtására, vagy mindkettőre vonatkozóan,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Egyezmény Részes Felei Konferenciája negyedik ülésének második szakaszában az Unió által képviselendő álláspont az, hogy támogatni kell egy az egyezmény A. és B. mellékletének módosításáról szóló olyan határozat elfogadását, amely:

| — | összhangban van az Egyezmény Titkárságához 2021. április 30-án, az Egyezmény 4. cikkének (7) bekezdésével és 5. cikkének (9) bekezdésével összhangban benyújtott uniós javaslattal; vagy |
| --- | --- |

—

összhangban van az Egyezmény Titkárságához 2021. április 30-án, az Egyezmény 4. cikkének (7) bekezdésével és 5. cikkének (9) bekezdésével összhangban benyújtott uniós javaslattal; vagy

| — | összhangban van az uniós vívmányokkal; vagy |
| --- | --- |

—

összhangban van az uniós vívmányokkal; vagy

| — | hozzáadott higanyt tartalmazó olyan termékek fokozatos kivezetésére vonatkozik, amelyeket az uniós jog nem szabályoz, és gyártásuk sem az Unióban történik; vagy |
| --- | --- |

—

hozzáadott higanyt tartalmazó olyan termékek fokozatos kivezetésére vonatkozik, amelyeket az uniós jog nem szabályoz, és gyártásuk sem az Unióban történik; vagy

| — | az Egyezmény 4. cikkének (7) bekezdésével összhangban az afrikai régió által benyújtott beadványban említett higanytartalmú lámpakategóriákra vonatkozik, amelyek tekintetében a higanyhasználatra vonatkozó mentességek megújítására irányuló kérelmeket a 2011/65/EU irányelvvel összhangban elutasították. |
| --- | --- |

—

az Egyezmény 4. cikkének (7) bekezdésével összhangban az afrikai régió által benyújtott beadványban említett higanytartalmú lámpakategóriákra vonatkozik, amelyek tekintetében a higanyhasználatra vonatkozó mentességek megújítására irányuló kérelmeket a 2011/65/EU irányelvvel összhangban elutasították.

2. cikk

Az Egyezmény Részes Felei Konferenciája negyedik ülésének második szakaszában a kibontakozó fejlemények fényében az Unió képviselői – a tagállamokkal egyeztetve – az 1. cikkben említett álláspontot helyszíni koordinációs értekezletek keretében a Tanács további határozata nélkül pontosíthatják.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

B. POMPILI

---

(1)  A Tanács (EU) 2017/939 határozata (2017. május 11.) a higanyról szóló Minamata Egyezménynek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 142., 2017.6.2., 4. o.).

1

(2)  A Tanács (EU) 2021/727 határozata (2021. április 29.) a higanyról szóló Minamata Egyezmény A. és B. mellékletének a hozzáadott higanyt tartalmazó termékek, valamint a higanyt vagy higanyvegyületeket alkalmazó gyártási eljárások tekintetében történő módosítására irányuló javaslatoknak az Európai Unió nevében történő benyújtásáról (HL L 155., 2021.5.5., 23. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/65/EU irányelve (2011. június 8.) egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról (HL L 174., 2011.7.1., 88. o.).

3

---

| 2022.4.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/80 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/80

---

A TANÁCS (EU) 2022/550 HATÁROZATA

(2022. március 17.)

a higanyról szóló Minamata egyezmény részes felei konferenciája negyedik ülésének második munkaülésén a higanytartalmú hulladékokra vonatkozó küszöbértékek meghatározásáról szóló határozatnak az egyezmény 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban történő elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A higanyról szóló Minamata egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény) az Unió az (EU) 2017/939 tanácsi határozat (1) révén megkötötte, és az 2017. augusztus 16-án hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

A higanyról szóló Minamata egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény) az Unió az (EU) 2017/939 tanácsi határozat (1) révén megkötötte, és az 2017. augusztus 16-án hatályba lépett.

| (2) | Az egyezmény részes feleinek konferenciája (a továbbiakban: a részes felek konferenciája) által az első ülésén elfogadott, eljárási szabályokról szóló MC-1/1 határozat értelmében a felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy konszenzussal megállapodásra jussanak valamennyi érdemi kérdésben. |
| --- | --- |

(2)

Az egyezmény részes feleinek konferenciája (a továbbiakban: a részes felek konferenciája) által az első ülésén elfogadott, eljárási szabályokról szóló MC-1/1 határozat értelmében a felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy konszenzussal megállapodásra jussanak valamennyi érdemi kérdésben.

| (3) | A részes felek konferenciájának harmadik ülésén (2019. november 25–29.) elfogadta azt az MC-3/5 határozatot, amely küszöbértékeket állapít meg az egyezmény 11. cikkének (2) bekezdésében említett, higanyból vagy higanyvegyületekből álló, illetve higanyt vagy higanyvegyületeket tartalmazó hulladékokra vonatkozóan, továbbá előírja a részes felek konferenciájának második ülésén (2018. november 19–23.) létrehozott technikai szakértői csoport számára, hogy határozza meg a higannyal vagy higanyvegyületekkel szennyezett hulladékokra (a továbbiakban: higannyal szennyezett hulladék) alkalmazandó küszöbértékeket, ideértve az elsődleges higanybányászattól eltérő bányászati tevékenységből visszamaradó zagyokat is. |
| --- | --- |

(3)

A részes felek konferenciájának harmadik ülésén (2019. november 25–29.) elfogadta azt az MC-3/5 határozatot, amely küszöbértékeket állapít meg az egyezmény 11. cikkének (2) bekezdésében említett, higanyból vagy higanyvegyületekből álló, illetve higanyt vagy higanyvegyületeket tartalmazó hulladékokra vonatkozóan, továbbá előírja a részes felek konferenciájának második ülésén (2018. november 19–23.) létrehozott technikai szakértői csoport számára, hogy határozza meg a higannyal vagy higanyvegyületekkel szennyezett hulladékokra (a továbbiakban: higannyal szennyezett hulladék) alkalmazandó küszöbértékeket, ideértve az elsődleges higanybányászattól eltérő bányászati tevékenységből visszamaradó zagyokat is.

| (4) | 2022. március 21-25-én tartandó negyedik ülésének második munkaülésén a részes felek konferenciája várhatóan határozatot (a továbbiakban: javasolt határozat) fogad el az egyezmény 11. cikkének (2) bekezdésében említett higannyal szennyezett hulladékokra vonatkozó küszöbértékekről, amely határozat ebből következően meghatározza az egyezmény 11. cikkének alkalmazási körét az ilyen hulladékok tekintetében. Az egyezmény 11. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozó, higannyal szennyezett hulladékokat az egyezmény 11. cikkének (3) bekezdése értelmében környezetkímélő módon kell kezelni. |
| --- | --- |

(4)

2022. március 21-25-én tartandó negyedik ülésének második munkaülésén a részes felek konferenciája várhatóan határozatot (a továbbiakban: javasolt határozat) fogad el az egyezmény 11. cikkének (2) bekezdésében említett higannyal szennyezett hulladékokra vonatkozó küszöbértékekről, amely határozat ebből következően meghatározza az egyezmény 11. cikkének alkalmazási körét az ilyen hulladékok tekintetében. Az egyezmény 11. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozó, higannyal szennyezett hulladékokat az egyezmény 11. cikkének (3) bekezdése értelmében környezetkímélő módon kell kezelni.

| (5) | Tekintettel arra, hogy elfogadása esetén a javasolt határozat joghatással fog bírni, mivel az egyezmény részes feleinek intézkedéseket kell hozniuk az egyezmény nemzeti vagy regionális szintű végrehajtása érdekében, helyénvaló meghatározni az Unió által az egyezmény részes feleinek konferenciáján képviselendő álláspontot. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel arra, hogy elfogadása esetén a javasolt határozat joghatással fog bírni, mivel az egyezmény részes feleinek intézkedéseket kell hozniuk az egyezmény nemzeti vagy regionális szintű végrehajtása érdekében, helyénvaló meghatározni az Unió által az egyezmény részes feleinek konferenciáján képviselendő álláspontot.

| (6) | Az Unió jelentős mértékben hozzájárult az egyezmény hulladékokra vonatkozó rendelkezéseinek kidolgozásához, valamint az MC-3/5 határozattal elindított ülésszakközi szakértői munkához, amely a javasolt határozathoz vezetett. |
| --- | --- |

(6)

Az Unió jelentős mértékben hozzájárult az egyezmény hulladékokra vonatkozó rendelkezéseinek kidolgozásához, valamint az MC-3/5 határozattal elindított ülésszakközi szakértői munkához, amely a javasolt határozathoz vezetett.

| (7) | Az uniós vívmányok már jelenleg is előírják, hogy az egyezmény 11. cikkének (2) bekezdésében említett valamennyi higanytartalmú hulladékot, többek között a higannyal szennyezett hulladékokat is, az emberi egészség veszélyeztetése és a környezet károsítása nélkül kell kezelni, függetlenül azok higanytartalmától. |
| --- | --- |

(7)

Az uniós vívmányok már jelenleg is előírják, hogy az egyezmény 11. cikkének (2) bekezdésében említett valamennyi higanytartalmú hulladékot, többek között a higannyal szennyezett hulladékokat is, az emberi egészség veszélyeztetése és a környezet károsítása nélkül kell kezelni, függetlenül azok higanytartalmától.

| (8) | Az Unió a részes felek konferenciája által hozott határozat elfogadását kizárólag akkor támogathatja, ha az összhangban áll az uniós vívmányokkal, |
| --- | --- |

(8)

Az Unió a részes felek konferenciája által hozott határozat elfogadását kizárólag akkor támogathatja, ha az összhangban áll az uniós vívmányokkal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyezmény részes felei konferenciája negyedik ülésének második munkaülésén az Unió nevében képviselendő álláspont az, hogy támogatni kell a higannyal szennyezett hulladékokra vonatkozó küszöbértékek meghatározásáról szóló, az uniós vívmányokkal összhangban álló határozat elfogadását.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

B. POMPILI

---

(1)  A Tanács (EU) 2017/939 határozata (2017. május 11.) a higanyról szóló Minamata Egyezménynek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 142., 2017.6.2., 4. o.).

1

---

| 2022.4.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/82 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/82

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/551 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. április 4.)

az Amerikai Egyesült Államoknak az Egyesült Államok Értékpapír- és Tőzsdebizottsága által engedélyezett és felügyelt központi szerződő felekre vonatkozó keretszabályozása és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeinek egyenértékűségéről szóló (EU) 2021/85 végrehajtási határozat módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/85 bizottsági végrehajtási határozat (2) megállapítja, hogy az Amerikai Egyesült Államokban (a továbbiakban: USA) alkalmazott azon jogi és felügyeleti keretrendszert, amely az USA Értékpapír- és Tőzsdebizottsága (a továbbiakban: SEC) által felügyelt azon központi szerződő felekre érvényes, amelyeknek meg kell felelniük a fedezett elszámoló ügynökségekre alkalmazandó szabályoknak és a SEC 17Ad-22. szabályának e) pontjában meghatározott bővített keretnek (a továbbiakban: a fedezett elszámoló ügynökségnek minősülő központi szerződő felek), egyenértékűnek kell tekinteni a 648/2012/EU rendeletben meghatározott követelményekkel, amennyiben az ilyen központi szerződő felek belső szabályai és eljárásai olyan konkrét kockázatkezelési intézkedéseket tartalmaznak, amelyek biztosítják, hogy a kezdeti biztosítékot az említett végrehajtási határozat 1. cikkében meghatározott paraméterek alapján számítsák ki és gyűjtsék. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/85 bizottsági végrehajtási határozat (2) megállapítja, hogy az Amerikai Egyesült Államokban (a továbbiakban: USA) alkalmazott azon jogi és felügyeleti keretrendszert, amely az USA Értékpapír- és Tőzsdebizottsága (a továbbiakban: SEC) által felügyelt azon központi szerződő felekre érvényes, amelyeknek meg kell felelniük a fedezett elszámoló ügynökségekre alkalmazandó szabályoknak és a SEC 17Ad-22. szabályának e) pontjában meghatározott bővített keretnek (a továbbiakban: a fedezett elszámoló ügynökségnek minősülő központi szerződő felek), egyenértékűnek kell tekinteni a 648/2012/EU rendeletben meghatározott követelményekkel, amennyiben az ilyen központi szerződő felek belső szabályai és eljárásai olyan konkrét kockázatkezelési intézkedéseket tartalmaznak, amelyek biztosítják, hogy a kezdeti biztosítékot az említett végrehajtási határozat 1. cikkében meghatározott paraméterek alapján számítsák ki és gyűjtsék.

| (2) | Az (EU) 2021/85 végrehajtási határozat elfogadásakor azonban a Bizottság nem értékelte, hogy a fedezett elszámoló ügynökségnek minősülő központi szerződő feleknek meg kell-e felelniük a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű, jogilag kötelező érvényű követelményeknek az USA kormányzata által támogatott ügynökségek, a Federal National Mortgage Association („Fannie Mae”), a Federal Home Loan Mortgage Corporation („Freddie Mac”) vagy a Government National Mortgage Association („Ginnie Mae”) által kibocsátott vagy garantált, To-Be-Announced (TBA) alapon kereskedett jelzálogfedezetű értékpapírok tekintetében. TBA-piac nem létezik az Unióban. Ezek lényegében határidős vagy későbbi szállítású termékek, és a Határidős Árutőzsdei Kereskedést Felügyelő Bizottság (CFTC) és a SEC szabályai és értelmezése szerint a TBA-k nem tartoznak a „csereügylet” és az „értékpapír-alapú csereügylet” fogalommeghatározásába (3). Ezenkívül a TBA-k kereskedelme tisztán kétoldalú alapon, és kisebb mértékben a kereskedők közötti közvetítői platformokon is zajlik. Annak érdekében, hogy az USA-ban a TBA-k központi elszámolása tekintetében alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer egyenértékűnek minősülhessen a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel, az említett jogi és felügyeleti keretrendszer érdemi kimenetelének egyenértékűnek kell lennie az említett jogi és felügyeleti keretrendszer által elérni kívánt szabályozási célkitűzések tekintetében. Ezen egyenértékűségi értékelés célja tehát annak ellenőrzése, hogy az USA jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja-e, hogy a TBA-kat elszámoló központi szerződő felek ne tegyék ki az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket nagyobb kockázatnak, mint amekkorának az Unióban engedélyezett központi szerződő felek tennék ki azokat, és következésképpen ne okozzanak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az Unióban. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/85 végrehajtási határozat elfogadásakor azonban a Bizottság nem értékelte, hogy a fedezett elszámoló ügynökségnek minősülő központi szerződő feleknek meg kell-e felelniük a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű, jogilag kötelező érvényű követelményeknek az USA kormányzata által támogatott ügynökségek, a Federal National Mortgage Association („Fannie Mae”), a Federal Home Loan Mortgage Corporation („Freddie Mac”) vagy a Government National Mortgage Association („Ginnie Mae”) által kibocsátott vagy garantált, To-Be-Announced (TBA) alapon kereskedett jelzálogfedezetű értékpapírok tekintetében. TBA-piac nem létezik az Unióban. Ezek lényegében határidős vagy későbbi szállítású termékek, és a Határidős Árutőzsdei Kereskedést Felügyelő Bizottság (CFTC) és a SEC szabályai és értelmezése szerint a TBA-k nem tartoznak a „csereügylet” és az „értékpapír-alapú csereügylet” fogalommeghatározásába (3). Ezenkívül a TBA-k kereskedelme tisztán kétoldalú alapon, és kisebb mértékben a kereskedők közötti közvetítői platformokon is zajlik. Annak érdekében, hogy az USA-ban a TBA-k központi elszámolása tekintetében alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer egyenértékűnek minősülhessen a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel, az említett jogi és felügyeleti keretrendszer érdemi kimenetelének egyenértékűnek kell lennie az említett jogi és felügyeleti keretrendszer által elérni kívánt szabályozási célkitűzések tekintetében. Ezen egyenértékűségi értékelés célja tehát annak ellenőrzése, hogy az USA jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja-e, hogy a TBA-kat elszámoló központi szerződő felek ne tegyék ki az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket nagyobb kockázatnak, mint amekkorának az Unióban engedélyezett központi szerződő felek tennék ki azokat, és következésképpen ne okozzanak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az Unióban.

| (3) | A fedezett elszámoló ügynökségnek minősülő központi szerződő felekre alkalmazandó elsődleges szabályokat az értékpapírtőzsdékről szóló 1934. évi törvény 3(a). szakaszának (23) bekezdése és 17A. szakasza, a Wall Street reformjáról és a fogyasztóvédelemről szóló 2010. évi Dodd-Frank-törvény VII. és VIII. címe, valamint a SEC által annak alapján elfogadott rendeletei, különösen az 17Ad-22. szabály határozzák meg („elsődleges szabályok”). Ezek az elsődleges szabályok azonban nem írnak elő minimális likvidációs időszakot a kezdeti biztosíték kiszámítására és gyűjtésére. A TBA-k esetében a biztosítékot háromnapos likvidációs időszak alapján számítják ki. E háromnapos likvidációs időszak figyelembe veszi a TBA-piac, az USA második legnagyobb méretű fix hozamú piacának magas likviditását, és olyan biztosítéki modellen alapul, amelyet annak érdekében dolgoztak ki, hogy a biztosítékok fedezzék azokat a potenciális kitettségeket, amelyek a központi szerződő fél becslése szerint a nemteljesítő résztvevő pozícióinak fedezéséig vagy felszámolásáig előfordulhatnak. A biztosítéki modell az utolsó 10 évet figyelembe vevő visszatekintési időszakot alkalmaz, és annak érdekében, hogy a piaci stressz időszakait mindig figyelembe vegyék, adott esetben tartalmaz e 10 éven kívüli stresszhelyzeti időszakokat is. A TBA-k esetében alkalmazandó biztosítékok számítására vonatkozó szabályok és eljárások a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott szabályokhoz hasonló megközelítést követnek. Az említett szabályok és eljárások kimenetelének, valamint az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket esetlegesen érintő kockázatok csökkentésére való alkalmasságuknak az értékelése alapján az említett szabályok és eljárások egyenértékűnek tekinthetők a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott és a 153/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) 26. cikkének (1) bekezdésében részletezett követelményekkel. E rendelkezések értelmében a központi szerződő félnek a nem tőzsdén kívüli származtatott ügyletek esetében kétnapos, míg a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek esetében ötnapos minimális likvidációs időszakot kell figyelembe vennie, jellemzően nettó alapon történő biztosítékgyűjtés mellett. |
| --- | --- |

(3)

A fedezett elszámoló ügynökségnek minősülő központi szerződő felekre alkalmazandó elsődleges szabályokat az értékpapírtőzsdékről szóló 1934. évi törvény 3(a). szakaszának (23) bekezdése és 17A. szakasza, a Wall Street reformjáról és a fogyasztóvédelemről szóló 2010. évi Dodd-Frank-törvény VII. és VIII. címe, valamint a SEC által annak alapján elfogadott rendeletei, különösen az 17Ad-22. szabály határozzák meg („elsődleges szabályok”). Ezek az elsődleges szabályok azonban nem írnak elő minimális likvidációs időszakot a kezdeti biztosíték kiszámítására és gyűjtésére. A TBA-k esetében a biztosítékot háromnapos likvidációs időszak alapján számítják ki. E háromnapos likvidációs időszak figyelembe veszi a TBA-piac, az USA második legnagyobb méretű fix hozamú piacának magas likviditását, és olyan biztosítéki modellen alapul, amelyet annak érdekében dolgoztak ki, hogy a biztosítékok fedezzék azokat a potenciális kitettségeket, amelyek a központi szerződő fél becslése szerint a nemteljesítő résztvevő pozícióinak fedezéséig vagy felszámolásáig előfordulhatnak. A biztosítéki modell az utolsó 10 évet figyelembe vevő visszatekintési időszakot alkalmaz, és annak érdekében, hogy a piaci stressz időszakait mindig figyelembe vegyék, adott esetben tartalmaz e 10 éven kívüli stresszhelyzeti időszakokat is. A TBA-k esetében alkalmazandó biztosítékok számítására vonatkozó szabályok és eljárások a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott szabályokhoz hasonló megközelítést követnek. Az említett szabályok és eljárások kimenetelének, valamint az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket esetlegesen érintő kockázatok csökkentésére való alkalmasságuknak az értékelése alapján az említett szabályok és eljárások egyenértékűnek tekinthetők a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott és a 153/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) 26. cikkének (1) bekezdésében részletezett követelményekkel. E rendelkezések értelmében a központi szerződő félnek a nem tőzsdén kívüli származtatott ügyletek esetében kétnapos, míg a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek esetében ötnapos minimális likvidációs időszakot kell figyelembe vennie, jellemzően nettó alapon történő biztosítékgyűjtés mellett.

| (4) | Ezenkívül a 153/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 28. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a központi szerződő félnek a prociklikusságot korlátozó három intézkedés közül legalább egyet alkalmaznia kell annak biztosítása érdekében, hogy a kezdeti biztosítékok stabil gazdasági időszakokban ne legyenek túl alacsonyak, stresszhelyzetben pedig ne emelkedjenek robbanásszerűen. Az intézkedések ezáltal stabil és konzervatív biztosítékokat eredményeznek. Az elsődleges szabályok nem írnak elő ilyen különleges követelményt a TBA-k esetében. A TBA-kat elszámoló központi szerződő feleknek azonban vannak a prociklikusságot korlátozó belső szabályai és eljárásai. Ezért a központi szerződő felek kötelező erejű belső szabályai és eljárásai olyan érdemi kimenetelekkel rendelkeznek, amelyek egyenértékűek a prociklikusságot korlátozó uniós szabályok hatásaival. |
| --- | --- |

(4)

Ezenkívül a 153/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 28. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a központi szerződő félnek a prociklikusságot korlátozó három intézkedés közül legalább egyet alkalmaznia kell annak biztosítása érdekében, hogy a kezdeti biztosítékok stabil gazdasági időszakokban ne legyenek túl alacsonyak, stresszhelyzetben pedig ne emelkedjenek robbanásszerűen. Az intézkedések ezáltal stabil és konzervatív biztosítékokat eredményeznek. Az elsődleges szabályok nem írnak elő ilyen különleges követelményt a TBA-k esetében. A TBA-kat elszámoló központi szerződő feleknek azonban vannak a prociklikusságot korlátozó belső szabályai és eljárásai. Ezért a központi szerződő felek kötelező erejű belső szabályai és eljárásai olyan érdemi kimenetelekkel rendelkeznek, amelyek egyenértékűek a prociklikusságot korlátozó uniós szabályok hatásaival.

| (5) | Az USA-nak a fedezett elszámoló ügynökségnek minősülő központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszerét ezért a TBA-k vonatkozásában egyenértékűnek kell tekinteni, feltéve, hogy a TBA-kat elszámoló központi szerződő fél kötelező erejű belső szabályai és eljárásai megfelelnek bizonyos kockázatkezelési követelményeknek. A központi szerződő félnek mindenekelőtt a TBA-k tekintetében háromnapos likvidációs időszak alapján, nettó alapon kell kiszámítania és gyűjtenie a kezdeti biztosítékot. Ezen túlmenően a központi szerződő félnek a prociklikusság korlátozására irányuló olyan intézkedéseket kell alkalmaznia, amelyek a TBA-k esetében a stabil és konzervatív biztosítékok nyújtása tekintetében egyenértékűek a 153/2013/EU rendeletben meghatározott három intézkedés bármelyikével. |
| --- | --- |

(5)

Az USA-nak a fedezett elszámoló ügynökségnek minősülő központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszerét ezért a TBA-k vonatkozásában egyenértékűnek kell tekinteni, feltéve, hogy a TBA-kat elszámoló központi szerződő fél kötelező erejű belső szabályai és eljárásai megfelelnek bizonyos kockázatkezelési követelményeknek. A központi szerződő félnek mindenekelőtt a TBA-k tekintetében háromnapos likvidációs időszak alapján, nettó alapon kell kiszámítania és gyűjtenie a kezdeti biztosítékot. Ezen túlmenően a központi szerződő félnek a prociklikusság korlátozására irányuló olyan intézkedéseket kell alkalmaznia, amelyek a TBA-k esetében a stabil és konzervatív biztosítékok nyújtása tekintetében egyenértékűek a 153/2013/EU rendeletben meghatározott három intézkedés bármelyikével.

| (6) | A Bizottság megállapítja, hogy a SEC-nek a TBA-kra vonatkozó és a fedezett elszámoló ügynökségnek minősülő központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszerét, amely magában foglalja a fedezett elszámoló ügynökségnek minősülő központi szerződő felekre vonatkozó elsődleges szabályokban és kötelező erejű belső szabályokban és eljárásokban meghatározott követelményeket, olyan jogilag kötelező érvényű követelményeknek kell tekinteni, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott és a 153/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben részletezett követelményekkel, amennyiben az említett keretrendszer megfelel bizonyos kockázatkezelési követelményeknek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság megállapítja, hogy a SEC-nek a TBA-kra vonatkozó és a fedezett elszámoló ügynökségnek minősülő központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszerét, amely magában foglalja a fedezett elszámoló ügynökségnek minősülő központi szerződő felekre vonatkozó elsődleges szabályokban és kötelező erejű belső szabályokban és eljárásokban meghatározott követelményeket, olyan jogilag kötelező érvényű követelményeknek kell tekinteni, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott és a 153/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben részletezett követelményekkel, amennyiben az említett keretrendszer megfelel bizonyos kockázatkezelési követelményeknek.

| (7) | Ahhoz, hogy az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által elismerhetők legyenek, a TBA-kat elszámoló központi szerződő feleknek meg kell felelniük a fedezett elszámoló ügynökségnek minősülő központi szerződő felekre alkalmazandó szabályoknak és bizonyos kockázatkezelési standardoknak megfelelő, jogilag kötelező érvényű követelményeknek. Az ESMA-nak a 648/2012/EU rendelet 25. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban ellenőriznie kell, hogy az említett kockázatkezelési standardok a SEC által felügyelt és az Unióban elismerést kérelmező, TBA-kat elszámoló központi szerződő felek belső szabályainak és eljárásainak részét képezik-e. Az ESMA-nak különösen azt kell ellenőriznie, hogy a központi szerződő fél a TBA-k tekintetében nettó alapon számított háromnapos likvidációs időszakot alkalmaz-e, és hogy a központi szerződő fél a prociklikusság korlátozására irányuló olyan intézkedéseket alkalmaz-e, amelyek a stabil és konzervatív biztosítékok nyújtása tekintetében egyenértékűek az 153/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 28. cikkének (1) bekezdésében meghatározott három intézkedés bármelyikével. |
| --- | --- |

(7)

Ahhoz, hogy az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által elismerhetők legyenek, a TBA-kat elszámoló központi szerződő feleknek meg kell felelniük a fedezett elszámoló ügynökségnek minősülő központi szerződő felekre alkalmazandó szabályoknak és bizonyos kockázatkezelési standardoknak megfelelő, jogilag kötelező érvényű követelményeknek. Az ESMA-nak a 648/2012/EU rendelet 25. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban ellenőriznie kell, hogy az említett kockázatkezelési standardok a SEC által felügyelt és az Unióban elismerést kérelmező, TBA-kat elszámoló központi szerződő felek belső szabályainak és eljárásainak részét képezik-e. Az ESMA-nak különösen azt kell ellenőriznie, hogy a központi szerződő fél a TBA-k tekintetében nettó alapon számított háromnapos likvidációs időszakot alkalmaz-e, és hogy a központi szerződő fél a prociklikusság korlátozására irányuló olyan intézkedéseket alkalmaz-e, amelyek a stabil és konzervatív biztosítékok nyújtása tekintetében egyenértékűek az 153/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 28. cikkének (1) bekezdésében meghatározott három intézkedés bármelyikével.

| (8) | Az (EU) 2021/85 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2021/85 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Annak biztosítása érdekében, hogy az ESMA késedelem nélkül megkezdhesse a TBA-kat elszámoló központi szerződő felek elismerési eljárását, e határozatnak sürgősen hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(9)

Annak biztosítása érdekében, hogy az ESMA késedelem nélkül megkezdhesse a TBA-kat elszámoló központi szerződő felek elismerési eljárását, e határozatnak sürgősen hatályba kell lépnie.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2021/85 végrehajtási határozat 1. cikke a következőképpen módosul:

| 1. | A c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | To-Be-Announced alapon (TBA) kereskedett jelzálog-fedezetű értékpapírok esetében nettó alapon számított háromnapos likvidációs időszak;”. |
| --- | --- | --- |

1.

A c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

To-Be-Announced alapon (TBA) kereskedett jelzálog-fedezetű értékpapírok esetében nettó alapon számított háromnapos likvidációs időszak;”.

| 2. | A szöveg a következő d) ponttal egészül ki:






  „d) | az a), b) és c) pontban említett ügyletek esetében legalább a következőkkel egyenértékű prociklikusság-korlátozó intézkedések:






  i. | a kiszámított biztosítékok legalább 25 %-át kitevő biztosítéki puffer alkalmazása, amely puffer ideiglenes felhasználását a központi szerződő fél lehetővé teszi azokban az időszakokban, amikor a kiszámított biztosítéki követelmények jelentős mértékben emelkednek; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A szöveg a következő d) ponttal egészül ki:

„d)

az a), b) és c) pontban említett ügyletek esetében legalább a következőkkel egyenértékű prociklikusság-korlátozó intézkedések:

i.

a kiszámított biztosítékok legalább 25 %-át kitevő biztosítéki puffer alkalmazása, amely puffer ideiglenes felhasználását a központi szerződő fél lehetővé teszi azokban az időszakokban, amikor a kiszámított biztosítéki követelmények jelentős mértékben emelkednek;

| ii. | legalább 25 %-os súlyozás hozzárendelése a visszatekintési időszakban megfigyelt stresszhelyzetekhez; |
| --- | --- |

ii.

legalább 25 %-os súlyozás hozzárendelése a visszatekintési időszakban megfigyelt stresszhelyzetekhez;

| iii. | azt biztosító intézkedések, hogy a biztosítéki követelmények ne legyenek alacsonyabbak azoknál, mint amelyeket tízéves múltbéli visszatekintési időszakra becsült volatilitás alkalmazásával számítottak volna ki.” |
| --- | --- |

iii.

azt biztosító intézkedések, hogy a biztosítéki követelmények ne legyenek alacsonyabbak azoknál, mint amelyeket tízéves múltbéli visszatekintési időszakra becsült volatilitás alkalmazásával számítottak volna ki.”

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. április 4-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2021/85 végrehajtási határozata (2021. január 27.) az Amerikai Egyesült Államoknak az Egyesült Államok Értékpapír- és Tőzsdebizottsága által engedélyezett és felügyelt központi szerződő felekre vonatkozó keretszabályozása és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeinek egyenértékűségéről (HL L 29., 2021.1.28., 27. o.)

2

(3)  Az Egyesült Államok Szövetségi Közlönye, 77. kötet, 156. szám, 2012. augusztus 13., II. rész, Határidős Árutőzsdei Kereskedést Felügyelő Bizottság, 17. CFR 1. rész, Értékpapír- és Tőzsdebizottság, 17 CFR 230., 240. és 241. rész – A „csereügylet”, „értékpapír-alapú csereügylet” és „értékpapír-alapú csereügylet megállapodás” további meghatározása; Vegyes csereügyletek; Értékpapír-alapú csereügylet megállapodások nyilvántartásának vezetése; Végleges szabály.

3

(4)  A Bizottság 153/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. december 19.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a központi szerződő felekre vonatkozó követelményekről szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 52., 2013.2.23., 41. o.).

4

---

| 2022.4.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/85 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/85

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/552 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. április 4.)

az Amerikai Egyesült Államok Értékpapír- és Tőzsdebizottságánál nyilvántartásba vett nemzeti értéktőzsdék a 2014/65/EU irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű jogilag kötelező érvényű követelményeknek való megfelelésének, valamint hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartozásának megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2a. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A „tőzsdén kívüli származtatott ügylet” 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 7. pontjában foglalt meghatározásából következik, hogy a tőzsdén kívüli származtatott ügyletektől eltérő pénzügyi eszközök olyan származtatott ügyletek, amelyek végrehajtására vagy a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 4. cikke (1) bekezdésének 21. pontjában meghatározott szabályozott piacon vagy a 648/2012/EU rendelet 2a. cikkének alkalmazásában a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor. Következésképpen a 648/2012/EU rendelet alkalmazásában a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon végrehajtott származtatott ügyletek tőzsdén kívüli származtatott ügyletektől eltérő pénzügyi eszközöknek minősülnek. |
| --- | --- |

(1)

A „tőzsdén kívüli származtatott ügylet” 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 7. pontjában foglalt meghatározásából következik, hogy a tőzsdén kívüli származtatott ügyletektől eltérő pénzügyi eszközök olyan származtatott ügyletek, amelyek végrehajtására vagy a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 4. cikke (1) bekezdésének 21. pontjában meghatározott szabályozott piacon vagy a 648/2012/EU rendelet 2a. cikkének alkalmazásában a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon kerül sor. Következésképpen a 648/2012/EU rendelet alkalmazásában a szabályozott piaccal egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli piacon végrehajtott származtatott ügyletek tőzsdén kívüli származtatott ügyletektől eltérő pénzügyi eszközöknek minősülnek.

| (2) | A 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban egy harmadik országbeli piac akkor tekinthető egyenértékűnek valamely szabályozott piaccal, amennyiben megfelel a 2014/65/EU irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű, jogilag kötelező érvényű követelményeknek, továbbá folyamatos jelleggel hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esik a szóban forgó harmadik országban. Meg kell tehát vizsgálni, hogy az USA-ban székhellyel rendelkező és az Amerikai Egyesült Államok Értékpapír- és Tőzsdebizottsága (a továbbiakban: SEC) által felügyelt nemzeti értéktőzsdék megfelelnek-e ezeknek a követelményeknek. |
| --- | --- |

(2)

A 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban egy harmadik országbeli piac akkor tekinthető egyenértékűnek valamely szabályozott piaccal, amennyiben megfelel a 2014/65/EU irányelv III. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű, jogilag kötelező érvényű követelményeknek, továbbá folyamatos jelleggel hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esik a szóban forgó harmadik országban. Meg kell tehát vizsgálni, hogy az USA-ban székhellyel rendelkező és az Amerikai Egyesült Államok Értékpapír- és Tőzsdebizottsága (a továbbiakban: SEC) által felügyelt nemzeti értéktőzsdék megfelelnek-e ezeknek a követelményeknek.

| (3) | Ez az egyenértékűségi értékelés az e határozat mellékletében felsorolt nemzeti értéktőzsdékre korlátozódik, és így azokra a származtatott eszközökre terjed ki, amelyekkel az említett tőzsdéken kereskednek, és amelyeket az ESMA által elismert központi szerződő felek számolnak el. |
| --- | --- |

(3)

Ez az egyenértékűségi értékelés az e határozat mellékletében felsorolt nemzeti értéktőzsdékre korlátozódik, és így azokra a származtatott eszközökre terjed ki, amelyekkel az említett tőzsdéken kereskednek, és amelyeket az ESMA által elismert központi szerződő felek számolnak el.

| (4) | Az értéktőzsdéről szóló 1934. évi törvény (a továbbiakban: a tőzsdetörvény) 3. szakasza a) pontjának 1. alpontjában szereplő meghatározás szerint az értéktőzsde olyan szervezet, egyesület vagy személyek olyan csoportja, amely piacot vagy rendszert hoz létre, tart fenn vagy bocsát rendelkezésre abból a célból, hogy lehetővé tegye az értékpapírt vásárló és értékesítő felek közötti ügyletkötést, vagy az értékpapírokra vonatkozóan egyébként ellássa a szokásos tőzsdei funkciókat. A SEC 3b-16. szabályában foglalt közelebbi meghatározás szerint a tőzsde olyan szervezet, egyesület vagy személyek olyan csoportja, amely párosítja több vevő és eladó értékpapírra szóló megbízásait, valamint kereskedési rendszer vagy szabályok formájában olyan rögzített és kötelezően alkalmazandó módszereket alkalmaz, amelyek biztosítják a megbízások kölcsönhatását, valamint azt, hogy az ügyletet kötő vevők és eladók elfogadják a kereskedési feltételeket. Ennek megfelelően egy tőzsdén multilaterális rendszernek kell működnie kötelezően alkalmazandó szabályok szerint. |
| --- | --- |

(4)

Az értéktőzsdéről szóló 1934. évi törvény (a továbbiakban: a tőzsdetörvény) 3. szakasza a) pontjának 1. alpontjában szereplő meghatározás szerint az értéktőzsde olyan szervezet, egyesület vagy személyek olyan csoportja, amely piacot vagy rendszert hoz létre, tart fenn vagy bocsát rendelkezésre abból a célból, hogy lehetővé tegye az értékpapírt vásárló és értékesítő felek közötti ügyletkötést, vagy az értékpapírokra vonatkozóan egyébként ellássa a szokásos tőzsdei funkciókat. A SEC 3b-16. szabályában foglalt közelebbi meghatározás szerint a tőzsde olyan szervezet, egyesület vagy személyek olyan csoportja, amely párosítja több vevő és eladó értékpapírra szóló megbízásait, valamint kereskedési rendszer vagy szabályok formájában olyan rögzített és kötelezően alkalmazandó módszereket alkalmaz, amelyek biztosítják a megbízások kölcsönhatását, valamint azt, hogy az ügyletet kötő vevők és eladók elfogadják a kereskedési feltételeket. Ennek megfelelően egy tőzsdén multilaterális rendszernek kell működnie kötelezően alkalmazandó szabályok szerint.

| (5) | A tőzsdetörvény 19. szakasza a) pontjának 1. alpontja szerint az értéktőzsdét a SEC-nél nemzeti értéktőzsdeként nyilvántartásba kell venni, mielőtt az megkezdhetné működését. A SEC a nyilvántartásba vételt akkor hagyja jóvá, ha megállapítja a jelentkezőre vonatkozó előírások teljesülését. A SEC-nek meg kell tagadnia a nyilvántartásba vételt, ha ezen előírások nem teljesülnek. A tőzsdetörvény továbbá előírja, hogy az értéktőzsdének valamennyi olyan eljárás- és tevékenységtípus kezelésére vonatkozóan rendelkeznie kell intézkedésekkel, amelyet a jelentkező folytatni kíván. A tőzsdetörvény értelmében az eredeti nyilvántartásba vételi előírásoknak való folyamatos megfelelés a nemzeti értéktőzsdék folyamatos nyilvántartásának előfeltétele. A nyilvántartásba vett nemzeti értéktőzsde köteles a jogszabályi kötelezettségeinek megfelelő szabályokat, szabályzatokat és eljárásokat alkalmazni, továbbá folyamatosan képesnek kell lennie kötelezettségei teljesítésére. |
| --- | --- |

(5)

A tőzsdetörvény 19. szakasza a) pontjának 1. alpontja szerint az értéktőzsdét a SEC-nél nemzeti értéktőzsdeként nyilvántartásba kell venni, mielőtt az megkezdhetné működését. A SEC a nyilvántartásba vételt akkor hagyja jóvá, ha megállapítja a jelentkezőre vonatkozó előírások teljesülését. A SEC-nek meg kell tagadnia a nyilvántartásba vételt, ha ezen előírások nem teljesülnek. A tőzsdetörvény továbbá előírja, hogy az értéktőzsdének valamennyi olyan eljárás- és tevékenységtípus kezelésére vonatkozóan rendelkeznie kell intézkedésekkel, amelyet a jelentkező folytatni kíván. A tőzsdetörvény értelmében az eredeti nyilvántartásba vételi előírásoknak való folyamatos megfelelés a nemzeti értéktőzsdék folyamatos nyilvántartásának előfeltétele. A nyilvántartásba vett nemzeti értéktőzsde köteles a jogszabályi kötelezettségeinek megfelelő szabályokat, szabályzatokat és eljárásokat alkalmazni, továbbá folyamatosan képesnek kell lennie kötelezettségei teljesítésére.

| (6) | A tőzsdetörvény továbbá előírja, hogy a nemzeti értéktőzsdéknek biztosítaniuk kell tagjaik számára a piacaikhoz és szolgáltatásaikhoz való pártatlan hozzáférést. A hozzáférési kritériumoknak átláthatóknak kell lenniük, és alkalmazásuk nem járhat tisztességtelen megkülönböztetéssel. A nyilvántartásba vett nemzeti értéktőzsdének az értékpapírok piaci bevezetése tekintetében egyértelmű és átlátható szabályokkal kell rendelkeznie, amelyek lehetővé teszik, hogy az értékpapírokkal tisztességes, rendezett és hatékony módon lehessen kereskedni, és azok szabadon átruházhatók legyenek. Mind az opciós, mind a részvénytőzsdék olyan jegyzési standardokkal rendelkeznek, amelyek a tőzsdetörvény 19. szakasza és 19b-4. szabálya értelmében a SEC felügyelete alá tartoznak. A SEC szabályai és jegyzési standardjai szerint a jegyzett opciók alaptermékeit jelentő értékpapírok kibocsátóinak időben közzé kell tenniük azokat az információkat, amelyek a befektetők számára lényegesek, vagy várhatóan jelentősen befolyásolják az értékpapírok árfolyamát. A nemzeti értéktőzsdék nem jegyezhetik olyan kibocsátó értékpapírjait, amely nem felel meg a SEC-szabályokban meghatározott auditbizottsági követelményeknek. A nemzeti értéktőzsdék nem vehetnek nyilvántartásba olyan, jegyzett opciók alaptermékét jelentő értékpapírt, amelyre vonatkozóan az értékpapírral és a kibocsátóval kapcsolatos információk nem nyilvánosan hozzáférhetők. A SEC 9b-1. szabálya azt is előírja az opciós piacok számára, hogy készítsenek egy opciós tájékoztató dokumentumot, amely tartalmaz bizonyos, a tőzsdén kereskedett opciók jellemzőire és kockázataira vonatkozó információkat. Az értékpapír-kereskedők kötelesek az ügyfelek rendelkezésére bocsátani ezt az opciós tájékoztatót, amelyet az ügyfelek részére történő továbbítást megelőzően be kell nyújtani a SEC-hez. Ezenkívül a tőzsdén jegyzett opciók kibocsátója az Options Clearing Corporation (a továbbiakban: OCC). Az OCC a SEC-nél elszámoló vállalatként és önszabályozó szervezetként van nyilvántartásba véve. Az OCC-nek meg kell felelnie a tőzsdetörvény 17A. szakaszának, amely többek között előírja, hogy az OCC szabályainak általában véve a befektetők és a közérdek védelmét kell célozniuk. Az OCC szabályai a tőzsdetörvény 19. szakasza és a SEC 19b-4. szabálya értelmében a SEC felügyelete alá tartoznak. Továbbá azok a módosítások, amelyeket az OCC saját szabályaiban, műveleteiben vagy eljárásaiban kíván végrehajtani, és amelyek lényegesen befolyásolhatják az OCC jelentette kockázat jellegét vagy szintjét, szintén a SEC felügyelete alá tartoznak a 2010. évi Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act 806. szakaszának e) pontja és a SEC 19b-4. szabálya szerint. A SEC 17Ad-22. szabályának c) pontja előírja, hogy az OCC nyilvánosságra hozza auditált éves pénzügyi kimutatásait. Ezen túlmenően a SEC 17Ad-22(e) (23) szabálya előírja, hogy az OCC-nek olyan politikákat és eljárásokat kell érvényesítenie, amelyek megkövetelik többek között az összes vonatkozó szabály és lényeges eljárás nyilvános közzétételét, beleértve a nemteljesítés-kezelési szabályok és eljárások kulcsfontosságú szempontjait, az ügyletek volumenére és értékére vonatkozó alapvető adatokat, valamint a jogi, irányítási, kockázatkezelési és működési keretével kapcsolatos lényeges szabályainak, politikáinak és eljárásainak átfogó leírását. A nemzeti értéktőzsdén az értékpapírokkal való rendezett kereskedést a SEC azon jogköre biztosítja, amelynek alapján bizonyos körülmények között felfüggesztheti a kereskedést, és rendkívüli utasításokat adhat ki, továbbá amelynek alapján felléphet a közérdek és a befektetők érdekének védelmében. Az Egyesült Államok szabályozási kerete kereskedés előtti és utáni átláthatósági követelményeket is tartalmaz a piaci szereplők időben történő tájékoztatása érdekében. |
| --- | --- |

(6)

A tőzsdetörvény továbbá előírja, hogy a nemzeti értéktőzsdéknek biztosítaniuk kell tagjaik számára a piacaikhoz és szolgáltatásaikhoz való pártatlan hozzáférést. A hozzáférési kritériumoknak átláthatóknak kell lenniük, és alkalmazásuk nem járhat tisztességtelen megkülönböztetéssel. A nyilvántartásba vett nemzeti értéktőzsdének az értékpapírok piaci bevezetése tekintetében egyértelmű és átlátható szabályokkal kell rendelkeznie, amelyek lehetővé teszik, hogy az értékpapírokkal tisztességes, rendezett és hatékony módon lehessen kereskedni, és azok szabadon átruházhatók legyenek. Mind az opciós, mind a részvénytőzsdék olyan jegyzési standardokkal rendelkeznek, amelyek a tőzsdetörvény 19. szakasza és 19b-4. szabálya értelmében a SEC felügyelete alá tartoznak. A SEC szabályai és jegyzési standardjai szerint a jegyzett opciók alaptermékeit jelentő értékpapírok kibocsátóinak időben közzé kell tenniük azokat az információkat, amelyek a befektetők számára lényegesek, vagy várhatóan jelentősen befolyásolják az értékpapírok árfolyamát. A nemzeti értéktőzsdék nem jegyezhetik olyan kibocsátó értékpapírjait, amely nem felel meg a SEC-szabályokban meghatározott auditbizottsági követelményeknek. A nemzeti értéktőzsdék nem vehetnek nyilvántartásba olyan, jegyzett opciók alaptermékét jelentő értékpapírt, amelyre vonatkozóan az értékpapírral és a kibocsátóval kapcsolatos információk nem nyilvánosan hozzáférhetők. A SEC 9b-1. szabálya azt is előírja az opciós piacok számára, hogy készítsenek egy opciós tájékoztató dokumentumot, amely tartalmaz bizonyos, a tőzsdén kereskedett opciók jellemzőire és kockázataira vonatkozó információkat. Az értékpapír-kereskedők kötelesek az ügyfelek rendelkezésére bocsátani ezt az opciós tájékoztatót, amelyet az ügyfelek részére történő továbbítást megelőzően be kell nyújtani a SEC-hez. Ezenkívül a tőzsdén jegyzett opciók kibocsátója az Options Clearing Corporation (a továbbiakban: OCC). Az OCC a SEC-nél elszámoló vállalatként és önszabályozó szervezetként van nyilvántartásba véve. Az OCC-nek meg kell felelnie a tőzsdetörvény 17A. szakaszának, amely többek között előírja, hogy az OCC szabályainak általában véve a befektetők és a közérdek védelmét kell célozniuk. Az OCC szabályai a tőzsdetörvény 19. szakasza és a SEC 19b-4. szabálya értelmében a SEC felügyelete alá tartoznak. Továbbá azok a módosítások, amelyeket az OCC saját szabályaiban, műveleteiben vagy eljárásaiban kíván végrehajtani, és amelyek lényegesen befolyásolhatják az OCC jelentette kockázat jellegét vagy szintjét, szintén a SEC felügyelete alá tartoznak a 2010. évi Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act 806. szakaszának e) pontja és a SEC 19b-4. szabálya szerint. A SEC 17Ad-22. szabályának c) pontja előírja, hogy az OCC nyilvánosságra hozza auditált éves pénzügyi kimutatásait. Ezen túlmenően a SEC 17Ad-22(e) (23) szabálya előírja, hogy az OCC-nek olyan politikákat és eljárásokat kell érvényesítenie, amelyek megkövetelik többek között az összes vonatkozó szabály és lényeges eljárás nyilvános közzétételét, beleértve a nemteljesítés-kezelési szabályok és eljárások kulcsfontosságú szempontjait, az ügyletek volumenére és értékére vonatkozó alapvető adatokat, valamint a jogi, irányítási, kockázatkezelési és működési keretével kapcsolatos lényeges szabályainak, politikáinak és eljárásainak átfogó leírását. A nemzeti értéktőzsdén az értékpapírokkal való rendezett kereskedést a SEC azon jogköre biztosítja, amelynek alapján bizonyos körülmények között felfüggesztheti a kereskedést, és rendkívüli utasításokat adhat ki, továbbá amelynek alapján felléphet a közérdek és a befektetők érdekének védelmében. Az Egyesült Államok szabályozási kerete kereskedés előtti és utáni átláthatósági követelményeket is tartalmaz a piaci szereplők időben történő tájékoztatása érdekében.

| (7) | A SEC-nél való nyilvántartásba vétellel a nemzeti értéktőzsde önszabályozó szervezetté (SRO) válik. A piaci közvetítők önszabályozó szervezeteken keresztüli önszabályozása az USA szabályozási keretrendszerének egyik alapvető eleme. Az önszabályozó szervezetek elsődlegesen felelősek a tagjaik működésére irányadó szabályok kidolgozásáért, valamint tagjaik működésének felügyeletéért. A nemzeti értéktőzsde önszabályozó szervezeti minőségében tagjaival, valamint a tagjaival kapcsolatban álló személyekkel betartatja a tőzsdetörvényt, annak végrehajtási rendelkezéseit és saját szabályait, továbbá figyelemmel kíséri azok betartását. Abban az esetben, ha a tagok nem tartják be az illetékes nemzeti értéktőzsde szabályait, az illetékes nemzeti értéktőzsde köteles eljárni minden olyan esetben, amikor tagjai megsérthették a piaci szabályokat vagy a szövetségi értékpapírtörvényeket. Emellett a jelentős szabálysértésekről tájékoztatnia kell a SEC-et is. |
| --- | --- |

(7)

A SEC-nél való nyilvántartásba vétellel a nemzeti értéktőzsde önszabályozó szervezetté (SRO) válik. A piaci közvetítők önszabályozó szervezeteken keresztüli önszabályozása az USA szabályozási keretrendszerének egyik alapvető eleme. Az önszabályozó szervezetek elsődlegesen felelősek a tagjaik működésére irányadó szabályok kidolgozásáért, valamint tagjaik működésének felügyeletéért. A nemzeti értéktőzsde önszabályozó szervezeti minőségében tagjaival, valamint a tagjaival kapcsolatban álló személyekkel betartatja a tőzsdetörvényt, annak végrehajtási rendelkezéseit és saját szabályait, továbbá figyelemmel kíséri azok betartását. Abban az esetben, ha a tagok nem tartják be az illetékes nemzeti értéktőzsde szabályait, az illetékes nemzeti értéktőzsde köteles eljárni minden olyan esetben, amikor tagjai megsérthették a piaci szabályokat vagy a szövetségi értékpapírtörvényeket. Emellett a jelentős szabálysértésekről tájékoztatnia kell a SEC-et is.

| (8) | Az USA-ban engedélyezett nemzeti értéktőzsdékre alkalmazandó, a nemzeti értéktőzsdék működésére vonatkozó jogi keretben meghatározott, jogilag kötelező érvényű követelmények következésképpen olyan eredményeket hoznak, amelyek lényegében egyenértékűek a 2014/65/EU irányelv III. címében meghatározott követelményekkel az alábbi területeken: engedélyeztetési eljárás, a fogalommeghatározásokra vonatkozó követelmények, az elismert tőzsdékhez való hozzáférés, a szervezeti követelmények, a pénzügyi eszközök szabályozott piacra történő bevezetése, illetve azok szabályozott piacról való felfüggesztése vagy eltávolítása, a megfelelés nyomon követése és az elszámolási és kiegyenlítési konstrukciókhoz való hozzáférés. |
| --- | --- |

(8)

Az USA-ban engedélyezett nemzeti értéktőzsdékre alkalmazandó, a nemzeti értéktőzsdék működésére vonatkozó jogi keretben meghatározott, jogilag kötelező érvényű követelmények következésképpen olyan eredményeket hoznak, amelyek lényegében egyenértékűek a 2014/65/EU irányelv III. címében meghatározott követelményekkel az alábbi területeken: engedélyeztetési eljárás, a fogalommeghatározásokra vonatkozó követelmények, az elismert tőzsdékhez való hozzáférés, a szervezeti követelmények, a pénzügyi eszközök szabályozott piacra történő bevezetése, illetve azok szabályozott piacról való felfüggesztése vagy eltávolítása, a megfelelés nyomon követése és az elszámolási és kiegyenlítési konstrukciókhoz való hozzáférés.

| (9) | Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy az USA-ban letelepedett nemzeti értéktőzsdékre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények egyenértékűek a 2014/65/EU irányelv III. címében meghatározott követelményekkel. |
| --- | --- |

(9)

Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy az USA-ban letelepedett nemzeti értéktőzsdékre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények egyenértékűek a 2014/65/EU irányelv III. címében meghatározott követelményekkel.

| (10) | A hatékony felügyeletet illetően az 1933. évi értékpapírtörvény (a továbbiakban: értékpapírtörvény), valamint a tőzsdetörvény alkotja azt az elsődleges jogot, amely létrehozza az USA értékpapír-kereskedelmére vonatkozó, jogilag érvényesíthető rendszert. A tőzsdetörvény értelmében a SEC széles körű jogosultságokkal rendelkezik az értékpapír-ágazat valamennyi vonatkozása tekintetében, így az értékpapír-kereskedők, a transzferügynökök, az elszámoló ügynökségek és az USA-beli önszabályozó szervezetek – köztük a nemzeti értéktőzsdék – nyilvántartásba vétele, szabályozása és felügyelete terén is. |
| --- | --- |

(10)

A hatékony felügyeletet illetően az 1933. évi értékpapírtörvény (a továbbiakban: értékpapírtörvény), valamint a tőzsdetörvény alkotja azt az elsődleges jogot, amely létrehozza az USA értékpapír-kereskedelmére vonatkozó, jogilag érvényesíthető rendszert. A tőzsdetörvény értelmében a SEC széles körű jogosultságokkal rendelkezik az értékpapír-ágazat valamennyi vonatkozása tekintetében, így az értékpapír-kereskedők, a transzferügynökök, az elszámoló ügynökségek és az USA-beli önszabályozó szervezetek – köztük a nemzeti értéktőzsdék – nyilvántartásba vétele, szabályozása és felügyelete terén is.

| (11) | A tőzsdetörvény meghatározza és tiltja a piaci magatartás egyes típusait, és fegyelmi jogkörrel ruházza fel a SEC-et a szabályozott szervezetek, valamint a velük kapcsolatban álló személyek tekintetében. Emellett a tőzsdetörvény felhatalmazza a SEC-et, hogy rendszeres adatszolgáltatást írjon elő azon vállalkozások számára, amelyek értékpapírjaival nyilvánosan kereskednek. A piaci közvetítők önszabályozó szervezeteken keresztüli önszabályozása az USA szabályozási keretrendszerének egyik alapvető eleme. Az Egyesült Államok szabályozási keretrendszere értelmében az önszabályozó szervezetek mint szabályozók elsődlegesen felelősek a tagjaik üzleti tevékenységére irányadó szabályok kialakításáért és nyomon követéséért. |
| --- | --- |

(11)

A tőzsdetörvény meghatározza és tiltja a piaci magatartás egyes típusait, és fegyelmi jogkörrel ruházza fel a SEC-et a szabályozott szervezetek, valamint a velük kapcsolatban álló személyek tekintetében. Emellett a tőzsdetörvény felhatalmazza a SEC-et, hogy rendszeres adatszolgáltatást írjon elő azon vállalkozások számára, amelyek értékpapírjaival nyilvánosan kereskednek. A piaci közvetítők önszabályozó szervezeteken keresztüli önszabályozása az USA szabályozási keretrendszerének egyik alapvető eleme. Az Egyesült Államok szabályozási keretrendszere értelmében az önszabályozó szervezetek mint szabályozók elsődlegesen felelősek a tagjaik üzleti tevékenységére irányadó szabályok kialakításáért és nyomon követéséért.

| (12) | A tőzsdetörvény értelmében valamennyi nyilvántartásba vett nemzeti értéktőzsdének képesnek kell lennie arra, hogy tagjaival, valamint a tagjaival kapcsolatban álló személyekkel betartassa a tőzsdetörvényt, annak végrehajtási rendelkezéseit és saját szabályait. A nemzeti értéktőzsdék folyamatos felügyelete keretében a SEC értékeli az egyes tőzsdék képességét arra, hogy vizsgálják saját tagjaikat és azok kereskedési tevékenységét. A nemzeti értéktőzsde ezenkívül köteles eljárni minden olyan esetben, amikor tagjai megsérthették a piaci szabályokat vagy a szövetségi értékpapírtörvényeket, továbbá az esetleges szabály- és jogsértést köteles bejelenteni a SEC-nél. |
| --- | --- |

(12)

A tőzsdetörvény értelmében valamennyi nyilvántartásba vett nemzeti értéktőzsdének képesnek kell lennie arra, hogy tagjaival, valamint a tagjaival kapcsolatban álló személyekkel betartassa a tőzsdetörvényt, annak végrehajtási rendelkezéseit és saját szabályait. A nemzeti értéktőzsdék folyamatos felügyelete keretében a SEC értékeli az egyes tőzsdék képességét arra, hogy vizsgálják saját tagjaikat és azok kereskedési tevékenységét. A nemzeti értéktőzsde ezenkívül köteles eljárni minden olyan esetben, amikor tagjai megsérthették a piaci szabályokat vagy a szövetségi értékpapírtörvényeket, továbbá az esetleges szabály- és jogsértést köteles bejelenteni a SEC-nél.

| (13) | Tagjai megfelelésének biztosításával kapcsolatos kötelezettsége keretében a nemzeti értéktőzsde feladata a tőzsdetörvényben és annak végrehajtási rendelkezéseiben foglalt szabályok megsértésének kivizsgálása és szankcionálása. A SEC ezenkívül saját hatáskörében jogosult kivizsgálni és szankcionálni a tőzsdetörvényben és annak végrehajtási rendelkezéseiben foglalt szabályok megsértését. Az önszabályozó szervezeti szabályokat szintén a SEC vizsgálja felül. A tőzsdetörvény 19. szakaszának h) pontja értelmében a SEC szankciókat szabhat ki azokra az önszabályozó szervezetekre, amelyek észszerű indokolás vagy mentség nélkül elmulasztották biztosítani, hogy valamely tag vagy a vele kapcsolatban álló személy megfeleljen az önszabályozó szervezet szabályainak. |
| --- | --- |

(13)

Tagjai megfelelésének biztosításával kapcsolatos kötelezettsége keretében a nemzeti értéktőzsde feladata a tőzsdetörvényben és annak végrehajtási rendelkezéseiben foglalt szabályok megsértésének kivizsgálása és szankcionálása. A SEC ezenkívül saját hatáskörében jogosult kivizsgálni és szankcionálni a tőzsdetörvényben és annak végrehajtási rendelkezéseiben foglalt szabályok megsértését. Az önszabályozó szervezeti szabályokat szintén a SEC vizsgálja felül. A tőzsdetörvény 19. szakaszának h) pontja értelmében a SEC szankciókat szabhat ki azokra az önszabályozó szervezetekre, amelyek észszerű indokolás vagy mentség nélkül elmulasztották biztosítani, hogy valamely tag vagy a vele kapcsolatban álló személy megfeleljen az önszabályozó szervezet szabályainak.

| (14) | A tőzsdetörvény 21. cikke értelmében a SEC jogosult kivizsgálni az önszabályozó szervezet szabályainak megsértését, és szankciókat alkalmazhat az önszabályozó szervezet szabálysértő tagjaival szemben. Az önszabályozó szervezetek folyamatos felügyelete keretében a SEC értékeli az egyes nemzeti értéktőzsdék képességét arra, hogy felügyeljék saját tagjaikat és azok kereskedési tevékenységét. A nemzeti értéktőzsde köteles a szabályváltozásokról tájékoztatni a SEC-et. |
| --- | --- |

(14)

A tőzsdetörvény 21. cikke értelmében a SEC jogosult kivizsgálni az önszabályozó szervezet szabályainak megsértését, és szankciókat alkalmazhat az önszabályozó szervezet szabálysértő tagjaival szemben. Az önszabályozó szervezetek folyamatos felügyelete keretében a SEC értékeli az egyes nemzeti értéktőzsdék képességét arra, hogy felügyeljék saját tagjaikat és azok kereskedési tevékenységét. A nemzeti értéktőzsde köteles a szabályváltozásokról tájékoztatni a SEC-et.

| (15) | A hatékony jogérvényesítés tekintetében a SEC széles körű vizsgálati jogosultságokkal rendelkezik a szövetségi értékpapírtörvények, ezen belül a tőzsdetörvényben és annak végrehajtási rendelkezéseiben foglalt szabályok vélt vagy valós megsértése esetén. A SEC felügyeleti hatáskörében jogosult bekérni a szabályozott szervezetek nyilvántartásait. Ezenkívül az USA teljes területére kiterjedő idézési jogkörében a SEC iratok bemutatására és vallomástételre szólíthat fel bármely személyt vagy szervezetet. A szövetségi értékpapírtörvények megsértése, ezen belül bennfentes kereskedelem és piaci manipuláció esetén a SEC jogosult jogérvényesítési intézkedéseket hozni szövetségi kerületi bíróságon indított polgári peres eljárás, vagy a SEC közigazgatási bírája előtti közigazgatási eljárás kezdeményezésével. Polgári peres eljárás esetén a SEC kezdeményezheti a jogosulatlanul szerzett haszon visszafizettetését, a határozathozatalig terjedő időszakra szóló kamat megfizettetését, pénzbírság kiszabását, eltiltást és egyéb járulékos jogorvoslat kiszabását, például az alperes elszámoltatását. |
| --- | --- |

(15)

A hatékony jogérvényesítés tekintetében a SEC széles körű vizsgálati jogosultságokkal rendelkezik a szövetségi értékpapírtörvények, ezen belül a tőzsdetörvényben és annak végrehajtási rendelkezéseiben foglalt szabályok vélt vagy valós megsértése esetén. A SEC felügyeleti hatáskörében jogosult bekérni a szabályozott szervezetek nyilvántartásait. Ezenkívül az USA teljes területére kiterjedő idézési jogkörében a SEC iratok bemutatására és vallomástételre szólíthat fel bármely személyt vagy szervezetet. A szövetségi értékpapírtörvények megsértése, ezen belül bennfentes kereskedelem és piaci manipuláció esetén a SEC jogosult jogérvényesítési intézkedéseket hozni szövetségi kerületi bíróságon indított polgári peres eljárás, vagy a SEC közigazgatási bírája előtti közigazgatási eljárás kezdeményezésével. Polgári peres eljárás esetén a SEC kezdeményezheti a jogosulatlanul szerzett haszon visszafizettetését, a határozathozatalig terjedő időszakra szóló kamat megfizettetését, pénzbírság kiszabását, eltiltást és egyéb járulékos jogorvoslat kiszabását, például az alperes elszámoltatását.

| (16) | A közigazgatási eljárásban kiszabható szankciók közé tartozik a megrovás, a tevékenység korlátozása, a bírság, a jogosulatlanul szerzett haszon visszafizettetése, a személyi eltiltás és a szervezet törlése a nyilvántartásból. A SEC jogérvényesítési intézkedést hozhat az önszabályozó szervezettel szemben az előírt feladatkör ellátásának elmulasztásáért vagy nem megfelelő ellátásáért. Ezen túlmenően a SEC felhatalmazással rendelkezik arra, hogy a vizsgálat vagy nyomozás során bármikor összehangolja jogérvényesítési intézkedéseit hazai és nemzetközi társhatóságaival, ideértve azt is, hogy az ügyet büntetőeljárás lefolytatása céljából az Egyesült Államok Igazságügyi Minisztériumához vagy kivizsgálás céljából más büntető- vagy szabályozó szervhez utalja. Ezenkívül a SEC a birtokában lévő nem nyilvános információkat átadhatja belföldi és nemzetközi társhatóságainak. |
| --- | --- |

(16)

A közigazgatási eljárásban kiszabható szankciók közé tartozik a megrovás, a tevékenység korlátozása, a bírság, a jogosulatlanul szerzett haszon visszafizettetése, a személyi eltiltás és a szervezet törlése a nyilvántartásból. A SEC jogérvényesítési intézkedést hozhat az önszabályozó szervezettel szemben az előírt feladatkör ellátásának elmulasztásáért vagy nem megfelelő ellátásáért. Ezen túlmenően a SEC felhatalmazással rendelkezik arra, hogy a vizsgálat vagy nyomozás során bármikor összehangolja jogérvényesítési intézkedéseit hazai és nemzetközi társhatóságaival, ideértve azt is, hogy az ügyet büntetőeljárás lefolytatása céljából az Egyesült Államok Igazságügyi Minisztériumához vagy kivizsgálás céljából más büntető- vagy szabályozó szervhez utalja. Ezenkívül a SEC a birtokában lévő nem nyilvános információkat átadhatja belföldi és nemzetközi társhatóságainak.

| (17) | Az USA jogi és felügyeleti keretrendszere a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció formájában megnyilvánuló piaci visszaélések megelőzésével is biztosítja a piacok átláthatóságát és integritását. Ez a jogi és felügyeleti keretrendszer tiltja az olyan magatartást, amely a piacok működésének torzulását eredményezheti, beleértve a piaci manipulációt és a hamis vagy félrevezető információk közlését. A jogi és felügyeleti keretrendszer arra is felhatalmazza a SEC-t, hogy jogérvényesítési intézkedéseket hozzon az ilyen magatartásokkal szemben. |
| --- | --- |

(17)

Az USA jogi és felügyeleti keretrendszere a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció formájában megnyilvánuló piaci visszaélések megelőzésével is biztosítja a piacok átláthatóságát és integritását. Ez a jogi és felügyeleti keretrendszer tiltja az olyan magatartást, amely a piacok működésének torzulását eredményezheti, beleértve a piaci manipulációt és a hamis vagy félrevezető információk közlését. A jogi és felügyeleti keretrendszer arra is felhatalmazza a SEC-t, hogy jogérvényesítési intézkedéseket hozzon az ilyen magatartásokkal szemben.

| (18) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a nemzeti értéktőzsdék folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartoznak az USA-ban. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a nemzeti értéktőzsdék folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartoznak az USA-ban.

| (19) | A 648/2012/EU rendelet 2a. cikkében meghatározott feltételek ezért a SEC által az USA-ban engedélyezett és felügyelt nemzeti értéktőzsdék tekintetében teljesülnek. |
| --- | --- |

(19)

A 648/2012/EU rendelet 2a. cikkében meghatározott feltételek ezért a SEC által az USA-ban engedélyezett és felügyelt nemzeti értéktőzsdék tekintetében teljesülnek.

| (20) | Ez a határozat az elfogadásakor az USA-ban alkalmazandó, a nemzeti értéktőzsdékre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottság az ESMA-val együttműködve továbbra is rendszeresen nyomon követi a nemzeti értéktőzsdékre vonatkozó felügyeleti és végrehajtási intézkedéseket, valamint azon feltételek teljesülését, amelyek alapján e határozatot meghozta. |
| --- | --- |

(20)

Ez a határozat az elfogadásakor az USA-ban alkalmazandó, a nemzeti értéktőzsdékre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményeken alapul. A Bizottság az ESMA-val együttműködve továbbra is rendszeresen nyomon követi a nemzeti értéktőzsdékre vonatkozó felügyeleti és végrehajtási intézkedéseket, valamint azon feltételek teljesülését, amelyek alapján e határozatot meghozta.

| (21) | Az USA-beli nemzeti értéktőzsdékre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti annak a lehetőségét, hogy a Bizottság bármikor specifikus felülvizsgálatot végezzen, amennyiben releváns fejlemények szükségessé teszik az e határozattal biztosított egyenértékűség Bizottság általi újraértékelését. Az újraértékelés e határozat hatályon kívül helyezését eredményezheti. |
| --- | --- |

(21)

Az USA-beli nemzeti értéktőzsdékre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer rendszeres felülvizsgálata nem érinti annak a lehetőségét, hogy a Bizottság bármikor specifikus felülvizsgálatot végezzen, amennyiben releváns fejlemények szükségessé teszik az e határozattal biztosított egyenértékűség Bizottság általi újraértékelését. Az újraértékelés e határozat hatályon kívül helyezését eredményezheti.

| (22) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(22)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 648/2012/EU rendelet 2. cikke 7. pontjának alkalmazásában az Amerikai Egyesült Államok Értékpapír- és Tőzsdebizottságánál nyilvántartásba vett és e határozat mellékletében meghatározott nemzeti értéktőzsdék hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartoznak, és olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeknek felelnek meg, amelyek egyenértékűek a 2014/65/EU irányelv III. címében megállapított követelményekkel.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. április 4-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

2

---

MELLÉKLET

Az Egyesült Államok Értékpapír- és Tőzsdebizottságánál nyilvántartásba vett és a szabályozott piacokkal egyenértékűnek tekintett nemzeti értéktőzsdék:

| a) | BOX Exchange LLC, |
| --- | --- |

a)

BOX Exchange LLC,

| b) | Cboe BZX Exchange, Inc., |
| --- | --- |

b)

Cboe BZX Exchange, Inc.,

| c) | Cboe C2 Exchange, Inc., |
| --- | --- |

c)

Cboe C2 Exchange, Inc.,

| d) | Cboe EDGX Exchange, Inc., |
| --- | --- |

d)

Cboe EDGX Exchange, Inc.,

| e) | Cboe Exchange, Inc., |
| --- | --- |

e)

Cboe Exchange, Inc.,

| f) | Miami International Securities Exchange, LLC, |
| --- | --- |

f)

Miami International Securities Exchange, LLC,

| g) | MIAX Emerald, LLC, |
| --- | --- |

g)

MIAX Emerald, LLC,

| h) | MIAX PEARL, LLC, |
| --- | --- |

h)

MIAX PEARL, LLC,

| i) | Nasdaq GEMX, LLC, |
| --- | --- |

i)

Nasdaq GEMX, LLC,

| j) | Nasdaq ISE, LLC, |
| --- | --- |

j)

Nasdaq ISE, LLC,

| k) | Nasdaq BX, Inc., |
| --- | --- |

k)

Nasdaq BX, Inc.,

| l) | Nasdaq MRX, LLC, |
| --- | --- |

l)

Nasdaq MRX, LLC,

| m) | Nasdaq PHLX, LLC, |
| --- | --- |

m)

Nasdaq PHLX, LLC,

| n) | Nasdaq Options Market, LLC, |
| --- | --- |

n)

Nasdaq Options Market, LLC,

| o) | NYSE American Options, LLC és |
| --- | --- |

o)

NYSE American Options, LLC és

| p) | NYSE Arca, Inc. |
| --- | --- |

p)

NYSE Arca, Inc.

---

AJÁNLÁSOK

| 2022.4.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/90 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/90

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/553 AJÁNLÁSA

(2022. április 5.)

az Alternaria-toxinok élelmiszerekben való jelenlétének nyomon követéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testülete (CONTAM) 2011-ben tudományos véleményt (1) fogadott el az Alternaria élelmiszerekben való jelenléte által jelentett állategészségügyi és közegészségügyi kockázatokról. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testülete (CONTAM) 2011-ben tudományos véleményt (1) fogadott el az Alternaria élelmiszerekben való jelenléte által jelentett állategészségügyi és közegészségügyi kockázatokról.

| (2) | Az EFSA a közelmúltban egy tudományos jelentést (2) is közzétett az európai népesség Alternaria-toxinoknak való étrendi expozíciója értékeléséről. A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az Alternaria-toxinoknak – altenariol, alternariol-monometil-éter és tenuazonsav – való becsült krónikus étrendi expozíció meghaladja a vonatkozó toxikológiai határértéket, ezért további, vegyületspecifikus toxicitási adatokra van szükség. |
| --- | --- |

(2)

Az EFSA a közelmúltban egy tudományos jelentést (2) is közzétett az európai népesség Alternaria-toxinoknak való étrendi expozíciója értékeléséről. A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az Alternaria-toxinoknak – altenariol, alternariol-monometil-éter és tenuazonsav – való becsült krónikus étrendi expozíció meghaladja a vonatkozó toxikológiai határértéket, ezért további, vegyületspecifikus toxicitási adatokra van szükség.

| (3) | Az EFSA ajánlása szerint több adatot kell gyűjteni az Alternaria-toxinok előfordulásáról az érintett élelmiszerekben (többek között gyümölcsökben és gyümölcstermékekben, paradicsomban és paradicsomalapú termékekben, valamint a csecsemők és kisgyermekek számára készült gabonaalapú élelmiszerekben). Az EFSA azt ajánlotta továbbá, hogy érzékenyebb analitikai módszereket alkalmazzanak a különböző Alternaria-toxinoknak való kitettséggel kapcsolatos bizonytalanság csökkentése érdekében, mivel a jelenleg rendelkezésre álló adatkészletben nagy arányban fordulnak elő „a meghatározási határ (LOQ) alatti” adatként jelentett adatok amiatt, hogy az alkalmazott analitikai módszerek nem mindig voltak kellően érzékenyek. |
| --- | --- |

(3)

Az EFSA ajánlása szerint több adatot kell gyűjteni az Alternaria-toxinok előfordulásáról az érintett élelmiszerekben (többek között gyümölcsökben és gyümölcstermékekben, paradicsomban és paradicsomalapú termékekben, valamint a csecsemők és kisgyermekek számára készült gabonaalapú élelmiszerekben). Az EFSA azt ajánlotta továbbá, hogy érzékenyebb analitikai módszereket alkalmazzanak a különböző Alternaria-toxinoknak való kitettséggel kapcsolatos bizonytalanság csökkentése érdekében, mivel a jelenleg rendelkezésre álló adatkészletben nagy arányban fordulnak elő „a meghatározási határ (LOQ) alatti” adatként jelentett adatok amiatt, hogy az alkalmazott analitikai módszerek nem mindig voltak kellően érzékenyek.

| (4) | A helyes mezőgazdasági gyakorlatok, a helyes tárolási és szállítási feltételek, valamint a helyes gyártási gyakorlatok csökkenthetik vagy megelőzhetik az Alternaria-toxinok élelmiszerekben való jelenlétét. Több információt kell azonban gyűjteni azokról a tényezőkről, amelyek bizonyos élelmiszerekben az Alternaria-toxinok viszonylag magas szintjét eredményezik, hogy ezáltal azonosítani lehessen az említett élelmiszerekben való előfordulásuk elkerülése vagy csökkentése érdekében meghozandó intézkedéseket. |
| --- | --- |

(4)

A helyes mezőgazdasági gyakorlatok, a helyes tárolási és szállítási feltételek, valamint a helyes gyártási gyakorlatok csökkenthetik vagy megelőzhetik az Alternaria-toxinok élelmiszerekben való jelenlétét. Több információt kell azonban gyűjteni azokról a tényezőkről, amelyek bizonyos élelmiszerekben az Alternaria-toxinok viszonylag magas szintjét eredményezik, hogy ezáltal azonosítani lehessen az említett élelmiszerekben való előfordulásuk elkerülése vagy csökkentése érdekében meghozandó intézkedéseket.

| (5) | Annak érdekében, hogy iránymutatást nyújtsunk arra vonatkozóan, hogy mikor lenne helyénvaló azonosítani azokat a tényezőket, amelyek az élelmiszerekben az Alternaria-toxinok viszonylag magas vagy akár jelentős szintjéhez vezetnek, az EFSA adatbázisában rendelkezésre álló adatok alapján meg kell határozni az egyes élelmiszerekre vonatkozó indikatív értékeket. Indikatív értékeket csak azon élelmiszerek esetében határoztak meg, amelyekben a toxin előfordulására vonatkozóan elegendő adat áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy iránymutatást nyújtsunk arra vonatkozóan, hogy mikor lenne helyénvaló azonosítani azokat a tényezőket, amelyek az élelmiszerekben az Alternaria-toxinok viszonylag magas vagy akár jelentős szintjéhez vezetnek, az EFSA adatbázisában rendelkezésre álló adatok alapján meg kell határozni az egyes élelmiszerekre vonatkozó indikatív értékeket. Indikatív értékeket csak azon élelmiszerek esetében határoztak meg, amelyekben a toxin előfordulására vonatkozóan elegendő adat áll rendelkezésre.

| (6) | Ezért helyénvaló javasolni az élelmiszerekben található Alternaria-toxinok nyomon követését és azon tényezők azonosítását, amelyek bizonyos élelmiszerekben magas szintjüket eredményezik, |
| --- | --- |

(6)

Ezért helyénvaló javasolni az élelmiszerekben található Alternaria-toxinok nyomon követését és azon tényezők azonosítását, amelyek bizonyos élelmiszerekben magas szintjüket eredményezik,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

| (1) | A tagállamoknak az élelmiszer-vállalkozókkal szoros együttműködésben nyomon kell követniük az élelmiszerekben – különösen a feldolgozott paradicsomtermékekben, a paprikaporban, a szezámmagban, a napraforgómagban, a napraforgóolajban, a diófélékben, a szárított fügében, valamint a csecsemők és kisgyermekek számára készült gabonaalapú élelmiszerekben – található Alternaria-toxinokat, az alternariolt, az alternariol-monometil-étert és a tenuazonsavat. Lehetőség szerint más Alternaria-toxinokat is elemezni kell, és az eredményeket jelenteni kell az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | A minták reprezentativitásának biztosítása érdekében a tagállamoknak a 401/2006/EK bizottsági rendeletben 2006. február 23. (3) megállapított mintavételi eljárásokat kell követniük. A feldolgozott paradicsomtermékek esetében a mintavételi eljárást a 401/2006/EK rendelet I. mellékletének H. részében (folyékony termékek) vagy I. részében (szilárd termékek) meghatározott szabályoknak megfelelően kell elvégezni. Amennyiben az élelmiszer-vállalkozó által alkalmazott mintavételezési eljárás eltér a 401/2006/EK rendeletben meghatározott eljárástól, a tételre nézve továbbra is reprezentatívnak kell lennie. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Az alternariol és az alternariol-monometil-éter meghatározásánál a meghatározási határ nem haladhatja meg a 2 μg/kg-ot a csecsemők és kisgyermekek számára készült gabonaalapú élelmiszerekben, és a 4 μg/kg-ot az egyéb élelmiszerekben. A tenuazonsav meghatározásánál a meghatározási határ nem haladhatja meg a 20 μg/kg-ot bármilyen élelmiszerben. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | A tagállamoknak az élelmiszer-vállalkozók aktív bevonásával vizsgálatokat kell végezniük az ajánlás mellékletében meghatározott indikatív szintek feletti szintet eredményező tényezők azonosítására, valamint arra vonatkozóan, hogy a feldolgozás milyen hatást gyakorol a kérdéses Alternaria-toxinok szintjére. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | A tagállamoknak és az élelmiszer-vállalkozóknak minden év június 30-áig be kell nyújtaniuk az EFSA-nak az előző évre vonatkozó adatokat azok egyetlen adatbázisba rendezése céljából, összhangban az élelmiszer- és takarmányügyi standard mintaleírásra vonatkozó EFSA-iránymutatással, valamint az EFSA további egyedi jelentéstételi követelményeivel (4). |
| --- | --- |

(5)

Kelt Brüsszelben, 2022. április 5-én.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  Az EFSA élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testülete (CONTAM); Scientific Opinion on the risks for animal and public health related to the presence of Alternaria toxins in feed and food. (Tudományos vélemény az élelmiszerekben és takarmányokban előforduló Alternaria-toxinok közegészségügyi és állategészségügyi kockázatairól). EFSA Journal 2011;9(10):2407. [97 o.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2407. Elérhető a következő címen: www.efsa.europa.eu/efsajournal

1

Alternaria

Alternaria

(2)  EFSA, Arcella D, Eskola M és Gómez Ruiz JA, 2016. Scientific report on the dietary exposure assessment to Alternaria toxins in the European population (Tudományos jelentés az európai népesség Alternaria-toxinoknak való étrendi expozíciója értékeléséről). EFSA Journal 2016;14(12):4654, 32 o. doi:10.2903/j.efsa.2016.4654.

2

Alternaria

(3)  A Bizottság 401/2006/EK rendelete (2006. február 23.) az élelmiszerek mikotoxin-tartalmának hatósági ellenőrzéséhez használandó mintavételi és elemzési módszerek megállapításáról (HL L 70., 2006.3.9., 12. o.).

3

(4)  https://www.efsa.europa.eu/en/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0

4

---

MELLÉKLET

Az alternariol, az alternariol-monometil-éter és a tenuazonsav azon indikatív értékei bizonyos élelmiszerekben – az EFSA adatbázisában rendelkezésre álló adatok alapján –, amely felett vizsgálatokat kell végezni az Alternaria-toxinok jelenlétét eredményező tényezőkre vagy az élelmiszer-feldolgozás hatására vonatkozóan. Az indikatív értékek nem tekinthetők élelmiszer-biztonsági határértékeknek.

| Élelmiszer | Alternariol (AOH)
  (μg/kg) | Alternariol-monometil-éter (AME)
  (μg/kg) | Tenuazonsav (TeA)
  (μg/kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Feldolgozott paradicsomtermékek | 10 | 5 | 500 |
| Paprikapor | – | – | 10 000 |
| Szezámmag | 30 | 30 | 100 |
| Napraforgómag | 30 | 30 | 1 000 |
| Napraforgóolaj | 10 | 10 | 100 |
| Diófélék | – | – | 100 |
| Szárított füge | – | – | 1 000 |
| Csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt gabonaalapú élelmiszerek | 2 | 2 | 500 |

Élelmiszer

Alternariol (AOH)

(μg/kg)

Alternariol-monometil-éter (AME)

(μg/kg)

Tenuazonsav (TeA)

(μg/kg)

Feldolgozott paradicsomtermékek

10

5

500

Paprikapor

–

–

10 000

Szezámmag

30

30

100

Napraforgómag

30

30

1 000

Napraforgóolaj

10

10

100

Diófélék

–

–

100

Szárított füge

–

–

1 000

Csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt gabonaalapú élelmiszerek

2

2

500

---