# Eiropas Savienības L 90/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 90 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 18. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 90

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 18. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/439 (2021. gada 20. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par precizētu novērtēšanas metodiku, kas jāievēro kompetentajām iestādēm, novērtējot kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atbilstību uz iekšējiem reitingiem balstītas pieejas izmantošanas prasībām (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/440 (2022. gada 16. marts), ar kuru groza I pielikumu Īstenošanas regulai (ES) 2021/605, ar ko nosaka īpašus kontroles pasākumus attiecībā uz Āfrikas cūku mēri (
  1
  ) | 67 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/441 (2022. gada 17. marts), ar ko attiecībā uz ierakstiem par Apvienoto Karalisti un Amerikas Savienotajām Valstīm to trešo valstu sarakstos, no kurām Savienībā atļauts ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu (
  1
  ) | 105 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2022/442 (2022. gada 21. februāris), ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Islandi, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti nolūkā noslēgt nolīgumus starp Eiropas Savienību un minētajām valstīm par papildu noteikumiem attiecībā uz finansiālu atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai Integrētās robežu pārvaldības fonda ietvaros | 116 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2022/443 (2022. gada 3. marts) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika) (Direktīva par ēku energoefektivitāti) (
  1
  ) | 118 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2022/444 (2021. gada 28. jūnijs) attiecībā uz valsts atbalsta shēmu SA.49414 (2020/C) (ex 2019/NN), ko Francija īstenojusi, lai atbalstītu dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūras operatorus
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 4494)

   (
  1
  ) | 122 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2022/445 (2022. gada 15. marts), ar ko groza pielikumu Monetārajam nolīgumam starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti | 163 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2022/446 (2022. gada 15. marts), ar ko groza pielikumu Monetārajam nolīgumam starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku | 180 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2022/447 (2022. gada 8. marts), ar ko groza Lēmumu 2011/15/ES par kontu atvēršanu tādu maksājumu apstrādei, kas saistīti ar EFSF aizdevumiem dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (ECB/2022/10) | 197 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/439 (2021. gada 20. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par precizētu novērtēšanas metodiku, kas jāievēro kompetentajām iestādēm, novērtējot kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atbilstību uz iekšējiem reitingiem balstītas pieejas izmantošanas prasībām (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/440 (2022. gada 16. marts), ar kuru groza I pielikumu Īstenošanas regulai (ES) 2021/605, ar ko nosaka īpašus kontroles pasākumus attiecībā uz Āfrikas cūku mēri (
  1
  )

1

67

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/441 (2022. gada 17. marts), ar ko attiecībā uz ierakstiem par Apvienoto Karalisti un Amerikas Savienotajām Valstīm to trešo valstu sarakstos, no kurām Savienībā atļauts ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu (
  1
  )

1

105

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2022/442 (2022. gada 21. februāris), ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Islandi, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti nolūkā noslēgt nolīgumus starp Eiropas Savienību un minētajām valstīm par papildu noteikumiem attiecībā uz finansiālu atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai Integrētās robežu pārvaldības fonda ietvaros

116

*

Padomes Lēmums (ES) 2022/443 (2022. gada 3. marts) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika) (Direktīva par ēku energoefektivitāti) (
  1
  )

1

118

*

Komisijas Lēmums (ES) 2022/444 (2021. gada 28. jūnijs) attiecībā uz valsts atbalsta shēmu SA.49414 (2020/C) (ex 2019/NN), ko Francija īstenojusi, lai atbalstītu dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūras operatorus
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 4494)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 4494)

1

122

*

Komisijas Lēmums (ES) 2022/445 (2022. gada 15. marts), ar ko groza pielikumu Monetārajam nolīgumam starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti

163

*

Komisijas Lēmums (ES) 2022/446 (2022. gada 15. marts), ar ko groza pielikumu Monetārajam nolīgumam starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku

180

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2022/447 (2022. gada 8. marts), ar ko groza Lēmumu 2011/15/ES par kontu atvēršanu tādu maksājumu apstrādei, kas saistīti ar EFSF aizdevumiem dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (ECB/2022/10)

197

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 18.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 90/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 90/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2022/439

(2021. gada 20. oktobris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem par precizētu novērtēšanas metodiku, kas jāievēro kompetentajām iestādēm, novērtējot kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atbilstību uz iekšējiem reitingiem balstītas pieejas izmantošanas prasībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 144. panta 2. punkta trešo daļu, 173. panta 3. punkta trešo daļu un 180. panta 3. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzētā prasība, ka kompetentajām iestādēm jānovērtē iestādes atbilstība uz iekšējiem reitingiem balstītas (IRB) pieejas izmantošanas prasībām, attiecas uz visām prasībām par IRB pieejas izmantošanu – neatkarīgi no to būtiskuma līmeņa – un uz pastāvīgu atbilstību prasībām. Līdz ar to minētā prasība attiecas ne tikai uz gadījumiem, kad jānovērtē sākotnējais pieteikums, ko iesniegusi iestāde, lai saņemtu atļauju izmantot reitingu sistēmas pašu kapitāla prasību aprēķina vajadzībām, bet arī uz gadījumiem, kad: jānovērtē papildu pieteikums, ko iesniegusi iestāde, lai saņemtu atļauju izmantot reitingu sistēmas, kas īstenotas saskaņā ar iestādes apstiprināto IRB pieejas secīgas īstenošanas plānu; jānovērtē pieteikums par tādu iekšējo pieeju būtiskām izmaiņām, attiecībā uz kurām iestāde ir saņēmusi izmantošanas atļauju saskaņā ar minētās regulas 143. panta 3. punktu un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 529/2014 (2); notikušas IRB pieejas izmaiņas, attiecībā uz kurām jāveic informēšana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 4. punktu un Deleģēto regulu (ES) Nr. 529/2014; pastāvīgi jāpārskata IRB pieeja, attiecībā uz kuru iestāde saņēmusi izmantošanas atļauju, saskaņā ar 101. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (3); jānovērtē pieteikums, kas iesniegts, lai saņemtu atļauju atsākt izmantot vienkāršākas pieejas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 149. pantu. Novērtējot atbilstību IRB pieejas izmantošanas prasībām, kompetentajām iestādēm visiem minētajiem konkrētajiem aspektiem būtu jāpiemēro tie paši kritēriji. Tādēļ uz visiem minētajiem gadījumiem būtu jāattiecas noteikumiem, kuros ir izklāstīta novērtēšanas metodika, lai nodrošinātu kompetento iestāžu izmantoto novērtēšanas metodiku saskaņošanu un novērstu regulējuma arbitrāžas risku. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzētā prasība, ka kompetentajām iestādēm jānovērtē iestādes atbilstība uz iekšējiem reitingiem balstītas (IRB) pieejas izmantošanas prasībām, attiecas uz visām prasībām par IRB pieejas izmantošanu – neatkarīgi no to būtiskuma līmeņa – un uz pastāvīgu atbilstību prasībām. Līdz ar to minētā prasība attiecas ne tikai uz gadījumiem, kad jānovērtē sākotnējais pieteikums, ko iesniegusi iestāde, lai saņemtu atļauju izmantot reitingu sistēmas pašu kapitāla prasību aprēķina vajadzībām, bet arī uz gadījumiem, kad: jānovērtē papildu pieteikums, ko iesniegusi iestāde, lai saņemtu atļauju izmantot reitingu sistēmas, kas īstenotas saskaņā ar iestādes apstiprināto IRB pieejas secīgas īstenošanas plānu; jānovērtē pieteikums par tādu iekšējo pieeju būtiskām izmaiņām, attiecībā uz kurām iestāde ir saņēmusi izmantošanas atļauju saskaņā ar minētās regulas 143. panta 3. punktu un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 529/2014 (2); notikušas IRB pieejas izmaiņas, attiecībā uz kurām jāveic informēšana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 4. punktu un Deleģēto regulu (ES) Nr. 529/2014; pastāvīgi jāpārskata IRB pieeja, attiecībā uz kuru iestāde saņēmusi izmantošanas atļauju, saskaņā ar 101. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (3); jānovērtē pieteikums, kas iesniegts, lai saņemtu atļauju atsākt izmantot vienkāršākas pieejas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 149. pantu. Novērtējot atbilstību IRB pieejas izmantošanas prasībām, kompetentajām iestādēm visiem minētajiem konkrētajiem aspektiem būtu jāpiemēro tie paši kritēriji. Tādēļ uz visiem minētajiem gadījumiem būtu jāattiecas noteikumiem, kuros ir izklāstīta novērtēšanas metodika, lai nodrošinātu kompetento iestāžu izmantoto novērtēšanas metodiku saskaņošanu un novērstu regulējuma arbitrāžas risku.

| (2) | Novērtēšanas metodikai būtu jāietver metodes, ko kompetentās iestādes izmanto vai nu kā fakultatīvas, vai obligātas, un būtu jānodrošina kritēriji, kurus pārbauda kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

(2)

Novērtēšanas metodikai būtu jāietver metodes, ko kompetentās iestādes izmanto vai nu kā fakultatīvas, vai obligātas, un būtu jānodrošina kritēriji, kurus pārbauda kompetentās iestādes.

| (3) | Lai nodrošinātu, ka atbilstība prasībām, kuras jāizpilda IRB pieejas izmantošanai, tiek novērtēta konsekventi visā Savienībā, kompetentajām iestādēm attiecīgajam novērtējumam ir jāpiemēro tādas pašas metodes. Līdz ar to ir jānosaka tādu metožu kopums, kuras izmanto visas kompetentās iestādes. Tomēr, ņemot vērā novērtēšanas modeļa iezīmes un modeļu dažādību un īpatnības, kompetentajām iestādēm arī būtu jāīsteno uzraudzības rīcības brīvība, piemērojot šīs metodes attiecībā uz konkrētajiem pētāmajiem modeļiem. Šajā regulā paredzētajā novērtēšanas metodikā būtu jāprecizē minimālie kritēriji kompetentajām iestādēm, lai pārbaudītu atbilstību IRB pieejas izmantošanas prasībām, un jānosaka pienākums kompetentajām iestādēm pārbaudīt visus pārējos atbilstīgos kritērijus, kuri nepieciešami attiecīgajam mērķim. Turklāt dažos gadījumos, kad kompetentā iestāde ir nesen veikusi novērtējumus līdzīgām reitingu sistēmām tajā pašā riska darījumu kategorijā, ir lietderīgi kompetentajai iestādei atļaut izmantot šādu novērtējumu rezultātus, nevis veikt tos atkārtoti, ja kompetentā iestāde, piemērojot savu novērtējuma brīvību, nekonstatē būtiskas izmaiņas. Tam būtu jānovērš sarežģītība, nevajadzīgs slogs un darbību dublēšana. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu, ka atbilstība prasībām, kuras jāizpilda IRB pieejas izmantošanai, tiek novērtēta konsekventi visā Savienībā, kompetentajām iestādēm attiecīgajam novērtējumam ir jāpiemēro tādas pašas metodes. Līdz ar to ir jānosaka tādu metožu kopums, kuras izmanto visas kompetentās iestādes. Tomēr, ņemot vērā novērtēšanas modeļa iezīmes un modeļu dažādību un īpatnības, kompetentajām iestādēm arī būtu jāīsteno uzraudzības rīcības brīvība, piemērojot šīs metodes attiecībā uz konkrētajiem pētāmajiem modeļiem. Šajā regulā paredzētajā novērtēšanas metodikā būtu jāprecizē minimālie kritēriji kompetentajām iestādēm, lai pārbaudītu atbilstību IRB pieejas izmantošanas prasībām, un jānosaka pienākums kompetentajām iestādēm pārbaudīt visus pārējos atbilstīgos kritērijus, kuri nepieciešami attiecīgajam mērķim. Turklāt dažos gadījumos, kad kompetentā iestāde ir nesen veikusi novērtējumus līdzīgām reitingu sistēmām tajā pašā riska darījumu kategorijā, ir lietderīgi kompetentajai iestādei atļaut izmantot šādu novērtējumu rezultātus, nevis veikt tos atkārtoti, ja kompetentā iestāde, piemērojot savu novērtējuma brīvību, nekonstatē būtiskas izmaiņas. Tam būtu jānovērš sarežģītība, nevajadzīgs slogs un darbību dublēšana.

| (4) | Ja kompetentajām iestādēm jānovērtē iestādes atbilstība prasībām izmantot IRB pieeju citam mērķim, nevis sākotnējam atļaujas saņemšanas pieteikumam, kompetentajām iestādēm būtu jāpiemēro vienīgi tie noteikumi, kuri ir būtiski attiecīgajiem citiem mērķiem veiktā novērtējuma ietvaros, un katrā gadījumā kā sākuma punkts būtu jāizmanto iepriekšējo novērtējumu secinājumi. |
| --- | --- |

(4)

Ja kompetentajām iestādēm jānovērtē iestādes atbilstība prasībām izmantot IRB pieeju citam mērķim, nevis sākotnējam atļaujas saņemšanas pieteikumam, kompetentajām iestādēm būtu jāpiemēro vienīgi tie noteikumi, kuri ir būtiski attiecīgajiem citiem mērķiem veiktā novērtējuma ietvaros, un katrā gadījumā kā sākuma punkts būtu jāizmanto iepriekšējo novērtējumu secinājumi.

| (5) | Ja novērtējums attiecas uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem atļauju saņemšanas pieteikumiem, tiek piemēroti īstenošanas tehniskie standarti, kas minēti attiecīgā panta 8. punktā saistībā ar kopējo lēmumu pieņemšanas procesu. |
| --- | --- |

(5)

Ja novērtējums attiecas uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem atļauju saņemšanas pieteikumiem, tiek piemēroti īstenošanas tehniskie standarti, kas minēti attiecīgā panta 8. punktā saistībā ar kopējo lēmumu pieņemšanas procesu.

| (6) | Kompetentajām iestādēm ir jāpārbauda iestāžu atbilstība konkrētām regulatīvajām prasībām par IRB pieejas izmantošanu, kā arī jānovērtē iestādes īstenoto risinājumu, sistēmu un pieeju kopējā kvalitāte un jāpieprasa pastāvīgi uzlabojumi un pielāgojumi mainīgajiem apstākļiem, lai nodrošinātu nepārtrauktu atbilstību minētajām prasībām. Šāda novērtējuma veikšanai lielā mērā nepieciešams, lai kompetentās iestādes izmantotu savu rīcības brīvību. No vienas puses, noteikumiem par novērtēšanas metodiku būtu jāsniedz kompetentajām iestādēm iespēja izmantot savu rīcības brīvību, nepieciešamības gadījumā veicot citas pārbaudes papildus šajā regulā norādītajām pārbaudēm, un, no otras puses, tiem būtu jānodrošina uzraudzības prakšu saskaņošana un salīdzināmība dažādās jurisdikcijās. To pašu iemeslu dēļ kompetentajām iestādēm vajadzētu būt nepieciešamajai elastībai, lai izmantotu piemērotāko fakultatīvo metodi vai jebkuru citu metodi, kas nepieciešama konkrētu prasību pārbaudei, cita starpā ņemot vērā to riska darījumu veidu būtiskumu, uz kuriem attiecas katra reitingu sistēma, modeļu sarežģītību, situācijas īpatnības, iestādes īstenoto konkrēto risinājumu, iestādes sniegto pierādījumu kvalitāti un pašām kompetentajām iestādēm pieejamos resursus. Turklāt to pašu iemeslu dēļ kompetentajām iestādēm būtu jāspēj veikt papildu testus un pārbaudes, kas nepieciešamas gadījumā, ja pastāv šaubas par tādu prasību izpildi, kuras saistītas ar IRB pieeju, un tas jāīsteno saskaņā ar proporcionalitātes principu un ņemot vērā iestādes darbības un struktūras veidu, apjomu un sarežģītību. |
| --- | --- |

(6)

Kompetentajām iestādēm ir jāpārbauda iestāžu atbilstība konkrētām regulatīvajām prasībām par IRB pieejas izmantošanu, kā arī jānovērtē iestādes īstenoto risinājumu, sistēmu un pieeju kopējā kvalitāte un jāpieprasa pastāvīgi uzlabojumi un pielāgojumi mainīgajiem apstākļiem, lai nodrošinātu nepārtrauktu atbilstību minētajām prasībām. Šāda novērtējuma veikšanai lielā mērā nepieciešams, lai kompetentās iestādes izmantotu savu rīcības brīvību. No vienas puses, noteikumiem par novērtēšanas metodiku būtu jāsniedz kompetentajām iestādēm iespēja izmantot savu rīcības brīvību, nepieciešamības gadījumā veicot citas pārbaudes papildus šajā regulā norādītajām pārbaudēm, un, no otras puses, tiem būtu jānodrošina uzraudzības prakšu saskaņošana un salīdzināmība dažādās jurisdikcijās. To pašu iemeslu dēļ kompetentajām iestādēm vajadzētu būt nepieciešamajai elastībai, lai izmantotu piemērotāko fakultatīvo metodi vai jebkuru citu metodi, kas nepieciešama konkrētu prasību pārbaudei, cita starpā ņemot vērā to riska darījumu veidu būtiskumu, uz kuriem attiecas katra reitingu sistēma, modeļu sarežģītību, situācijas īpatnības, iestādes īstenoto konkrēto risinājumu, iestādes sniegto pierādījumu kvalitāti un pašām kompetentajām iestādēm pieejamos resursus. Turklāt to pašu iemeslu dēļ kompetentajām iestādēm būtu jāspēj veikt papildu testus un pārbaudes, kas nepieciešamas gadījumā, ja pastāv šaubas par tādu prasību izpildi, kuras saistītas ar IRB pieeju, un tas jāīsteno saskaņā ar proporcionalitātes principu un ņemot vērā iestādes darbības un struktūras veidu, apjomu un sarežģītību.

| (7) | Lai nodrošinātu konsekventu un vispusīgu vispārējās IRB pieejas novērtēšanu, turpmāku atļaujas pieprasījumu gadījumā, pamatojoties uz apstiprinātu iestādes secīgas īstenošanas plānu, kompetento iestāžu veiktajam novērtējumam būtu jābalstās vismaz uz noteikumiem par izmantošanas un pieredzes testu, iedalīšanu kategorijās vai portfeļos, reitingu sistēmām un riska kvantitatīvo noteikšanu, jo minētie novērtējuma aspekti ir saistīti ar katru IRB pieejas individuālo reitingu sistēmu. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu konsekventu un vispusīgu vispārējās IRB pieejas novērtēšanu, turpmāku atļaujas pieprasījumu gadījumā, pamatojoties uz apstiprinātu iestādes secīgas īstenošanas plānu, kompetento iestāžu veiktajam novērtējumam būtu jābalstās vismaz uz noteikumiem par izmantošanas un pieredzes testu, iedalīšanu kategorijās vai portfeļos, reitingu sistēmām un riska kvantitatīvo noteikšanu, jo minētie novērtējuma aspekti ir saistīti ar katru IRB pieejas individuālo reitingu sistēmu.

| (8) | Lai novērtētu IRB pieejas piemērošanas atbilstību, būtu jāpārbauda visas reitingu sistēmas un saistītie procesi gadījumā, ja iestāde ir deleģējusi trešai personai uzdevumus, darbības vai funkcijas saistībā ar reitingu sistēmu izveidošanu, īstenošanu un validēšanu vai ir ieguvusi reitingu sistēmu vai kopīgi savāktos datus no trešo pušu pārdevēja. Konkrēti, būtu jāpārbauda, vai iestādē ir īstenotas piemērotas kontroles un vai ir pieejama visa dokumentācija. Turklāt, tā kā iestādes vadības struktūra galu galā ir atbildīga par deleģētajiem procesiem un tādu reitingu sistēmu darbības kvalitāti, kuras iegūtas no trešo pušu pārdevēja, būtu jāpārbauda, vai iestāde pietiekami labi izprot deleģētos procesus un iegādātās reitingu sistēmas. Tādējādi kompetentajām iestādēm būtu jānovērtē visi deleģētie uzdevumi, darbības un funkcijas un no trešo pušu pārdevējiem iegūtās reitingu sistēmas līdzīgā veidā kā gadījumā, ja IRB pieeja ir pilnībā izstrādāta, izmantojot iestādes iekšējos procesus. |
| --- | --- |

(8)

Lai novērtētu IRB pieejas piemērošanas atbilstību, būtu jāpārbauda visas reitingu sistēmas un saistītie procesi gadījumā, ja iestāde ir deleģējusi trešai personai uzdevumus, darbības vai funkcijas saistībā ar reitingu sistēmu izveidošanu, īstenošanu un validēšanu vai ir ieguvusi reitingu sistēmu vai kopīgi savāktos datus no trešo pušu pārdevēja. Konkrēti, būtu jāpārbauda, vai iestādē ir īstenotas piemērotas kontroles un vai ir pieejama visa dokumentācija. Turklāt, tā kā iestādes vadības struktūra galu galā ir atbildīga par deleģētajiem procesiem un tādu reitingu sistēmu darbības kvalitāti, kuras iegūtas no trešo pušu pārdevēja, būtu jāpārbauda, vai iestāde pietiekami labi izprot deleģētos procesus un iegādātās reitingu sistēmas. Tādējādi kompetentajām iestādēm būtu jānovērtē visi deleģētie uzdevumi, darbības un funkcijas un no trešo pušu pārdevējiem iegūtās reitingu sistēmas līdzīgā veidā kā gadījumā, ja IRB pieeja ir pilnībā izstrādāta, izmantojot iestādes iekšējos procesus.

| (9) | Lai novērstu, ka iestādes ir ilgstoši veikušas IRB pieejas secīgu īstenošanu tikai daļēji, kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda tā dēvētā “ieviešanas plāna” īstenošanas termiņa atbilstība, minētā termiņa ievērošana un ieviešanas plāna izmaiņu nepieciešamība. Būtu jāpārbauda, lai visiem riska darījumiem, uz kuriem attiecas ieviešanas plāns, būtu noteikts un pieņemams maksimālais IRB pieejas īstenošanas termiņš. |
| --- | --- |

(9)

Lai novērstu, ka iestādes ir ilgstoši veikušas IRB pieejas secīgu īstenošanu tikai daļēji, kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda tā dēvētā “ieviešanas plāna” īstenošanas termiņa atbilstība, minētā termiņa ievērošana un ieviešanas plāna izmaiņu nepieciešamība. Būtu jāpārbauda, lai visiem riska darījumiem, uz kuriem attiecas ieviešanas plāns, būtu noteikts un pieņemams maksimālais IRB pieejas īstenošanas termiņš.

| (10) | Ir svarīgi novērtēt validēšanas struktūrvienības stabilitāti un līdz ar to neatkarību no kredītriska kontroles struktūrvienības, metožu un procedūru pilnīgumu, biežumu un piemērotību un ziņošanas procesa atbilstību, lai pārbaudītu, ka tiek veikts reitingu sistēmu objektīvs novērtējums un ka nav pietiekama stimula slēpt modeļa trūkumus un nepilnības. Pārbaudot, vai ir nodrošināts pienācīgs validēšanas struktūrvienības neatkarības līmenis, kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā iestādes lielums un sarežģītība. |
| --- | --- |

(10)

Ir svarīgi novērtēt validēšanas struktūrvienības stabilitāti un līdz ar to neatkarību no kredītriska kontroles struktūrvienības, metožu un procedūru pilnīgumu, biežumu un piemērotību un ziņošanas procesa atbilstību, lai pārbaudītu, ka tiek veikts reitingu sistēmu objektīvs novērtējums un ka nav pietiekama stimula slēpt modeļa trūkumus un nepilnības. Pārbaudot, vai ir nodrošināts pienācīgs validēšanas struktūrvienības neatkarības līmenis, kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā iestādes lielums un sarežģītība.

| (11) | Tā kā reitingu sistēmas ir IRB pieejas pamatā un to kvalitāte var ievērojami ietekmēt pašu kapitāla prasību līmeni, reitingu sistēmu darbības kvalitāte būtu regulāri jāpārskata. Ņemot vērā, ka riska parametru aplēses ir jāpārskata vismaz reizi gadā un ka kompetentajām iestādēm un iekšējās revīzijas struktūrvienībai būtu regulāri jānovērtē reitingu sistēmas un ņemot vērā, ka minētā uzdevuma veikšanai ir nepieciešami validēšanas struktūrvienības sniegtie dati, ir lietderīgi pārbaudīt, vai vismaz reizi gadā tiek veikta tādu reitingu sistēmu darbības kvalitātes validēšana, kuras attiecas uz būtiskiem portfeļiem, un visu citu reitingu sistēmu atpakaļejošas pārbaudes. |
| --- | --- |

(11)

Tā kā reitingu sistēmas ir IRB pieejas pamatā un to kvalitāte var ievērojami ietekmēt pašu kapitāla prasību līmeni, reitingu sistēmu darbības kvalitāte būtu regulāri jāpārskata. Ņemot vērā, ka riska parametru aplēses ir jāpārskata vismaz reizi gadā un ka kompetentajām iestādēm un iekšējās revīzijas struktūrvienībai būtu regulāri jānovērtē reitingu sistēmas un ņemot vērā, ka minētā uzdevuma veikšanai ir nepieciešami validēšanas struktūrvienības sniegtie dati, ir lietderīgi pārbaudīt, vai vismaz reizi gadā tiek veikta tādu reitingu sistēmu darbības kvalitātes validēšana, kuras attiecas uz būtiskiem portfeļiem, un visu citu reitingu sistēmu atpakaļejošas pārbaudes.

| (12) | Iekšējām revīzijām faktiski ir jāaptver visas IRB pieejas jomas. Tomēr būtu jāpārbauda, vai tiek efektīvi izmantoti iekšējās revīzijas resursi, pievēršot uzmanību visriskantākajām jomām. Zināma elastība ir svarīga, jo īpaši tādu iestāžu gadījumā, kuras izmanto vairākas reitingu sistēmas. Līdz ar to kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai tiek veiktas ikgadējās pārbaudes, lai noteiktu jomas, kurām nepieciešama rūpīgāka pārbaude gada laikā. |
| --- | --- |

(12)

Iekšējām revīzijām faktiski ir jāaptver visas IRB pieejas jomas. Tomēr būtu jāpārbauda, vai tiek efektīvi izmantoti iekšējās revīzijas resursi, pievēršot uzmanību visriskantākajām jomām. Zināma elastība ir svarīga, jo īpaši tādu iestāžu gadījumā, kuras izmanto vairākas reitingu sistēmas. Līdz ar to kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai tiek veiktas ikgadējās pārbaudes, lai noteiktu jomas, kurām nepieciešama rūpīgāka pārbaude gada laikā.

| (13) | Lai nodrošinātu minimālo saskaņotības līmeni attiecībā uz reitingu sistēmu izmantošanas jomu (tā dēvētais “izmantošanas tests”), kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai reitingu sistēmas ir iekļautas attiecīgajos iestādes procesos plašāku riska pārvaldības, kredītu apstiprināšanas un lēmumu pieņemšanas procesu, iekšējā kapitāla piešķiršanas un korporatīvās pārvaldības funkciju ietvaros. Tās ir pamatjomas, kurās iekšējie procesi paredz riska parametru izmantošanu, līdz ar to, ja attiecīgajās jomās izmantotie riska parametri atšķiras no riska parametriem, kas izmantoti pašu kapitāla prasību aprēķina vajadzībām, būtu jāpārbauda to pamatotība. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu minimālo saskaņotības līmeni attiecībā uz reitingu sistēmu izmantošanas jomu (tā dēvētais “izmantošanas tests”), kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai reitingu sistēmas ir iekļautas attiecīgajos iestādes procesos plašāku riska pārvaldības, kredītu apstiprināšanas un lēmumu pieņemšanas procesu, iekšējā kapitāla piešķiršanas un korporatīvās pārvaldības funkciju ietvaros. Tās ir pamatjomas, kurās iekšējie procesi paredz riska parametru izmantošanu, līdz ar to, ja attiecīgajās jomās izmantotie riska parametri atšķiras no riska parametriem, kas izmantoti pašu kapitāla prasību aprēķina vajadzībām, būtu jāpārbauda to pamatotība.

| (14) | Attiecībā uz pieredzes testa prasībām, novērtējot, vai reitingu sistēmas, kuras iestāde izmantoja pirms pieteikšanās IRB pieejas izmantošanai, “kopumā atbilda”IRB prasībām, kompetentajām iestādēm būtu jo īpaši jāpārbauda, ka vismaz pēdējo trīs gadu laikā pirms IRB pieejas izmantošanas reitingu sistēma ir izmantota iestādes iekšējā riska mērīšanas un pārvaldības procesos un ka ir veikta tās uzraudzība, iekšējā validēšana un iekšējā revīzija. Šāda precizēta novērtēšanas metodika ir nepieciešama, lai nodrošinātu minimālu saskaņotības līmeni. Kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai reitingu sistēmas ir bijušas īstenotas vismaz pamatjomās, lai nodrošinātu, ka iestāde faktiski ir izmantojusi reitingu sistēmas un ka gan darbinieki, gan vadība zina šos parametrus un labi izprot to nozīmi un nepilnības. Visbeidzot, uzraudzības, validēšanas un iekšējās revīzijas ietvaros pieredzes ieguves perioda laikā būtu jākonstatē, ka reitingu sistēmas atbilda IRB pieejas pamatprasībām un ka tās laika gaitā tika pakāpeniski uzlabotas. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz pieredzes testa prasībām, novērtējot, vai reitingu sistēmas, kuras iestāde izmantoja pirms pieteikšanās IRB pieejas izmantošanai, “kopumā atbilda”IRB prasībām, kompetentajām iestādēm būtu jo īpaši jāpārbauda, ka vismaz pēdējo trīs gadu laikā pirms IRB pieejas izmantošanas reitingu sistēma ir izmantota iestādes iekšējā riska mērīšanas un pārvaldības procesos un ka ir veikta tās uzraudzība, iekšējā validēšana un iekšējā revīzija. Šāda precizēta novērtēšanas metodika ir nepieciešama, lai nodrošinātu minimālu saskaņotības līmeni. Kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai reitingu sistēmas ir bijušas īstenotas vismaz pamatjomās, lai nodrošinātu, ka iestāde faktiski ir izmantojusi reitingu sistēmas un ka gan darbinieki, gan vadība zina šos parametrus un labi izprot to nozīmi un nepilnības. Visbeidzot, uzraudzības, validēšanas un iekšējās revīzijas ietvaros pieredzes ieguves perioda laikā būtu jākonstatē, ka reitingu sistēmas atbilda IRB pieejas pamatprasībām un ka tās laika gaitā tika pakāpeniski uzlabotas.

| (15) | Ar privātpersonām vai MVU nesaistītu riska darījumu gadījumā nepieciešams, ka riska darījumu iedalīšana kategorijās vai portfeļos ir neatkarīga, jo procesa ietvaros parasti ir vajadzīgs subjektīvs spriedums. Ja ir riska darījumi ar privātpersonām vai MVU, iedalīšanas process parasti ir pilnībā automātisks, pamatojoties uz objektīvu informāciju par parādnieku un tā darījumiem. Iedalīšanas procesa pareizību nodrošina pareiza reitingu sistēmas īstenošana iestādes IT sistēmās un procedūrās. Tomēr, ja ir atļautas atkāpes, reitingu piešķiršanas procesā ir jāizmanto subjektīvs spriedums. Līdz ar to, kā arī ņemot vērā, ka atkāpju izmantošanas gadījumos, tostarp gadījumos, kad notiek riska darījumi ar privātpersonām vai MVU, par riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu atbildīgās personas parasti tiecas piešķirt labākus reitingus, lai palielinātu pārdošanu un kredītu apjomu, būtu jāpārbauda, vai iedalīšanu ir apstiprinājusi persona vai komiteja, kas nav atkarīga no citām personām, kuras ir atbildīgas par riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu. |
| --- | --- |

(15)

Ar privātpersonām vai MVU nesaistītu riska darījumu gadījumā nepieciešams, ka riska darījumu iedalīšana kategorijās vai portfeļos ir neatkarīga, jo procesa ietvaros parasti ir vajadzīgs subjektīvs spriedums. Ja ir riska darījumi ar privātpersonām vai MVU, iedalīšanas process parasti ir pilnībā automātisks, pamatojoties uz objektīvu informāciju par parādnieku un tā darījumiem. Iedalīšanas procesa pareizību nodrošina pareiza reitingu sistēmas īstenošana iestādes IT sistēmās un procedūrās. Tomēr, ja ir atļautas atkāpes, reitingu piešķiršanas procesā ir jāizmanto subjektīvs spriedums. Līdz ar to, kā arī ņemot vērā, ka atkāpju izmantošanas gadījumos, tostarp gadījumos, kad notiek riska darījumi ar privātpersonām vai MVU, par riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu atbildīgās personas parasti tiecas piešķirt labākus reitingus, lai palielinātu pārdošanu un kredītu apjomu, būtu jāpārbauda, vai iedalīšanu ir apstiprinājusi persona vai komiteja, kas nav atkarīga no citām personām, kuras ir atbildīgas par riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu.

| (16) | Ja reitingi ir vecāki par 12 mēnešiem vai iedalīšanas pārbaude nav veikta laikus saskaņā ar iestādes politiku, kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai ir veiktas konservatīvas korekcijas attiecībā uz aktīvu riska svērtās vērtības aprēķinu. Tam ir vairāki iemesli. Ja reitings ir novecojis vai balstīts uz novecojušu informāciju, riska novērtējums var būt neprecīzs. Jo īpaši, ja parādnieka stāvoklis pēdējo 12 mēnešu laikā ir pasliktinājies, tas nav atspoguļots reitingā, un risks tiek novērtēts par zemu. Turklāt saskaņā ar vispārējo principu attiecībā uz riska parametru aplēsi gadījumos, ja riska parametru aplēse balstās uz nepietiekamiem datiem vai pieņēmumiem, būtu jāizmanto lielāka piesardzības rezerve. Tas pats princips būtu jāpiemēro attiecībā uz riska darījumu iedalīšanu kategorijās vai portfeļos, t. i., ja iedalīšanas procesā ir ņemta vērā nepietiekama informācija, riska pakāpju aprēķināšanā ir jāizmanto augstāks piesardzības līmenis. Augstāka piesardzības līmeņa izmantošanas metode riska pakāpju aprēķinā nebūtu jāprecizē, jo iestāde var koriģēt reitingu, riska parametru aplēsi vai tieši riska pakāpi. Korekcijai proporcionāli būtu jāatbilst tāda perioda ilgumam, kura laikā ir novecojis reitings vai tā pamatā esošā informācija. |
| --- | --- |

(16)

Ja reitingi ir vecāki par 12 mēnešiem vai iedalīšanas pārbaude nav veikta laikus saskaņā ar iestādes politiku, kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai ir veiktas konservatīvas korekcijas attiecībā uz aktīvu riska svērtās vērtības aprēķinu. Tam ir vairāki iemesli. Ja reitings ir novecojis vai balstīts uz novecojušu informāciju, riska novērtējums var būt neprecīzs. Jo īpaši, ja parādnieka stāvoklis pēdējo 12 mēnešu laikā ir pasliktinājies, tas nav atspoguļots reitingā, un risks tiek novērtēts par zemu. Turklāt saskaņā ar vispārējo principu attiecībā uz riska parametru aplēsi gadījumos, ja riska parametru aplēse balstās uz nepietiekamiem datiem vai pieņēmumiem, būtu jāizmanto lielāka piesardzības rezerve. Tas pats princips būtu jāpiemēro attiecībā uz riska darījumu iedalīšanu kategorijās vai portfeļos, t. i., ja iedalīšanas procesā ir ņemta vērā nepietiekama informācija, riska pakāpju aprēķināšanā ir jāizmanto augstāks piesardzības līmenis. Augstāka piesardzības līmeņa izmantošanas metode riska pakāpju aprēķinā nebūtu jāprecizē, jo iestāde var koriģēt reitingu, riska parametru aplēsi vai tieši riska pakāpi. Korekcijai proporcionāli būtu jāatbilst tāda perioda ilgumam, kura laikā ir novecojis reitings vai tā pamatā esošā informācija.

| (17) | Iestādēm ir jādokumentē konkrētās iekšēji lietotās saistību nepildīšanas un zaudējumu definīcijas un jānodrošina to atbilstība Regulā (ES) Nr. 575/2013 iekļautajām definīcijām. Novērtējot atbilstību, kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai iestādēm ir skaidra politika, kurā precizēts, kad parādniekam vai darījumam tiek klasificēta saistību nepildīšana. Šai politikai jāatbilst vispārīgajiem principiem par saistību nepildīšanas identificēšanu. EBI ir pieņēmusi Pamatnostādnes par saistību neizpildes definīcijas piemērošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu. Minētajai politikai arī būtu jābūt ietvertai iestāžu riska pārvaldības procesos un sistēmās, jo Regulā (ES) Nr. 575/2013 ir jo īpaši paredzēta prasība, ka iekšējiem reitingiem, t. i., ieskaitot iedalīšanu saistību nepildīšanas reitinga kategorijā, ir jābūt būtiskai nozīmei risku pārvaldības un citos iestādes iekšējos procesos, kuri arī būtu jāpārbauda kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(17)

Iestādēm ir jādokumentē konkrētās iekšēji lietotās saistību nepildīšanas un zaudējumu definīcijas un jānodrošina to atbilstība Regulā (ES) Nr. 575/2013 iekļautajām definīcijām. Novērtējot atbilstību, kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai iestādēm ir skaidra politika, kurā precizēts, kad parādniekam vai darījumam tiek klasificēta saistību nepildīšana. Šai politikai jāatbilst vispārīgajiem principiem par saistību nepildīšanas identificēšanu. EBI ir pieņēmusi Pamatnostādnes par saistību neizpildes definīcijas piemērošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu. Minētajai politikai arī būtu jābūt ietvertai iestāžu riska pārvaldības procesos un sistēmās, jo Regulā (ES) Nr. 575/2013 ir jo īpaši paredzēta prasība, ka iekšējiem reitingiem, t. i., ieskaitot iedalīšanu saistību nepildīšanas reitinga kategorijā, ir jābūt būtiskai nozīmei risku pārvaldības un citos iestādes iekšējos procesos, kuri arī būtu jāpārbauda kompetentajām iestādēm.

| (18) | Uz informāciju par parādnieku rezultātiem un riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības, un riska darījumiem, kuros nav saistību neizpildes, balstās iestādes iekšējie procesi attiecībā uz riska parametru kvantitatīvu noteikšanu un pašu kapitāla prasību aprēķināšanu. Tādēļ parādnieki, kuri nepilda saistības, uzticami un iedarbīgi jāidentificē, kā arī uzticami un iedarbīgi jāpārklasificē uz saistību izpildes statusu. Kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai piesardzīgas pārklasifikācijas process nodrošina, ka parādnieki netiek pārklasificēti uz saistību izpildes statusu, ja iestāde paredz, ka riska darījumam, visticamāk, īsā laikposmā atjaunosies saistību neizpilde. |
| --- | --- |

(18)

Uz informāciju par parādnieku rezultātiem un riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības, un riska darījumiem, kuros nav saistību neizpildes, balstās iestādes iekšējie procesi attiecībā uz riska parametru kvantitatīvu noteikšanu un pašu kapitāla prasību aprēķināšanu. Tādēļ parādnieki, kuri nepilda saistības, uzticami un iedarbīgi jāidentificē, kā arī uzticami un iedarbīgi jāpārklasificē uz saistību izpildes statusu. Kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai piesardzīgas pārklasifikācijas process nodrošina, ka parādnieki netiek pārklasificēti uz saistību izpildes statusu, ja iestāde paredz, ka riska darījumam, visticamāk, īsā laikposmā atjaunosies saistību neizpilde.

| (19) | Lai nodrošinātu kompetentajām iestādēm konsekventu un precīzu pārskatu par iestādes izmantotajām reitingu sistēmām, kā arī reitingu sistēmu uzlabošanu laika gaitā, kompetentajām iestādēm ir jānovērtē, cik pilnīgs ir iestādes izmantoto reitingu sistēmu pašreizējo un vēsturisko versiju reģistrs (“reitingu sistēmu reģistrs”). Ņemot vērā, ka pieredzes testa prasības attiecas uz iepriekšējiem trīs gadiem kopš iekšējā modeļa apstiprināšanas pieteikuma izskatīšanas brīža un ka kompetentajām iestādēm ir regulāri un vismaz reizi trīs gados jāveic iekšējā modeļa vispārēja pārskatīšana, kompetentajām iestādēm ir lietderīgi pārbaudīt, vai šāds reitingu sistēmu reģistrs aptver vismaz iekšējo modeļu versijas, ko iestāde izmantojusi iepriekšējo trīs gadu laikā. |
| --- | --- |

(19)

Lai nodrošinātu kompetentajām iestādēm konsekventu un precīzu pārskatu par iestādes izmantotajām reitingu sistēmām, kā arī reitingu sistēmu uzlabošanu laika gaitā, kompetentajām iestādēm ir jānovērtē, cik pilnīgs ir iestādes izmantoto reitingu sistēmu pašreizējo un vēsturisko versiju reģistrs (“reitingu sistēmu reģistrs”). Ņemot vērā, ka pieredzes testa prasības attiecas uz iepriekšējiem trīs gadiem kopš iekšējā modeļa apstiprināšanas pieteikuma izskatīšanas brīža un ka kompetentajām iestādēm ir regulāri un vismaz reizi trīs gados jāveic iekšējā modeļa vispārēja pārskatīšana, kompetentajām iestādēm ir lietderīgi pārbaudīt, vai šāds reitingu sistēmu reģistrs aptver vismaz iekšējo modeļu versijas, ko iestāde izmantojusi iepriekšējo trīs gadu laikā.

| (20) | Subjektīvais spriedums tiek izmantots dažādos reitingu sistēmu izstrādes un izmantošanas posmos. Subjektīvā sprieduma saprātīga izmantošana var uzlabot modeļa kvalitāti un tā prognožu precizitāti. Tomēr subjektīvā sprieduma izmantošana būtu jākontrolē, jo tā rezultātā tiek mainītas aplēses, subjektīvi balstoties uz iepriekšējo pieredzi. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai subjektīvā sprieduma izmantošana ir pamatota, ņemot vērā tā pozitīvo ieguldījumu prognožu precizitātē. Līdz ar to daudzas atkāpes no modeļa rezultātiem var norādīt, ka reitingu sistēmā nav iekļauta kāda nozīmīga informācija. Tādējādi kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai iestādes regulāri analizē atkāpju skaitu un to pamatojumu un vai konstatētās modeļa nepilnības tiek pienācīgi novērstas modeļa pārbaudes ietvaros. |
| --- | --- |

(20)

Subjektīvais spriedums tiek izmantots dažādos reitingu sistēmu izstrādes un izmantošanas posmos. Subjektīvā sprieduma saprātīga izmantošana var uzlabot modeļa kvalitāti un tā prognožu precizitāti. Tomēr subjektīvā sprieduma izmantošana būtu jākontrolē, jo tā rezultātā tiek mainītas aplēses, subjektīvi balstoties uz iepriekšējo pieredzi. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai subjektīvā sprieduma izmantošana ir pamatota, ņemot vērā tā pozitīvo ieguldījumu prognožu precizitātē. Līdz ar to daudzas atkāpes no modeļa rezultātiem var norādīt, ka reitingu sistēmā nav iekļauta kāda nozīmīga informācija. Tādējādi kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai iestādes regulāri analizē atkāpju skaitu un to pamatojumu un vai konstatētās modeļa nepilnības tiek pienācīgi novērstas modeļa pārbaudes ietvaros.

| (21) | Visos gadījumos kompetentajām iestādēm būtu jānovērtē, vai iestāde ir izmantojusi pietiekamu piesardzības rezervi riska parametru aplēsēs. Šajā piesardzības rezervē būtu jāņem vērā jebkādi konstatētie risku kvantitatīvajai noteikšanai izmantoto datu vai metožu trūkumi un lielāka nenoteiktība, ko var izraisīt, piemēram, izmaiņas aizdevumu vai atgūšanas politikā. Ja iestāde vairs neatbilst IRB pieejas prasībām, kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai tā ievēro prasību, ka reitingu sistēmas tiek laikus labotas. Piesardzības rezerves izmantošanai nebūtu jāaizstāj modeļu labošana un to pilnīgas atbilstības nodrošināšana Regulas (ES) Nr. 575/2013 prasībām. |
| --- | --- |

(21)

Visos gadījumos kompetentajām iestādēm būtu jānovērtē, vai iestāde ir izmantojusi pietiekamu piesardzības rezervi riska parametru aplēsēs. Šajā piesardzības rezervē būtu jāņem vērā jebkādi konstatētie risku kvantitatīvajai noteikšanai izmantoto datu vai metožu trūkumi un lielāka nenoteiktība, ko var izraisīt, piemēram, izmaiņas aizdevumu vai atgūšanas politikā. Ja iestāde vairs neatbilst IRB pieejas prasībām, kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai tā ievēro prasību, ka reitingu sistēmas tiek laikus labotas. Piesardzības rezerves izmantošanai nebūtu jāaizstāj modeļu labošana un to pilnīgas atbilstības nodrošināšana Regulas (ES) Nr. 575/2013 prasībām.

| (22) | Attiecībā uz riska kvantitatīvu noteikšanu ir ieteicams, lai PD aplēses laika gaitā būtu salīdzinoši stabilas nolūkā izvairīties no pārmērīga pašu kapitāla prasību cikliskuma. Kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai PD aplēses ir balstītas uz gada saistību neizpildes rādītāju ilgtermiņa vidējo rādītāju. Turklāt, tā kā pašu kapitālam būtu jāpalīdz iestādēm turpināt darbību spriedzes laikā, riska aplēsēs būtu jāņem vērā iespējamā ekonomisko apstākļu pasliktināšanās pat uzplaukuma laikā. Visbeidzot, ja pastāv lielāka nenoteiktība, ko izraisa nepietiekami dati, kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai ir izmantota papildu piesardzības rezerve. Ja pieejamās laikrindas garums neietver saistību neizpildes rādītāju paredzamo mainīgumu, būtu jāizmanto attiecīga metodika, lai ņemtu vērā trūkstošos datus. |
| --- | --- |

(22)

Attiecībā uz riska kvantitatīvu noteikšanu ir ieteicams, lai PD aplēses laika gaitā būtu salīdzinoši stabilas nolūkā izvairīties no pārmērīga pašu kapitāla prasību cikliskuma. Kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai PD aplēses ir balstītas uz gada saistību neizpildes rādītāju ilgtermiņa vidējo rādītāju. Turklāt, tā kā pašu kapitālam būtu jāpalīdz iestādēm turpināt darbību spriedzes laikā, riska aplēsēs būtu jāņem vērā iespējamā ekonomisko apstākļu pasliktināšanās pat uzplaukuma laikā. Visbeidzot, ja pastāv lielāka nenoteiktība, ko izraisa nepietiekami dati, kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai ir izmantota papildu piesardzības rezerve. Ja pieejamās laikrindas garums neietver saistību neizpildes rādītāju paredzamo mainīgumu, būtu jāizmanto attiecīga metodika, lai ņemtu vērā trūkstošos datus.

| (23) | LGD aplēses balstās uz vidējiem realizētajiem LGD, kas svērti ar saistību nepildīšanas skaitu. Ja riska darījumu vērtība ir būtisks risku raksturojošs rādītājs, tas būtu jāizvērtē ar citiem iespējamajiem risku raksturojošajiem rādītājiem LGD nodalīšanai vai riska diferencēšanai, lai nodrošinātu, ka parametrs tiek aprēķināts viendabīgiem portfeļiem vai darījumu kategorijām. Kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai šī pieeja ir atbilstoši izmantota, jo tā nodrošina atbilstību PD parametra aprēķinam un pamatotu riska pakāpes formulas izmantošanu. Regulā (ES) Nr. 575/2013 ir nošķirta metode LGD aplēšanai atsevišķiem riska darījumiem riska darījumu riska svērto vērtību aprēķināšanai un LGD aplēšu vidējā vērtība, kas aprēķināta portfeļa līmenī. Atšķirībā no atsevišķas LGD aplēses LGD minimālā robežvērtība ar nekustamo īpašumu nodrošinātiem riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU, ko piemēro vispārējā portfeļa līmenī, tiek definēta kā riska darījumu svērtie vidējie LGD. Lai nodrošinātu pienācīgu riska parametru līmeni riska darījumiem, kuri nodrošināti ar nekustamo īpašumu, kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai LGD minimālās robežvērtības ir piemērotas pareizi. |
| --- | --- |

(23)

LGD aplēses balstās uz vidējiem realizētajiem LGD, kas svērti ar saistību nepildīšanas skaitu. Ja riska darījumu vērtība ir būtisks risku raksturojošs rādītājs, tas būtu jāizvērtē ar citiem iespējamajiem risku raksturojošajiem rādītājiem LGD nodalīšanai vai riska diferencēšanai, lai nodrošinātu, ka parametrs tiek aprēķināts viendabīgiem portfeļiem vai darījumu kategorijām. Kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai šī pieeja ir atbilstoši izmantota, jo tā nodrošina atbilstību PD parametra aprēķinam un pamatotu riska pakāpes formulas izmantošanu. Regulā (ES) Nr. 575/2013 ir nošķirta metode LGD aplēšanai atsevišķiem riska darījumiem riska darījumu riska svērto vērtību aprēķināšanai un LGD aplēšu vidējā vērtība, kas aprēķināta portfeļa līmenī. Atšķirībā no atsevišķas LGD aplēses LGD minimālā robežvērtība ar nekustamo īpašumu nodrošinātiem riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU, ko piemēro vispārējā portfeļa līmenī, tiek definēta kā riska darījumu svērtie vidējie LGD. Lai nodrošinātu pienācīgu riska parametru līmeni riska darījumiem, kuri nodrošināti ar nekustamo īpašumu, kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai LGD minimālās robežvērtības ir piemērotas pareizi.

| (24) | Riska darījumi, kuros netiek pildītas saistības un kuri pēc saistību izpildes statusa atjaunošanas īsā laikposmā tiek pārklasificēti par darījumiem, kuros netiek pildītas saistības, ir jāuzskata par tādiem, kuros netiek pildītas saistības, kopš saistību neizpildes rašanās, jo pagaidu pārklasifikācija uz saistību izpildes statusu, visticamāk, tikusi veikta, pamatojoties uz nepilnīgu informāciju par parādnieka faktisko situāciju. Līdz ar to vairāku saistību neizpildes gadījumu uzskatīšana par vienu saistību neizpildes gadījumu labāk atspoguļo faktisko saistību neizpildes pieredzi. Tādējādi kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai, aplēšot riska parametrus, vairāki tā paša parādnieka saistību neizpildes gadījumi īsā laikposmā tiek uzskatīti par vienu saistību neizpildes gadījumu. Turklāt tā paša parādnieka vairāku saistību neizpildes gadījumu uzskatīšana par atsevišķiem saistību neizpildes gadījumiem var izraisīt būtiskas kļūdas riska parametru aplēsēs, jo augstāki saistību neizpildes rādītāji palielinātu PD aplēses. No otras puses, LGD tiktu novērtēti par zemu, jo pirmie parādnieka saistību neizpildes gadījumi tiktu uzskatīti par novērstiem, neradot zaudējumus, lai gan iestāde bija cietusi zaudējumus. Turklāt, ņemot vērā saikni starp PD un LGD aplēsēm un lai nodrošinātu paredzamo zaudējumu reālistisku aplēsi, vajadzētu būt konsekventai pieejai attiecībā uz vairākiem saistību neizpildes gadījumiem PD un LGD aplēšu mērķiem. |
| --- | --- |

(24)

Riska darījumi, kuros netiek pildītas saistības un kuri pēc saistību izpildes statusa atjaunošanas īsā laikposmā tiek pārklasificēti par darījumiem, kuros netiek pildītas saistības, ir jāuzskata par tādiem, kuros netiek pildītas saistības, kopš saistību neizpildes rašanās, jo pagaidu pārklasifikācija uz saistību izpildes statusu, visticamāk, tikusi veikta, pamatojoties uz nepilnīgu informāciju par parādnieka faktisko situāciju. Līdz ar to vairāku saistību neizpildes gadījumu uzskatīšana par vienu saistību neizpildes gadījumu labāk atspoguļo faktisko saistību neizpildes pieredzi. Tādējādi kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai, aplēšot riska parametrus, vairāki tā paša parādnieka saistību neizpildes gadījumi īsā laikposmā tiek uzskatīti par vienu saistību neizpildes gadījumu. Turklāt tā paša parādnieka vairāku saistību neizpildes gadījumu uzskatīšana par atsevišķiem saistību neizpildes gadījumiem var izraisīt būtiskas kļūdas riska parametru aplēsēs, jo augstāki saistību neizpildes rādītāji palielinātu PD aplēses. No otras puses, LGD tiktu novērtēti par zemu, jo pirmie parādnieka saistību neizpildes gadījumi tiktu uzskatīti par novērstiem, neradot zaudējumus, lai gan iestāde bija cietusi zaudējumus. Turklāt, ņemot vērā saikni starp PD un LGD aplēsēm un lai nodrošinātu paredzamo zaudējumu reālistisku aplēsi, vajadzētu būt konsekventai pieejai attiecībā uz vairākiem saistību neizpildes gadījumiem PD un LGD aplēšu mērķiem.

| (25) | Iestādei pieejamās informācijas apjoms attiecībā uz riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības, ievērojami atšķiras no informācijas par ienākumus nesošiem riska darījumiem. Konkrētāk, attiecībā uz riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības, ir pieejami divi papildu risku raksturojošie rādītāji, proti, saistību neizpildes ilgums un realizētā parādu atgūšana. Tādējādi LGD aplēšana, kas veikta pirms saistību neizpildes, nav pietiekama, jo riska aplēsēm būtu jāņem vērā visi būtiskie risku raksturojošie rādītāji. Turklāt riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības, jau ir zināms, kādi bija ekonomiskie apstākļi saistību nepildīšanas brīdī. LGD riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības, būtu arī jāatspoguļo šādu divu rādītāju summa: paredzamie zaudējumi konkrētajos ekonomiskajos apstākļos un iespējamie neparedzētie zaudējumi, kuri var rasties atgūšanas laikposmā. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai LGD riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības (“saistību neizpildes LGD”), tiek aplēsti tieši vai kā paredzamo zaudējumu maksimāli precīzākās aplēses (“ELBE
  ”) un tāda pieauguma summa, kas ietver neparedzētos zaudējumus, kuri var rasties atgūšanas laikposmā. Neatkarīgi no izmantotās pieejas saistību neizpildes LGD aplēsē būtu jāņem vērā informācija par saistību neizpildes ilgumu un realizēto parādu atgūšanu līdz aplēšanas brīdim un būtu jāizvērtē iespējamās nelabvēlīgās ekonomisko apstākļu izmaiņas paredzamajā atgūšanas procesa laikā. |
| --- | --- |

(25)

Iestādei pieejamās informācijas apjoms attiecībā uz riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības, ievērojami atšķiras no informācijas par ienākumus nesošiem riska darījumiem. Konkrētāk, attiecībā uz riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības, ir pieejami divi papildu risku raksturojošie rādītāji, proti, saistību neizpildes ilgums un realizētā parādu atgūšana. Tādējādi LGD aplēšana, kas veikta pirms saistību neizpildes, nav pietiekama, jo riska aplēsēm būtu jāņem vērā visi būtiskie risku raksturojošie rādītāji. Turklāt riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības, jau ir zināms, kādi bija ekonomiskie apstākļi saistību nepildīšanas brīdī. LGD riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības, būtu arī jāatspoguļo šādu divu rādītāju summa: paredzamie zaudējumi konkrētajos ekonomiskajos apstākļos un iespējamie neparedzētie zaudējumi, kuri var rasties atgūšanas laikposmā. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai LGD riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības (“saistību neizpildes LGD”), tiek aplēsti tieši vai kā paredzamo zaudējumu maksimāli precīzākās aplēses (“ELBE
  ”) un tāda pieauguma summa, kas ietver neparedzētos zaudējumus, kuri var rasties atgūšanas laikposmā. Neatkarīgi no izmantotās pieejas saistību neizpildes LGD aplēsē būtu jāņem vērā informācija par saistību neizpildes ilgumu un realizēto parādu atgūšanu līdz aplēšanas brīdim un būtu jāizvērtē iespējamās nelabvēlīgās ekonomisko apstākļu izmaiņas paredzamajā atgūšanas procesa laikā.

| (26) | Ja iestādes izmanto pašu veiktās LGD aplēses, iekšējām prasībām nodrošinājuma pārvaldībai būtu vispārīgi jāatbilst prasībām Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas II sadaļas 4. nodaļas 3. iedaļā. Kompetentajām iestādēm būtu jāpievērš uzmanība nodrošinājuma novērtēšanas un juridiskās noteiktības prasībām, jo ir svarīgi nodrošināt regulāru un ticamu nodrošinājuma vērtēšanu un to, lai novērtēšana atspoguļotu faktisko tirgus vērtību pašreizējos tirgus apstākļos. Pārvērtēšanas biežums un raksturs būtu jāpielāgo nodrošinājuma veidam, jo novecojuša vai neprecīza novērtējuma rezultātā var tikt pārāk zemu novērtēts ar kredītriska darījumu saistītais risks. Ļoti svarīgi ir garantēt, lai nodrošinājums būtu tiesisks un izpildāms visās attiecīgajās jurisdikcijās. Pretējā gadījumā riska darījums būtu uzskatāms par nenodrošinātu. Atzīstot šādu nodrošinājumu riska kvantitatīvās noteikšanas ietvaros, risks var tikt novērtēts pārāk zemu. |
| --- | --- |

(26)

Ja iestādes izmanto pašu veiktās LGD aplēses, iekšējām prasībām nodrošinājuma pārvaldībai būtu vispārīgi jāatbilst prasībām Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas II sadaļas 4. nodaļas 3. iedaļā. Kompetentajām iestādēm būtu jāpievērš uzmanība nodrošinājuma novērtēšanas un juridiskās noteiktības prasībām, jo ir svarīgi nodrošināt regulāru un ticamu nodrošinājuma vērtēšanu un to, lai novērtēšana atspoguļotu faktisko tirgus vērtību pašreizējos tirgus apstākļos. Pārvērtēšanas biežums un raksturs būtu jāpielāgo nodrošinājuma veidam, jo novecojuša vai neprecīza novērtējuma rezultātā var tikt pārāk zemu novērtēts ar kredītriska darījumu saistītais risks. Ļoti svarīgi ir garantēt, lai nodrošinājums būtu tiesisks un izpildāms visās attiecīgajās jurisdikcijās. Pretējā gadījumā riska darījums būtu uzskatāms par nenodrošinātu. Atzīstot šādu nodrošinājumu riska kvantitatīvās noteikšanas ietvaros, risks var tikt novērtēts pārāk zemu.

| (27) | Kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai attīstītās IRB pieejas vajadzībām, t. i., ja tiek izmantotas pašu veiktās LGD aplēses, garantijas devēji tiek uzskatīti par atbilstošiem, ja tie tiek novērtēti, izmantojot saskaņā ar IRB pieeju apstiprinātu reitingu sistēmu; citi garantijas devēji arī var tikt uzskatīti par atbilstošiem, ja vien tie tiek klasificēti kā iestāde, centrālā valdība vai centrālā banka, vai komercsabiedrība, kurai ir ĀKNI kredītnovērtējums, un garantija atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas II sadaļas 4. nodaļas 3. iedaļā paredzētajām prasībām, kuras attiecas arī uz standartizēto pieeju. |
| --- | --- |

(27)

Kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai attīstītās IRB pieejas vajadzībām, t. i., ja tiek izmantotas pašu veiktās LGD aplēses, garantijas devēji tiek uzskatīti par atbilstošiem, ja tie tiek novērtēti, izmantojot saskaņā ar IRB pieeju apstiprinātu reitingu sistēmu; citi garantijas devēji arī var tikt uzskatīti par atbilstošiem, ja vien tie tiek klasificēti kā iestāde, centrālā valdība vai centrālā banka, vai komercsabiedrība, kurai ir ĀKNI kredītnovērtējums, un garantija atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas II sadaļas 4. nodaļas 3. iedaļā paredzētajām prasībām, kuras attiecas arī uz standartizēto pieeju.

| (28) | Novērtējot riska darījumu iedalīšanu riska darījumu kategorijās, būtu jānosaka konkrētas prasības pārbaudēm, ko īsteno kompetentās iestādes, attiecībā uz riska darījumu iedalīšanu ar privātpersonām vai MVU veiktu riska darījumu kategorijā, jo uz tiem attiecas preferenciāls režīms saistībā ar riska darījumu riska svērto vērtību aprēķināšanu. Dažas riska darījumu kategorijas definē, balstoties uz darījumus raksturojošiem rādītājiem, savukārt citas – uz parādnieka veidu, līdz ar to var būt riska darījumi, kuri atbilst vairāk nekā vienas riska darījumu kategorijas kritērijiem. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai iestāde izmanto pareizu klasifikācijas secību, lai nodrošinātu riska darījumu konsekventu un nepārprotamu iedalīšanu riska darījumu kategorijās. |
| --- | --- |

(28)

Novērtējot riska darījumu iedalīšanu riska darījumu kategorijās, būtu jānosaka konkrētas prasības pārbaudēm, ko īsteno kompetentās iestādes, attiecībā uz riska darījumu iedalīšanu ar privātpersonām vai MVU veiktu riska darījumu kategorijā, jo uz tiem attiecas preferenciāls režīms saistībā ar riska darījumu riska svērto vērtību aprēķināšanu. Dažas riska darījumu kategorijas definē, balstoties uz darījumus raksturojošiem rādītājiem, savukārt citas – uz parādnieka veidu, līdz ar to var būt riska darījumi, kuri atbilst vairāk nekā vienas riska darījumu kategorijas kritērijiem. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai iestāde izmanto pareizu klasifikācijas secību, lai nodrošinātu riska darījumu konsekventu un nepārprotamu iedalīšanu riska darījumu kategorijās.

| (29) | Kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai spriedzes testu rezultāti tiek ņemti vērā riska un kapitāla pārvaldības procesos, jo spriedzes testu rezultātu integrācija lēmumu pieņemšanas procesos nodrošina to, ka scenāriji un to ietekme uz pašu kapitāla prasībām tiek izstrādāti un īstenoti jēgpilnā veidā un ka iestādes pārvaldībā tiek ņemti vērā uz nākotni vērsti pašu kapitāla prasību aspekti. |
| --- | --- |

(29)

Kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai spriedzes testu rezultāti tiek ņemti vērā riska un kapitāla pārvaldības procesos, jo spriedzes testu rezultātu integrācija lēmumu pieņemšanas procesos nodrošina to, ka scenāriji un to ietekme uz pašu kapitāla prasībām tiek izstrādāti un īstenoti jēgpilnā veidā un ka iestādes pārvaldībā tiek ņemti vērā uz nākotni vērsti pašu kapitāla prasību aspekti.

| (30) | Iestādēm, kuras izmanto pašu veiktās LGD un pašu korekcijas pakāpju aplēses, būtu jāaprēķina riska darījumu efektīvais termiņš saskaņā ar IRB pieeju, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības. Atjaunojamu riska darījumu gadījumā iestāde ir pakļauta riskam ilgāk par pašreizējā aizņēmuma atmaksas datumu, jo aizņēmējs var atkārtoti aizņemties papildu summu. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai atjaunojamo riska darījumu efektīvā termiņa aprēķins balstās uz darījuma beigu datumu. |
| --- | --- |

(30)

Iestādēm, kuras izmanto pašu veiktās LGD un pašu korekcijas pakāpju aplēses, būtu jāaprēķina riska darījumu efektīvais termiņš saskaņā ar IRB pieeju, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības. Atjaunojamu riska darījumu gadījumā iestāde ir pakļauta riskam ilgāk par pašreizējā aizņēmuma atmaksas datumu, jo aizņēmējs var atkārtoti aizņemties papildu summu. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai atjaunojamo riska darījumu efektīvā termiņa aprēķins balstās uz darījuma beigu datumu.

| (31) | Starpības aprēķins starp paredzamo zaudējumu apmēru, no vienas puses, un kredītriska korekcijām, papildu vērtības korekcijām un citiem pašu kapitāla samazinājumiem, no otras puses, (“IRB deficīts”) jāveic kopējā līmenī atsevišķi tādu riska darījumu portfelim, kuros netiek pildītas saistības, un tādu darījumu portfelim, kuros nav saistību neizpildes. Ir nepieciešams nodalīt riska darījumus, kuros netiek pildītas saistības, un riska darījumus, kuros nav saistību neizpildes, lai nodrošinātu, ka negatīvās summas, kuras izriet no aprēķina, kas veikts tādu darījumu portfelim, kuros netiek pildītas saistības, netiek izmantotas, lai samazinātu pozitīvās summas, kuras izriet no aprēķina, kas veikts tādu darījumu portfelim, kuros nav saistību neizpildes. Izņemot minēto, kopējais aprēķins atbilst vispārējam pašu kapitāla jēdzienam, saskaņā ar kuru pašu kapitālam būtu jābūt pilnībā pieejamam, lai segtu neparedzētus zaudējumus iestādes maksātnespējas gadījumā. Tā kā kredītriska korekciju, papildu vērtības korekciju un citu pašu kapitāla samazinājumu summas, kas iekļautas IRB deficīta aprēķinā, jau ir atņemtas no pašu kapitāla, lai segtu paredzamos zaudējumus (“EL”), to pārsniegums pār kopējo EL vērtību ir pilnībā pieejams, lai segtu zaudējumus, kas noteikti visos riska darījumos, kuros netiek pildītas saistības. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai pašu kapitāla korekcijas, kuras balstās uz IRB deficītu, ir pareizi aprēķinātas un piemērotas. |
| --- | --- |

(31)

Starpības aprēķins starp paredzamo zaudējumu apmēru, no vienas puses, un kredītriska korekcijām, papildu vērtības korekcijām un citiem pašu kapitāla samazinājumiem, no otras puses, (“IRB deficīts”) jāveic kopējā līmenī atsevišķi tādu riska darījumu portfelim, kuros netiek pildītas saistības, un tādu darījumu portfelim, kuros nav saistību neizpildes. Ir nepieciešams nodalīt riska darījumus, kuros netiek pildītas saistības, un riska darījumus, kuros nav saistību neizpildes, lai nodrošinātu, ka negatīvās summas, kuras izriet no aprēķina, kas veikts tādu darījumu portfelim, kuros netiek pildītas saistības, netiek izmantotas, lai samazinātu pozitīvās summas, kuras izriet no aprēķina, kas veikts tādu darījumu portfelim, kuros nav saistību neizpildes. Izņemot minēto, kopējais aprēķins atbilst vispārējam pašu kapitāla jēdzienam, saskaņā ar kuru pašu kapitālam būtu jābūt pilnībā pieejamam, lai segtu neparedzētus zaudējumus iestādes maksātnespējas gadījumā. Tā kā kredītriska korekciju, papildu vērtības korekciju un citu pašu kapitāla samazinājumu summas, kas iekļautas IRB deficīta aprēķinā, jau ir atņemtas no pašu kapitāla, lai segtu paredzamos zaudējumus (“EL”), to pārsniegums pār kopējo EL vērtību ir pilnībā pieejams, lai segtu zaudējumus, kas noteikti visos riska darījumos, kuros netiek pildītas saistības. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai pašu kapitāla korekcijas, kuras balstās uz IRB deficītu, ir pareizi aprēķinātas un piemērotas.

| (32) | Neuzticami, neprecīzi, nepilnīgi vai novecojuši dati var izraisīt kļūdas riska novērtēšanā un pašu kapitāla prasību aprēķināšanā. Turklāt, ja šādi dati tiek izmantoti iestādes riska pārvaldības procesos, var tikt pieņemti nepareizi kredītlēmumi un pārvaldības lēmumi. Lai nodrošinātu datu uzticamību un augstu kvalitāti, infrastruktūrai un procedūrām saistībā ar datu vākšanu un glabāšanu vajadzētu būt rūpīgi dokumentētām, un tajās būtu jāietver pilnīgs datu raksturojums un avotu apraksts, lai nodrošinātu to atbilstīgu izmantošanu iekšējos procesos un pašu kapitāla prasību aprēķināšanas procesos. Tādējādi kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda tādu datu kvalitāte un dokumentācija, kuri izmantoti riska parametru aplēšanas procesā, riska darījumu iedalīšanā riska darījumu kategorijās vai portfeļos un pašu kapitāla prasību aprēķināšanā. |
| --- | --- |

(32)

Neuzticami, neprecīzi, nepilnīgi vai novecojuši dati var izraisīt kļūdas riska novērtēšanā un pašu kapitāla prasību aprēķināšanā. Turklāt, ja šādi dati tiek izmantoti iestādes riska pārvaldības procesos, var tikt pieņemti nepareizi kredītlēmumi un pārvaldības lēmumi. Lai nodrošinātu datu uzticamību un augstu kvalitāti, infrastruktūrai un procedūrām saistībā ar datu vākšanu un glabāšanu vajadzētu būt rūpīgi dokumentētām, un tajās būtu jāietver pilnīgs datu raksturojums un avotu apraksts, lai nodrošinātu to atbilstīgu izmantošanu iekšējos procesos un pašu kapitāla prasību aprēķināšanas procesos. Tādējādi kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda tādu datu kvalitāte un dokumentācija, kuri izmantoti riska parametru aplēšanas procesā, riska darījumu iedalīšanā riska darījumu kategorijās vai portfeļos un pašu kapitāla prasību aprēķināšanā.

| (33) | Datu kvalitāte, riska novērtēšanas precizitāte un pašu kapitāla prasību aprēķināšanas pareizība ir ļoti atkarīga no tādu IT sistēmu uzticamības, kuras izmanto IRB pieejas mērķiem. Turklāt riska pārvaldības procesu un pašu kapitāla prasību aprēķināšanas nepārtrauktību un atbilstību var nodrošināt vienīgi tad, ja attiecīgajiem mērķiem izmantotās IT sistēmas ir nekaitīgas, drošas un uzticamas un IT infrastruktūra ir pietiekami stabila. Tādēļ kompetentajām iestādēm arī jāpārbauda iestādes IT sistēmu uzticamība un IT infrastruktūras stabilitāte. |
| --- | --- |

(33)

Datu kvalitāte, riska novērtēšanas precizitāte un pašu kapitāla prasību aprēķināšanas pareizība ir ļoti atkarīga no tādu IT sistēmu uzticamības, kuras izmanto IRB pieejas mērķiem. Turklāt riska pārvaldības procesu un pašu kapitāla prasību aprēķināšanas nepārtrauktību un atbilstību var nodrošināt vienīgi tad, ja attiecīgajiem mērķiem izmantotās IT sistēmas ir nekaitīgas, drošas un uzticamas un IT infrastruktūra ir pietiekami stabila. Tādēļ kompetentajām iestādēm arī jāpārbauda iestādes IT sistēmu uzticamība un IT infrastruktūras stabilitāte.

| (34) | Kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, ka, ciktāl iespējams, gan kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējo modeļu izstrādei, gan validēšanai tiek izmantoti tādi novērojumi attiecībā uz ieņēmumiem no kapitāla vērtspapīru riska darījumiem, kuri nepārklājas. Novērojumi, kas nepārklājas, nodrošina prognožu augstāku kvalitāti, ja visiem novērojumiem tiek piešķirts vienāds svars un novērojumi nav cieši savstarpēji saistīti. |
| --- | --- |

(34)

Kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, ka, ciktāl iespējams, gan kapitāla vērtspapīru riska darījumu iekšējo modeļu izstrādei, gan validēšanai tiek izmantoti tādi novērojumi attiecībā uz ieņēmumiem no kapitāla vērtspapīru riska darījumiem, kuri nepārklājas. Novērojumi, kas nepārklājas, nodrošina prognožu augstāku kvalitāti, ja visiem novērojumiem tiek piešķirts vienāds svars un novērojumi nav cieši savstarpēji saistīti.

| (35) | IRB pieejas izmantošanai ir nepieciešams kompetento iestāžu apstiprinājums, un visas minētās pieejas būtiskās izmaiņas ir jāapstiprina. Līdz ar to kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai pārvaldības iekšējais process un jo īpaši šādu izmaiņu apstiprināšanas iekšējais process nodrošina, ka tiek īstenotas vienīgi izmaiņas, kuras atbilst Regulai (ES) Nr. 575/2013 un Deleģētajai regulai (ES) Nr. 529/2014, un ka izmaiņu klasifikācija ir konsekventa, lai novērstu jebkādu regulējuma arbitrāžu. |
| --- | --- |

(35)

IRB pieejas izmantošanai ir nepieciešams kompetento iestāžu apstiprinājums, un visas minētās pieejas būtiskās izmaiņas ir jāapstiprina. Līdz ar to kompetentajām iestādēm būtu jāpārbauda, vai pārvaldības iekšējais process un jo īpaši šādu izmaiņu apstiprināšanas iekšējais process nodrošina, ka tiek īstenotas vienīgi izmaiņas, kuras atbilst Regulai (ES) Nr. 575/2013 un Deleģētajai regulai (ES) Nr. 529/2014, un ka izmaiņu klasifikācija ir konsekventa, lai novērstu jebkādu regulējuma arbitrāžu.

| (36) | Šīs regulas noteikumi ir cieši saistīti, jo tie visi attiecas uz novērtēšanas metodikas aspektiem, kas kompetentajām iestādēm jāizmanto, novērtējot iestādes atbilstību IRB pieejai. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šiem noteikumiem, kuriem būtu jāstājas spēkā vienlaicīgi, un personām, uz kurām tie attiecas, atvieglotu to visaptverošu pārskatu un visaptverošu piekļuvi, ir vēlams visus Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzētos regulatīvos tehniskos standartus, kas saistīti ar novērtēšanas metodiku attiecībā uz IRB pieeju, iekļaut vienā regulā. |
| --- | --- |

(36)

Šīs regulas noteikumi ir cieši saistīti, jo tie visi attiecas uz novērtēšanas metodikas aspektiem, kas kompetentajām iestādēm jāizmanto, novērtējot iestādes atbilstību IRB pieejai. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šiem noteikumiem, kuriem būtu jāstājas spēkā vienlaicīgi, un personām, uz kurām tie attiecas, atvieglotu to visaptverošu pārskatu un visaptverošu piekļuvi, ir vēlams visus Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzētos regulatīvos tehniskos standartus, kas saistīti ar novērtēšanas metodiku attiecībā uz IRB pieeju, iekļaut vienā regulā.

| (37) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde. |
| --- | --- |

(37)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde.

| (38) | Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropa Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (4) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu, |
| --- | --- |

(38)

Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropa Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (4) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI PAR NOVĒRTĒŠANAS METODIKU

1. pants

Novērtējums par atbilstību uz iekšējiem reitingiem balstītas pieejas izmantošanas prasībām

1.   Kompetentās iestādes izmanto šo regulu, lai novērtētu iestādes atbilstību uz iekšējiem reitingiem balstītas pieejas (“
  IRB pieeja”) izmantošanas prasībām, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | lai novērtētu sākotnējos pieteikumus, kas iesniegti, lai saņemtu atļauju izmantot IRB pieeju atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. pantam, kompetentās iestādes piemēro visus šīs regulas noteikumus; |
| --- | --- |

a)

lai novērtētu sākotnējos pieteikumus, kas iesniegti, lai saņemtu atļauju izmantot IRB pieeju atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. pantam, kompetentās iestādes piemēro visus šīs regulas noteikumus;

| b) | lai novērtētu pieteikumus, kas iesniegti, lai saņemtu atļauju paplašināt IRB pieeju saskaņā ar apstiprinātu secīgas īstenošanas plānu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 148. pantam, kompetentās iestādes piemēro šīs regulas 4., 5., 7. un 8. nodaļu un jebkuru citu daļu, kas attiecas uz konkrēto pieprasījumu; |
| --- | --- |

b)

lai novērtētu pieteikumus, kas iesniegti, lai saņemtu atļauju paplašināt IRB pieeju saskaņā ar apstiprinātu secīgas īstenošanas plānu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 148. pantam, kompetentās iestādes piemēro šīs regulas 4., 5., 7. un 8. nodaļu un jebkuru citu daļu, kas attiecas uz konkrēto pieprasījumu;

| c) | lai novērtētu pieteikumus, kas iesniegti, lai saņemtu iepriekšēju atļauju veikt izmaiņas atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 3. punktam, kompetentās iestādes piemēro visas šīs regulas daļas, kuras attiecas uz minētajām izmaiņām; |
| --- | --- |

c)

lai novērtētu pieteikumus, kas iesniegti, lai saņemtu iepriekšēju atļauju veikt izmaiņas atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 3. punktam, kompetentās iestādes piemēro visas šīs regulas daļas, kuras attiecas uz minētajām izmaiņām;

| d) | lai novērtētu izmaiņas reitingu sistēmās un iekšējo modeļu pieejās kapitāla vērtspapīru riska darījumiem, par kurām ir paziņots saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 4. punktu, kompetentās iestādes piemēro visas šīs regulas daļas, kuras attiecas uz minētajām izmaiņām; |
| --- | --- |

d)

lai novērtētu izmaiņas reitingu sistēmās un iekšējo modeļu pieejās kapitāla vērtspapīru riska darījumiem, par kurām ir paziņots saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 4. punktu, kompetentās iestādes piemēro visas šīs regulas daļas, kuras attiecas uz minētajām izmaiņām;

| e) | lai veiktu IRB pieejas izmantošanas pastāvīgu pārskatīšanu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 101. pantu, kompetentās iestādes piemēro visas šīs regulas daļas, kuras attiecas uz minēto pārskatīšanu; |
| --- | --- |

e)

lai veiktu IRB pieejas izmantošanas pastāvīgu pārskatīšanu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 101. pantu, kompetentās iestādes piemēro visas šīs regulas daļas, kuras attiecas uz minēto pārskatīšanu;

| f) | lai novērtētu pieteikumus, kas iesniegti, lai saņemtu atļauju atsākt izmantot vienkāršākas pieejas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 149. pantu, kompetentās iestādes piemēro šīs regulas 6.–8. pantu. |
| --- | --- |

f)

lai novērtētu pieteikumus, kas iesniegti, lai saņemtu atļauju atsākt izmantot vienkāršākas pieejas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 149. pantu, kompetentās iestādes piemēro šīs regulas 6.–8. pantu.

2.   Papildus 1. punktā minētajiem kritērijiem, kuri paredzēti šīs regulas noteikumos, kompetentās iestādes pārbauda visus pārējos attiecīgos kritērijus, kas nepieciešami, lai novērtētu atbilstību IRB pieejas izmantošanas prasībām.

2. pants

Metodes, kuras piemēro kompetentās iestādes

1.   Lai novērtētu sākotnējos pieteikumus, kas iesniegti, lai saņemtu atļauju izmantot IRB pieeju, kompetentās iestādes piemēro visas obligātās metodes, kuras paredzētas šajā regulā. Tās arī var piemērot citas šajā regulā paredzētās metodes atbilstoši 7. punktam un visas pārējās metodes saskaņā ar 8. punktu.

2.   Lai novērtētu pieteikumus, kas iesniegti, lai saņemtu atļauju paplašināt IRB pieeju saskaņā ar secīgas īstenošanas plānu, kompetentās iestādes piemēro visas obligātās metodes, kuras paredzētas 4., 5., 7. un 8. nodaļā. Tās arī var piemērot citas šajā regulā paredzētās metodes atbilstoši 7. punktam un visas pārējās metodes saskaņā ar 8. punktu.

3.   Lai novērtētu pieteikumus, kas iesniegti, lai saņemtu iepriekšēju atļauju veikt IRB pieejas izmaiņas, kompetentās iestādes pārskata dokumentus, kuri iestādēm jāiesniedz attiecībā uz izmaiņām saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 529/2014 8. pantu. Tās arī var piemērot jebkuras šajā regulā paredzētās metodes atbilstoši 7. punktam un visas pārējās metodes saskaņā ar 8. punktu.

4.   Lai novērtētu izmaiņas reitingu sistēmās un iekšējo modeļu pieejās kapitāla vērtspapīru riska darījumiem, par kurām ir paziņots, kompetentās iestādes pārskata dokumentus, kuri iestādēm jāiesniedz attiecībā uz izmaiņām saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 529/2014 8. pantu, un var piemērot jebkuras šajā regulā paredzētās metodes atbilstoši 7. punktam un visas pārējās metodes saskaņā ar 8. punktu.

5.   Lai veiktu IRB pieejas izmantošanas pastāvīgu pārskatīšanu, kompetentās iestādes var piemērot jebkuras šajā regulā paredzētās metodes atbilstoši 7. punktam un visas pārējās metodes saskaņā ar 8. punktu.

6.   Lai novērtētu pieteikumus, kas iesniegti, lai saņemtu atļauju atsākt izmantot vienkāršākas pieejas, kompetentās iestādes var piemērot jebkuras šīs regulas 2. nodaļā paredzētās metodes atbilstoši 7. punktam un visas pārējās metodes saskaņā ar 8. punktu.

7.   Ja regulā ir paredzēta fakultatīva metožu izmantošana, kompetentās iestādes var piemērot jebkuru no metodēm, kuras ir piemērotas un atbilstošas iestādes darbības un organizatoriskās struktūras veidam, apjomam un sarežģītībai, ņemot vērā:

| a) | to riska darījumu veidu būtiskumu, uz kuriem attiecas reitingu sistēma; |
| --- | --- |

a)

to riska darījumu veidu būtiskumu, uz kuriem attiecas reitingu sistēma;

| b) | reitingu modeļu un riska parametru sarežģītību un to izmantošanu. |
| --- | --- |

b)

reitingu modeļu un riska parametru sarežģītību un to izmantošanu.

8.   Papildus šajā regulā paredzētajām metodēm kompetentās iestādes var izmantot citas metodes, kuras ir piemērotas un atbilstošas iestādes darbības un organizatoriskās struktūras veidam, apjomam un sarežģītībai, ja tas ir nepieciešams, lai novērtētu atbilstību IRB pieejas izmantošanas prasībām.

9.   Piemērojot šajā regulā paredzētās metodes, kompetentās iestādes var ņemt vērā tādu nesen veikto novērtējumu rezultātus, kurus tā īstenojusi pati vai kurus īstenojušas citas kompetentās iestādes, ja minētie novērtējumi atbilst abiem šādiem nosacījumiem:

| a) | novērtējums tika pilnībā vai daļēji balstīts uz obligātām metodēm; |
| --- | --- |

a)

novērtējums tika pilnībā vai daļēji balstīts uz obligātām metodēm;

| b) | novērtējuma priekšmets ietvēra tādu pašu vai līdzīgu reitingu sistēmu tajā pašā riska darījumu kategorijā. |
| --- | --- |

b)

novērtējuma priekšmets ietvēra tādu pašu vai līdzīgu reitingu sistēmu tajā pašā riska darījumu kategorijā.

3. pants

Dokumentācijas kvalitāte

1.   Lai pārbaudītu iestādes atbilstību prasībai par dokumentāciju, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kompetentās iestādes pārbauda, vai dokumentācija par reitingu sistēmām atbilstoši definīcijai Regulas (ES) Nr. 575/2013 142. panta 1. punkta 1. apakšpunktā (“reitingu sistēmas”):

| a) | ir pietiekami detalizēta un precīza, lai to varētu efektīvi izmantot; |
| --- | --- |

a)

ir pietiekami detalizēta un precīza, lai to varētu efektīvi izmantot;

| b) | ir apstiprināta iestādes attiecīgajā vadības līmenī; |
| --- | --- |

b)

ir apstiprināta iestādes attiecīgajā vadības līmenī;

| c) | attiecībā uz katru dokumentu ietver informāciju vismaz par dokumenta veidu, autoru, izskatītāju, pilnvaroto pārstāvi, īpašnieku, izstrādes datumu un apstiprināšanas datumu, versijas numuru un dokumenta izmaiņu vēsturi; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz katru dokumentu ietver informāciju vismaz par dokumenta veidu, autoru, izskatītāju, pilnvaroto pārstāvi, īpašnieku, izstrādes datumu un apstiprināšanas datumu, versijas numuru un dokumenta izmaiņu vēsturi;

| d) | ļauj trešām personām pārbaudīt un apstiprināt reitingu sistēmu darbību un jo īpaši pārbaudīt un apstiprināt, ka:






  i) | dokumentācija par reitingu sistēmas uzbūvi ir pietiekami detalizēta, lai trešās personas varētu izprast visu reitingu sistēmas aspektu pamatojumu, ieskaitot pieņēmumus, matemātiskās formulas un – ja ir izmantots subjektīvais spriedums – lēmumus, kā arī reitingu sistēmas izstrādes procedūras; |
| --- | --- | --- |

d)

ļauj trešām personām pārbaudīt un apstiprināt reitingu sistēmu darbību un jo īpaši pārbaudīt un apstiprināt, ka:

i)

dokumentācija par reitingu sistēmas uzbūvi ir pietiekami detalizēta, lai trešās personas varētu izprast visu reitingu sistēmas aspektu pamatojumu, ieskaitot pieņēmumus, matemātiskās formulas un – ja ir izmantots subjektīvais spriedums – lēmumus, kā arī reitingu sistēmas izstrādes procedūras;

| ii) | reitingu sistēmas dokumentācija ir pietiekami detalizēta, lai trešās personas varētu izprast katra reitingu modeļa un katra riska parametra darbību, ierobežojumus un galvenos pieņēmumus un replicēt modeļa izstrādi; |
| --- | --- |

ii)

reitingu sistēmas dokumentācija ir pietiekami detalizēta, lai trešās personas varētu izprast katra reitingu modeļa un katra riska parametra darbību, ierobežojumus un galvenos pieņēmumus un replicēt modeļa izstrādi;

| iii) | reitingu piešķiršanas procesa dokumentācija ir pietiekami detalizēta, lai trešās personas varētu izprast metodi riska darījumu iedalīšanai kategorijās un portfeļos un to faktisko iedalījumu kategorijās un portfeļos un replicēt iedalījumu. |
| --- | --- |

iii)

reitingu piešķiršanas procesa dokumentācija ir pietiekami detalizēta, lai trešās personas varētu izprast metodi riska darījumu iedalīšanai kategorijās un portfeļos un to faktisko iedalījumu kategorijās un portfeļos un replicēt iedalījumu.

2.   Panta 1. punkta piemērošanas nolūkā kompetentā iestāde pārbauda, vai iestāde īsteno politiku, kurā ir noteikti īpaši standarti attiecībā uz dokumentāciju, kuri nodrošina:

| a) | ka iekšējā dokumentācija ir pietiekami detalizēta un precīza; |
| --- | --- |

a)

ka iekšējā dokumentācija ir pietiekami detalizēta un precīza;

| b) | ka konkrētām personām vai struktūrvienībām ir noteikta atbildība nodrošināt, lai šī dokumentācija būtu pilnīga, konsekventa, precīza, atjaunināta, apstiprināta kā piemērota un droša; |
| --- | --- |

b)

ka konkrētām personām vai struktūrvienībām ir noteikta atbildība nodrošināt, lai šī dokumentācija būtu pilnīga, konsekventa, precīza, atjaunināta, apstiprināta kā piemērota un droša;

| c) | ka iestāde atbilstoši dokumentē politiku, procedūras un metodikas saistībā ar IRB pieejas piemērošanu. |
| --- | --- |

c)

ka iestāde atbilstoši dokumentē politiku, procedūras un metodikas saistībā ar IRB pieejas piemērošanu.

4. pants

Trešo personu iesaistīšanās

1.   Lai novērtētu atbilstību prasībai par reitingu sistēmu stabilitāti un integritāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punktu, ja iestāde ir deleģējusi trešai personai uzdevumus, darbības vai funkcijas saistībā ar tās reitingu sistēmu izveidi, īstenošanu un validēšanu vai ir iegādājusies reitingu sistēmu vai kopīgi savāktus datus no trešās personas, kompetentā iestāde pārbauda, vai deleģēšana vai iegāde netraucē šīs regulas piemērošanu, un pārbauda, vai:

| a) | iestādes augstākā vadība atbilstoši definīcijai Direktīvas 2013/36/ES 3. panta 1. punkta 9. apakšpunktā (“augstākā vadība”), kā arī iestādes vadības struktūra vai minētās vadības struktūras norīkota komiteja aktīvi piedalās uzraudzībā un lēmumu pieņemšanā par uzdevumiem, darbībām un funkcijām, kas deleģētas trešām personām, vai par reitingu sistēmām, kas iegādātas no trešām personām; |
| --- | --- |

a)

iestādes augstākā vadība atbilstoši definīcijai Direktīvas 2013/36/ES 3. panta 1. punkta 9. apakšpunktā (“augstākā vadība”), kā arī iestādes vadības struktūra vai minētās vadības struktūras norīkota komiteja aktīvi piedalās uzraudzībā un lēmumu pieņemšanā par uzdevumiem, darbībām un funkcijām, kas deleģētas trešām personām, vai par reitingu sistēmām, kas iegādātas no trešām personām;

| b) | iestādes darbiniekiem ir pietiekamas zināšanas un izpratne par uzdevumiem, darbībām vai funkcijām, kas deleģētas trešām personām, un par tādu datu un reitingu sistēmu struktūru, kas iegādāti no trešām personām; |
| --- | --- |

b)

iestādes darbiniekiem ir pietiekamas zināšanas un izpratne par uzdevumiem, darbībām vai funkcijām, kas deleģētas trešām personām, un par tādu datu un reitingu sistēmu struktūru, kas iegādāti no trešām personām;

| c) | ir nodrošināta ārpakalpojumu sniedzējam uzticēto funkciju vai procesu nepārtrauktība, tostarp izstrādājot atbilstošus ārkārtas rīcības plānus; |
| --- | --- |

c)

ir nodrošināta ārpakalpojumu sniedzējam uzticēto funkciju vai procesu nepārtrauktība, tostarp izstrādājot atbilstošus ārkārtas rīcības plānus;

| d) | trešo personu iesaistīšanās neierobežo vai nekavē trešām personām deleģēto uzdevumu, darbību un funkciju iekšējo revīziju vai citu kontroli; |
| --- | --- |

d)

trešo personu iesaistīšanās neierobežo vai nekavē trešām personām deleģēto uzdevumu, darbību un funkciju iekšējo revīziju vai citu kontroli;

| e) | kompetentajai iestādei ir piešķirta pilna piekļuve visai attiecīgajai informācijai. |
| --- | --- |

e)

kompetentajai iestādei ir piešķirta pilna piekļuve visai attiecīgajai informācijai.

2.   Ja iestādes reitingu sistēmas izstrādes un risku novērtēšanas uzdevumos ir iesaistīta trešā persona, kompetentā iestāde pārbauda, vai:

| a) | ir izpildītas 1. punkta a)–e) apakšpunkta prasības; |
| --- | --- |

a)

ir izpildītas 1. punkta a)–e) apakšpunkta prasības;

| b) | trešās personas neveic validēšanas darbības attiecībā uz minētajām reitingu sistēmām un risku aplēsēm; |
| --- | --- |

b)

trešās personas neveic validēšanas darbības attiecībā uz minētajām reitingu sistēmām un risku aplēsēm;

| c) | trešā persona sniedz iestādei informāciju, kas nepieciešama minēto validēšanas darbību veikšanai. |
| --- | --- |

c)

trešā persona sniedz iestādei informāciju, kas nepieciešama minēto validēšanas darbību veikšanai.

3.   Ja reitingu sistēmas izstrādes un riska parametru aplēšu mērķiem iestāde izmanto datus, kas ir savākti kopā ar citām iestādēm, un trešā persona izstrādā reitingu sistēmu, trešā persona var palīdzēt iestādei validēšanas darbībās, veicot tos validēšanas uzdevumus, kuriem nepieciešama piekļuve kopīgi savāktajiem datiem.

4.   Lai piemērotu 1., 2. un 3. punktu, kompetentās iestādes piemēro visas šādas metodes:

| a) | pārskata līgumus ar trešo personu un citus attiecīgos dokumentus, kuros noteikti trešās personas uzdevumi; |
| --- | --- |

a)

pārskata līgumus ar trešo personu un citus attiecīgos dokumentus, kuros noteikti trešās personas uzdevumi;

| b) | iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem vai trešās personas, kurai deleģēts uzdevums, darbība vai funkcija, vai intervē tos; |
| --- | --- |

b)

iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem vai trešās personas, kurai deleģēts uzdevums, darbība vai funkcija, vai intervē tos;

| c) | iegūst rakstveida paziņojumus no iestādes augstākās vadības vai vadības struktūras vai trešās personas, kurai deleģēts uzdevums, darbība vai funkcija, vai vadības struktūras norīkotās iestādes komitejas vai intervē tos; |
| --- | --- |

c)

iegūst rakstveida paziņojumus no iestādes augstākās vadības vai vadības struktūras vai trešās personas, kurai deleģēts uzdevums, darbība vai funkcija, vai vadības struktūras norīkotās iestādes komitejas vai intervē tos;

| d) | nepieciešamības gadījumā pārskata citus attiecīgos iestādes vai trešās personas dokumentus. |
| --- | --- |

d)

nepieciešamības gadījumā pārskata citus attiecīgos iestādes vai trešās personas dokumentus.

5. pants

Pagaidu neatbilstība IRB pieejas prasībām

Piemērojot Regulas (ES) Nr. 575/2013 146. panta a) punktu, kompetentā iestāde:

| a) | pārskata, vai iestādes atbilstības savlaicīgas atjaunošanas plāns ir pietiekams, lai novērstu neatbilstību, un vai grafiks ir pamatots, ņemot vērā šādus aspektus:






  i) | neatbilstības būtiskums; |
| --- | --- | --- |

a)

pārskata, vai iestādes atbilstības savlaicīgas atjaunošanas plāns ir pietiekams, lai novērstu neatbilstību, un vai grafiks ir pamatots, ņemot vērā šādus aspektus:

i)

neatbilstības būtiskums;

| ii) | atbilstības atjaunošanai nepieciešamo pasākumu apmērs; |
| --- | --- |

ii)

atbilstības atjaunošanai nepieciešamo pasākumu apmērs;

| iii) | iestādei pieejamie resursi; |
| --- | --- |

iii)

iestādei pieejamie resursi;

| b) | regulāri uzrauga iestādes atbilstības savlaicīgas atjaunošanas plāna izpildes virzību; |
| --- | --- |

b)

regulāri uzrauga iestādes atbilstības savlaicīgas atjaunošanas plāna izpildes virzību;

| c) | pārbauda iestādes atbilstību attiecīgajām prasībām pēc plāna īstenošanas, piemērojot šajā regulā paredzētās novērtēšanas metodikas. |
| --- | --- |

c)

pārbauda iestādes atbilstību attiecīgajām prasībām pēc plāna īstenošanas, piemērojot šajā regulā paredzētās novērtēšanas metodikas.

2. NODAĻA

NOVĒRTĒŠANAS METODIKA ATTIECĪBĀ UZ SECĪGAS ĪSTENOŠANAS PLĀNIEM UN STANDARTIZĒTĀS PIEEJAS PASTĀVĪGU DAĻĒJU IZMANTOŠANU

6. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Lai novērtētu iestādes atbilstību nosacījumiem IRB pieejas īstenošanai, kuri paredzēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 148. pantā, un pastāvīgas daļējas izmantošanas nosacījumiem, kuri paredzēti minētās regulas 150. pantā, kompetentās iestādes pārbauda abus šādus aspektus:

| a) | ka iestādes sākotnējais nodrošinājums un IRB pieejas secīgas īstenošanas plāns ir pietiekams saskaņā ar 7. pantu; |
| --- | --- |

a)

ka iestādes sākotnējais nodrošinājums un IRB pieejas secīgas īstenošanas plāns ir pietiekams saskaņā ar 7. pantu;

| b) | ka riska darījumu kategorijas, riska darījumu veidi vai uzņēmējdarbības vienības standartizētās pieejas piemērošanas gadījumā var pretendēt uz pastāvīgu atbrīvojumu no IRB pieejas. |
| --- | --- |

b)

ka riska darījumu kategorijas, riska darījumu veidi vai uzņēmējdarbības vienības standartizētās pieejas piemērošanas gadījumā var pretendēt uz pastāvīgu atbrīvojumu no IRB pieejas.

2.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes piemēro visas šādas metodes:

| a) | pārskata iestādes IRB pieejas secīgas īstenošanas plānu; |
| --- | --- |

a)

pārskata iestādes IRB pieejas secīgas īstenošanas plānu;

| b) | pārskata iestādes attiecīgo iekšējo politiku un procedūras, tostarp metodes tās riska darījumu daļas aprēķināšanai, uz kuru attieksies IRB pieejas secīgā īstenošana un pastāvīgais atbrīvojums no IRB pieejas; |
| --- | --- |

b)

pārskata iestādes attiecīgo iekšējo politiku un procedūras, tostarp metodes tās riska darījumu daļas aprēķināšanai, uz kuru attieksies IRB pieejas secīgā īstenošana un pastāvīgais atbrīvojums no IRB pieejas;

| c) | pārskata to struktūrvienību un vadības struktūru funkcijas un pienākumus, kuras veic atsevišķu riska darījumu iedalīšanu IRB pieejā vai standartizētajā pieejā; |
| --- | --- |

c)

pārskata to struktūrvienību un vadības struktūru funkcijas un pienākumus, kuras veic atsevišķu riska darījumu iedalīšanu IRB pieejā vai standartizētajā pieejā;

| d) | pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, vai komiteju attiecīgos sanāksmju protokolus; |
| --- | --- |

d)

pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, vai komiteju attiecīgos sanāksmju protokolus;

| e) | pārskata iestādes iekšējās revīzijas struktūrvienības vai citu kontroles struktūrvienību attiecīgos konstatējumus; |
| --- | --- |

e)

pārskata iestādes iekšējās revīzijas struktūrvienības vai citu kontroles struktūrvienību attiecīgos konstatējumus;

| f) | pārskata attiecīgos progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti revīziju laikā; |
| --- | --- |

f)

pārskata attiecīgos progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti revīziju laikā;

| g) | iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos. |
| --- | --- |

g)

iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos.

3.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes var:

| a) | pārskatīt to IT sistēmu funkcionālo dokumentāciju, kuras izmanto atsevišķu riska darījumu iedalīšanā IRB pieejā vai standartizētajā pieejā; |
| --- | --- |

a)

pārskatīt to IT sistēmu funkcionālo dokumentāciju, kuras izmanto atsevišķu riska darījumu iedalīšanā IRB pieejā vai standartizētajā pieejā;

| b) | veikt izlases testēšanu un pārskatīt dokumentus, kas saistīti ar parādniekus raksturojošajiem rādītājiem un izlasē ietverto riska darījumu sākšanu un atjaunošanu; |
| --- | --- |

b)

veikt izlases testēšanu un pārskatīt dokumentus, kas saistīti ar parādniekus raksturojošajiem rādītājiem un izlasē ietverto riska darījumu sākšanu un atjaunošanu;

| c) | pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus. |
| --- | --- |

c)

pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus.

7. pants

IRB
  pieejas secīga īstenošana

1.   Novērtējot sākotnējo nodrošinājumu un iestādes IRB pieejas secīgas īstenošanas plānu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 148. pantu, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | secīgās īstenošanas plānā ir ietverti vismaz šādi elementi:






  i) | katras reitingu sistēmas piemērošanas jomas specifikācija, kā arī riska darījumu veidi, kuriem tiek piešķirts reitings, izmantojot katru reitingu modeli; |
| --- | --- | --- |

a)

secīgās īstenošanas plānā ir ietverti vismaz šādi elementi:

i)

katras reitingu sistēmas piemērošanas jomas specifikācija, kā arī riska darījumu veidi, kuriem tiek piešķirts reitings, izmantojot katru reitingu modeli;

| ii) | plānotie IRB pieejas piemērošanas datumi attiecībā uz katru riska darījumu veidu; |
| --- | --- |

ii)

plānotie IRB pieejas piemērošanas datumi attiecībā uz katru riska darījumu veidu;

| iii) | informācija par kopējām riska darījumu vērtībām novērtējuma brīdī un riska darījumu riska svērtajām vērtībām, kas aprēķinātas saskaņā ar pieeju, kura izmantota novērtējuma brīdī katra riska darījumu veidam; |
| --- | --- |

iii)

informācija par kopējām riska darījumu vērtībām novērtējuma brīdī un riska darījumu riska svērtajām vērtībām, kas aprēķinātas saskaņā ar pieeju, kura izmantota novērtējuma brīdī katra riska darījumu veidam;

| b) | secīgās īstenošanas plāns aptver visus iestādes un attiecīgajos gadījumos tās mātesuzņēmuma riska darījumus un visus iestādes meitasuzņēmumu riska darījumus, ja vien riska darījumi nav novērtēti saskaņā ar 8. pantu; |
| --- | --- |

b)

secīgās īstenošanas plāns aptver visus iestādes un attiecīgajos gadījumos tās mātesuzņēmuma riska darījumus un visus iestādes meitasuzņēmumu riska darījumus, ja vien riska darījumi nav novērtēti saskaņā ar 8. pantu;

| c) | īstenošanu ir plānots veikt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 148. panta 1. punkta otro un trešo daļu; |
| --- | --- |

c)

īstenošanu ir plānots veikt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 148. panta 1. punkta otro un trešo daļu;

| d) | ja iestādei ir atļauts izmantot IRB pieeju jebkurai riska darījumu kategorijai – vai tā izmanto IRB pieeju kapitāla vērtspapīru riska darījumiem, izņemot Regulas (ES) Nr. 575/2013 148. panta 5. punktā minētos gadījumus; |
| --- | --- |

d)

ja iestādei ir atļauts izmantot IRB pieeju jebkurai riska darījumu kategorijai – vai tā izmanto IRB pieeju kapitāla vērtspapīru riska darījumiem, izņemot Regulas (ES) Nr. 575/2013 148. panta 5. punktā minētos gadījumus;

| e) | IRB pieejas īstenošanas secība un laikposmi ir noteikti, pamatojoties uz iestādes faktiskajām iespējām, ņemot vērā datu pieejamību, reitingu sistēmas un pieredzes ieguves periodus atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 145. pantam, un netiek izmantoti selektīvi pašu kapitāla prasību samazināšanai; |
| --- | --- |

e)

IRB pieejas īstenošanas secība un laikposmi ir noteikti, pamatojoties uz iestādes faktiskajām iespējām, ņemot vērā datu pieejamību, reitingu sistēmas un pieredzes ieguves periodus atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 145. pantam, un netiek izmantoti selektīvi pašu kapitāla prasību samazināšanai;

| f) | IRB pieejas īstenošanas secība nodrošina, ka prioritāte tiek piešķirta īstenošanai attiecībā uz kredītriska darījumiem, kas saistīti ar iestādes galveno darbības jomu; |
| --- | --- |

f)

IRB pieejas īstenošanas secība nodrošina, ka prioritāte tiek piešķirta īstenošanai attiecībā uz kredītriska darījumiem, kas saistīti ar iestādes galveno darbības jomu;

| g) | katram riska darījumu un uzņēmējdarbības vienību veidam ir noteikts termiņš IRB pieejas īstenošanai un tas ir pamatots, ņemot vērā iestādes darbību veidu un apjomu. |
| --- | --- |

g)

katram riska darījumu un uzņēmējdarbības vienību veidam ir noteikts termiņš IRB pieejas īstenošanai un tas ir pamatots, ņemot vērā iestādes darbību veidu un apjomu.

2.   Kompetentās iestādes nosaka, vai 1. punkta g) apakšpunktā minētais termiņš ir pamatots, balstoties uz visiem šādiem aspektiem:

| a) | iestādes darbību, tostarp mātesuzņēmuma un meitasuzņēmumu darbību, sarežģītība; |
| --- | --- |

a)

iestādes darbību, tostarp mātesuzņēmuma un meitasuzņēmumu darbību, sarežģītība;

| b) | iestādes un attiecīgajos gadījumos tās mātesuzņēmuma un meitasuzņēmumu uzņēmējdarbības vienību un uzņēmējdarbības virzienu skaits; |
| --- | --- |

b)

iestādes un attiecīgajos gadījumos tās mātesuzņēmuma un meitasuzņēmumu uzņēmējdarbības vienību un uzņēmējdarbības virzienu skaits;

| c) | tādu reitingu sistēmu skaits un sarežģītība, kuras paredzējušas īstenot visas sabiedrības, uz kurām attiecas secīgās īstenošanas plāns; |
| --- | --- |

c)

tādu reitingu sistēmu skaits un sarežģītība, kuras paredzējušas īstenot visas sabiedrības, uz kurām attiecas secīgās īstenošanas plāns;

| d) | plāni īstenot reitingu sistēmas trešās valstīs esošos meitasuzņēmumos, ja pastāv ievērojamas juridiskas vai cita veida grūtības IRB modeļu apstiprināšanai; |
| --- | --- |

d)

plāni īstenot reitingu sistēmas trešās valstīs esošos meitasuzņēmumos, ja pastāv ievērojamas juridiskas vai cita veida grūtības IRB modeļu apstiprināšanai;

| e) | precīzu, atbilstošu un pilnīgu laikrindu pieejamība; |
| --- | --- |

e)

precīzu, atbilstošu un pilnīgu laikrindu pieejamība;

| f) | iestādes operatīvās spējas izstrādāt un īstenot reitingu sistēmas; |
| --- | --- |

f)

iestādes operatīvās spējas izstrādāt un īstenot reitingu sistēmas;

| g) | iestādes iepriekšējā pieredze konkrētu riska darījumu pārvaldībā. |
| --- | --- |

g)

iestādes iepriekšējā pieredze konkrētu riska darījumu pārvaldībā.

3.   Novērtējot iestādes atbilstību IRB pieejas secīgas īstenošanas plānam, par kuru kompetentās iestādes sniedz atļauju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 148. pantu, kompetentās iestādes var uzskatīt secības un laikposma izmaiņas par atbilstošām vienīgi tad, ja tiek izpildīts viens vai vairāki šādi nosacījumi:

| a) | ir notikušas uzņēmējdarbības vides būtiskas izmaiņas un jo īpaši stratēģijas izmaiņas, apvienošana un pārņemšana; |
| --- | --- |

a)

ir notikušas uzņēmējdarbības vides būtiskas izmaiņas un jo īpaši stratēģijas izmaiņas, apvienošana un pārņemšana;

| b) | ir notikušas būtiskas izmaiņas attiecīgajās regulatīvajās prasībās; |
| --- | --- |

b)

ir notikušas būtiskas izmaiņas attiecīgajās regulatīvajās prasībās;

| c) | kompetentā iestāde vai iekšējās revīzijas vai validēšanas struktūrvienība ir konstatējusi būtiskas reitingu sistēmu nepilnības; |
| --- | --- |

c)

kompetentā iestāde vai iekšējās revīzijas vai validēšanas struktūrvienība ir konstatējusi būtiskas reitingu sistēmu nepilnības;

| d) | panta 2. punktā minētie elementi ir būtiski mainījušies vai arī 2. punktā minētie elementi netika pietiekami ņemti vērā IRB pieejas secīgas īstenošanas plānā, kas tika apstiprināts. |
| --- | --- |

d)

panta 2. punktā minētie elementi ir būtiski mainījušies vai arī 2. punktā minētie elementi netika pietiekami ņemti vērā IRB pieejas secīgas īstenošanas plānā, kas tika apstiprināts.

8. pants

Pastāvīgas daļējas izmantošanas nosacījumi

1.   Novērtējot iestādes atbilstību standartizētās pieejas pastāvīgas daļējas izmantošanas nosacījumiem saistībā ar riska darījumiem, kuri minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 150. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | iestāde ir novērtējusi un ņēmusi vērā ārējo datu pieejamību reprezentatīviem darījuma partneriem; |
| --- | --- |

a)

iestāde ir novērtējusi un ņēmusi vērā ārējo datu pieejamību reprezentatīviem darījuma partneriem;

| b) | iestādes izmaksas par reitingu sistēmas izstrādi darījuma partneriem attiecīgajā riska darījumu kategorijā tiek novērtētas, ņemot vērā iestādes lielumu un tās darbības veidu un apjomu; |
| --- | --- |

b)

iestādes izmaksas par reitingu sistēmas izstrādi darījuma partneriem attiecīgajā riska darījumu kategorijā tiek novērtētas, ņemot vērā iestādes lielumu un tās darbības veidu un apjomu;

| c) | iestādes darbības spēja izstrādāt un īstenot reitingu sistēmu tiek novērtēta, ņemot vērā iestādes darbības veidu un mērogu. |
| --- | --- |

c)

iestādes darbības spēja izstrādāt un īstenot reitingu sistēmu tiek novērtēta, ņemot vērā iestādes darbības veidu un mērogu.

2.   Novērtējot iestādes atbilstību standartizētās pieejas pastāvīgas daļējas izmantošanas nosacījumiem saistībā ar riska darījumiem, kuri minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 150. panta 1. punkta c) apakšpunktā, kompetentās iestādes pārbauda, vai iestāde ir pārbaudījusi un ņēmusi vērā vismaz vienu no šādiem aspektiem:

| a) | riska darījumi, tostarp vairāki atsevišķi pārvaldīti portfeļi un uzņēmējdarbības virzieni, nav pietiekami viendabīgi, lai varētu izstrādāt stabilu un uzticamu reitingu sistēmu; |
| --- | --- |

a)

riska darījumi, tostarp vairāki atsevišķi pārvaldīti portfeļi un uzņēmējdarbības virzieni, nav pietiekami viendabīgi, lai varētu izstrādāt stabilu un uzticamu reitingu sistēmu;

| b) | riska darījumu riska svērtā vērtība, kas aprēķināta saskaņā ar standartizēto pieeju, ir ievērojami lielāka nekā paredzamā riska darījumu riska svērtā vērtība, kas aprēķināta saskaņā ar IRB pieeju; |
| --- | --- |

b)

riska darījumu riska svērtā vērtība, kas aprēķināta saskaņā ar standartizēto pieeju, ir ievērojami lielāka nekā paredzamā riska darījumu riska svērtā vērtība, kas aprēķināta saskaņā ar IRB pieeju;

| c) | riska darījumi attiecas uz iestādes uzņēmējdarbības vienību vai uzņēmējdarbības virzienu, kura darbību paredzēts pārtraukt; |
| --- | --- |

c)

riska darījumi attiecas uz iestādes uzņēmējdarbības vienību vai uzņēmējdarbības virzienu, kura darbību paredzēts pārtraukt;

| d) | riska darījumi ietver portfeļus, uz kuriem attiecas daļēji piederošu meitasuzņēmumu proporcionāla konsolidācija, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 18. pantu. |
| --- | --- |

d)

riska darījumi ietver portfeļus, uz kuriem attiecas daļēji piederošu meitasuzņēmumu proporcionāla konsolidācija, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 18. pantu.

3.   Novērtējot iestādes atbilstību standartizētās pieejas pastāvīgas daļējas izmantošanas nosacījumiem, kompetentās iestāde pārbauda, vai iestādes regulāri uzrauga atbilstību Regulas (ES) Nr. 575/2013 150. panta prasībām.

3. NODAĻA

NOVĒRTĒŠANAS METODIKA ATTIECĪBĀ UZ IEKŠĒJO APLĒŠU VALIDĒŠANAS STRUKTŪRVIENĪBU UN IESTĀDES IEKŠĒJO PĀRVALDĪBU UN UZRAUDZĪBU

1. IEDAĻA

Vispārīgi noteikumi

9. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Lai novērtētu, vai iestāde atbilst prasībām par iekšējo pārvaldību, tostarp prasībām par augstāko vadību un vadības struktūru, iekšējo ziņošanu, kredītriska kontroli un iekšējo revīziju, uzraudzību un validēšanu, kompetentās iestādes pārbauda visus šādus aspektus:

| a) | iestādes reitingu sistēmu validēšanas pasākumu, mehānismu un procesu stabilitāte un par validēšanas veikšanu atbildīgo darbinieku (“validēšanas struktūrvienība”) piemērotība atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta c) un f) apakšpunktam, 174. panta d) punktam, 185. pantam un 188. pantam attiecībā uz:






  i) | validēšanas struktūrvienības neatkarību saskaņā ar 10. pantu; |
| --- | --- | --- |

a)

iestādes reitingu sistēmu validēšanas pasākumu, mehānismu un procesu stabilitāte un par validēšanas veikšanu atbildīgo darbinieku (“validēšanas struktūrvienība”) piemērotība atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta c) un f) apakšpunktam, 174. panta d) punktam, 185. pantam un 188. pantam attiecībā uz:

i)

validēšanas struktūrvienības neatkarību saskaņā ar 10. pantu;

| ii) | validēšanas procesa izmantošanas pilnīgumu un biežumu saskaņā ar 11. pantu; |
| --- | --- |

ii)

validēšanas procesa izmantošanas pilnīgumu un biežumu saskaņā ar 11. pantu;

| iii) | validēšanas struktūrvienības metožu un procedūru piemērotību saskaņā ar 12. pantu; |
| --- | --- |

iii)

validēšanas struktūrvienības metožu un procedūru piemērotību saskaņā ar 12. pantu;

| iv) | ziņošanas procesa un validēšanas secinājumu, konstatējumu un ieteikumu izvērtēšanas procesa atbilstību saskaņā ar 13. pantu; |
| --- | --- |

iv)

ziņošanas procesa un validēšanas secinājumu, konstatējumu un ieteikumu izvērtēšanas procesa atbilstību saskaņā ar 13. pantu;

| b) | iestādes iekšējā pārvaldība un uzraudzība, ieskaitot iestādes kredītriska kontroles struktūrvienību un iekšējo revīziju, atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 189., 190. un 191. pantam attiecībā uz:






  i) | augstākās vadības un vadības struktūras funkcijām saskaņā ar 14. pantu; |
| --- | --- | --- |

b)

iestādes iekšējā pārvaldība un uzraudzība, ieskaitot iestādes kredītriska kontroles struktūrvienību un iekšējo revīziju, atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 189., 190. un 191. pantam attiecībā uz:

i)

augstākās vadības un vadības struktūras funkcijām saskaņā ar 14. pantu;

| ii) | vadības pārskatiem saskaņā ar 15. pantu; |
| --- | --- |

ii)

vadības pārskatiem saskaņā ar 15. pantu;

| iii) | kredītriska kontroles struktūrvienību saskaņā ar 16. pantu; |
| --- | --- |

iii)

kredītriska kontroles struktūrvienību saskaņā ar 16. pantu;

| iv) | iekšējo revīziju saskaņā ar 17. pantu. |
| --- | --- |

iv)

iekšējo revīziju saskaņā ar 17. pantu.

2.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes piemēro visas šādas metodes:

| a) | pārskata iestādes attiecīgo iekšējo politiku un procedūras; |
| --- | --- |

a)

pārskata iestādes attiecīgo iekšējo politiku un procedūras;

| b) | pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, vai komiteju attiecīgos protokolus; |
| --- | --- |

b)

pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, vai komiteju attiecīgos protokolus;

| c) | pārskata attiecīgos ziņojumus par reitingu sistēmām, kā arī jebkādus secinājumus un lēmumus, kuri pieņemti uz minēto ziņojumu pamata; |
| --- | --- |

c)

pārskata attiecīgos ziņojumus par reitingu sistēmām, kā arī jebkādus secinājumus un lēmumus, kuri pieņemti uz minēto ziņojumu pamata;

| d) | pārskata tādus attiecīgos ziņojumus par kredītriska kontroles, iekšējās revīzijas, uzraudzības un validēšanas struktūrvienības darbībām, kurus sagatavojuši par katru no minētajām funkcijām atbildīgie darbinieki vai jebkāda cita iestādes kontroles struktūrvienība, kā arī minēto struktūrvienību secinājumus, konstatējumus un ieteikumus; |
| --- | --- |

d)

pārskata tādus attiecīgos ziņojumus par kredītriska kontroles, iekšējās revīzijas, uzraudzības un validēšanas struktūrvienības darbībām, kurus sagatavojuši par katru no minētajām funkcijām atbildīgie darbinieki vai jebkāda cita iestādes kontroles struktūrvienība, kā arī minēto struktūrvienību secinājumus, konstatējumus un ieteikumus;

| e) | iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos. |
| --- | --- |

e)

iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos.

3.   Lai novērtētu validēšanas struktūrvienību, papildus 2. punktā minētajām metodēm kompetentās iestādes piemēro visas šādas metodes:

| a) | pārskata visu validēšanas struktūrvienības darbinieku uzdevumus un pienākumus; |
| --- | --- |

a)

pārskata visu validēšanas struktūrvienības darbinieku uzdevumus un pienākumus;

| b) | pārskata gada validēšanas darba plāna piemērotību un atbilstību; |
| --- | --- |

b)

pārskata gada validēšanas darba plāna piemērotību un atbilstību;

| c) | pārskata validēšanas rokasgrāmatas, ko izmanto validēšanas struktūrvienība; |
| --- | --- |

c)

pārskata validēšanas rokasgrāmatas, ko izmanto validēšanas struktūrvienība;

| d) | pārskata procesu, kurā konstatējumi un attiecīgie ieteikumi tiek klasificēti atbilstoši to būtiskumam; |
| --- | --- |

d)

pārskata procesu, kurā konstatējumi un attiecīgie ieteikumi tiek klasificēti atbilstoši to būtiskumam;

| e) | pārskata validēšanas struktūrvienības secinājumu, konstatējumu un ieteikumu atbilstību; |
| --- | --- |

e)

pārskata validēšanas struktūrvienības secinājumu, konstatējumu un ieteikumu atbilstību;

| f) | pārskata validēšanas struktūrvienības funkciju reitingu sistēmu iekšējā apstiprināšanas procedūrā un visās saistītajās izmaiņās; |
| --- | --- |

f)

pārskata validēšanas struktūrvienības funkciju reitingu sistēmu iekšējā apstiprināšanas procedūrā un visās saistītajās izmaiņās;

| g) | pārskata rīcības plānu katram atbilstīgajam ieteikumam, tostarp arī turpmāko pasākumu jomā, kas apstiprināts attiecīgajā vadības līmenī. |
| --- | --- |

g)

pārskata rīcības plānu katram atbilstīgajam ieteikumam, tostarp arī turpmāko pasākumu jomā, kas apstiprināts attiecīgajā vadības līmenī.

4.   Lai novērtētu kredītriska kontroles struktūrvienību, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 190. pantā, papildus 2. punktā minētajām prasībām kompetentās iestādes piemēro visas šādas metodes:

| a) | pārskata visu attiecīgo kredītriska kontroles struktūrvienības darbinieku un augstākās vadības funkcijas un pienākumus; |
| --- | --- |

a)

pārskata visu attiecīgo kredītriska kontroles struktūrvienības darbinieku un augstākās vadības funkcijas un pienākumus;

| b) | pārskata attiecīgos ziņojumus, kurus kredītriska kontroles struktūrvienība un augstākā vadība iesniegusi vadības struktūrai vai tās norīkotai komitejai. |
| --- | --- |

b)

pārskata attiecīgos ziņojumus, kurus kredītriska kontroles struktūrvienība un augstākā vadība iesniegusi vadības struktūrai vai tās norīkotai komitejai.

5.   Lai novērtētu iekšējās revīzijas vai citu līdzvērtīgu neatkarīgu revīzijas struktūrvienību, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 191. pantā, papildus 2. punktā minētajām prasībām kompetentās iestādes piemēro visas šādas metodes:

| a) | pārskata visu attiecīgo iekšējās revīzijas struktūrvienības darbinieku attiecīgās funkcijas un pienākumus; |
| --- | --- |

a)

pārskata visu attiecīgo iekšējās revīzijas struktūrvienības darbinieku attiecīgās funkcijas un pienākumus;

| b) | pārskata gada iekšējās revīzijas darba plāna piemērotību un atbilstību; |
| --- | --- |

b)

pārskata gada iekšējās revīzijas darba plāna piemērotību un atbilstību;

| c) | pārskata attiecīgās revīzijas rokasgrāmatas un darba programmas, kā arī attiecīgajos revīzijas ziņojumos ietvertos konstatējumus un ieteikumus; |
| --- | --- |

c)

pārskata attiecīgās revīzijas rokasgrāmatas un darba programmas, kā arī attiecīgajos revīzijas ziņojumos ietvertos konstatējumus un ieteikumus;

| d) | pārskata rīcības plānu katram atbilstīgajam ieteikumam, tostarp arī turpmāko pasākumu jomā, kas apstiprināts attiecīgajā vadības līmenī. |
| --- | --- |

d)

pārskata rīcības plānu katram atbilstīgajam ieteikumam, tostarp arī turpmāko pasākumu jomā, kas apstiprināts attiecīgajā vadības līmenī.

6.   Papildus 2. punktā minētajām metodēm kompetentās iestādes var pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus, lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punktu.

2. IEDAĻA

Validēšanas struktūrvienības novērtēšanas metodika

10. pants

Validēšanas struktūrvienības neatkarība

1.   Novērtējot validēšanas struktūrvienības neatkarību Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta f) apakšpunkta, 174. panta d) punkta, 185. panta un 188. panta piemērošanas nolūkā, kompetentās iestādes pārbauda, vai par validēšanas funkcijas īstenošanu atbildīgā struktūrvienība vai arī – gadījumā, ja validēšanas funkcijas īstenošanai nav paredzēta īpaša struktūrvienība, – darbinieki, kuri īsteno validēšanas funkciju, ievēro visas šādas prasības:

| a) | validēšanas struktūrvienība ir neatkarīga no personāla un vadības alidēšanas struktūrvienības, kas atbild par riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu un modeļu uzbūvi un izstrādi; |
| --- | --- |

a)

validēšanas struktūrvienība ir neatkarīga no personāla un vadības alidēšanas struktūrvienības, kas atbild par riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu un modeļu uzbūvi un izstrādi;

| b) | validēšanas funkciju īsteno citi darbinieki, kuri nav atbildīgi par reitingu sistēmas uzbūvi un izstrādi, kā arī nav atbildīgi par kredītriska kontroles funkcijas veikšanu; |
| --- | --- |

b)

validēšanas funkciju īsteno citi darbinieki, kuri nav atbildīgi par reitingu sistēmas uzbūvi un izstrādi, kā arī nav atbildīgi par kredītriska kontroles funkcijas veikšanu;

| c) | validēšanas struktūrvienība ir tieši atbildīga augstākās vadības priekšā. |
| --- | --- |

c)

validēšanas struktūrvienība ir tieši atbildīga augstākās vadības priekšā.

2.   Panta 1. punkta piemērošanas nolūkā, ja par validēšanas funkciju atbildīgā struktūrvienība ir organizatoriski nodalīta no kredītriska kontroles struktūrvienības un katra struktūrvienība ziņo dažādiem augstākās vadības locekļiem, kompetentās iestādes pārbauda abus šādus aspektus:

| a) | validēšanas struktūrvienībai ir pietiekami resursi uzdevumu veikšanai, tostarp pieredzējuši kvalificēti darbinieki; |
| --- | --- |

a)

validēšanas struktūrvienībai ir pietiekami resursi uzdevumu veikšanai, tostarp pieredzējuši kvalificēti darbinieki;

| b) | par validēšanas funkciju atbildīgo darbinieku un augstākā līmeņa vadītāju atalgojums nav saistīts ar uzdevumu veikšanu, kas attiecas uz kredītriska kontroli vai riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu. |
| --- | --- |

b)

par validēšanas funkciju atbildīgo darbinieku un augstākā līmeņa vadītāju atalgojums nav saistīts ar uzdevumu veikšanu, kas attiecas uz kredītriska kontroli vai riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu.

3.   Panta 1. punkta piemērošanas nolūkā, ja par validēšanas struktūrvienību atbildīgā struktūrvienība ir organizatoriski nodalīta no kredītriska kontroles struktūrvienības un katra struktūrvienība ziņo tam pašam augstākās vadības loceklim, kompetentās iestādes pārbauda visus šādus aspektus:

| a) | validēšanas struktūrvienībai ir pietiekami resursi uzdevumu veikšanai, tostarp pieredzējuši kvalificēti darbinieki; |
| --- | --- |

a)

validēšanas struktūrvienībai ir pietiekami resursi uzdevumu veikšanai, tostarp pieredzējuši kvalificēti darbinieki;

| b) | par validēšanas struktūrvienību atbildīgo darbinieku un augstākā līmeņa vadītāju atalgojums nav saistīts ar uzdevumu veikšanu, kas attiecas uz kredītriska kontroli vai riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu; |
| --- | --- |

b)

par validēšanas struktūrvienību atbildīgo darbinieku un augstākā līmeņa vadītāju atalgojums nav saistīts ar uzdevumu veikšanu, kas attiecas uz kredītriska kontroli vai riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu;

| c) | ir ieviests lēmumu pieņemšanas process, lai nodrošinātu, ka iestādes augstākā vadība pienācīgi ņem vērā validēšanas struktūrvienības secinājumus, konstatējumus un ieteikumus; |
| --- | --- |

c)

ir ieviests lēmumu pieņemšanas process, lai nodrošinātu, ka iestādes augstākā vadība pienācīgi ņem vērā validēšanas struktūrvienības secinājumus, konstatējumus un ieteikumus;

| d) | uz validēšanas struktūrvienības secinājumiem, konstatējumiem un ieteikumiem netiek izdarīta nepamatota ietekme; |
| --- | --- |

d)

uz validēšanas struktūrvienības secinājumiem, konstatējumiem un ieteikumiem netiek izdarīta nepamatota ietekme;

| e) | lēmumi par visiem nepieciešamajiem korektīvajiem pasākumiem, lai ņemtu vērā validēšanas struktūrvienības secinājumus, konstatējumus un ieteikumus, tiek pieņemti un īstenoti laikus; |
| --- | --- |

e)

lēmumi par visiem nepieciešamajiem korektīvajiem pasākumiem, lai ņemtu vērā validēšanas struktūrvienības secinājumus, konstatējumus un ieteikumus, tiek pieņemti un īstenoti laikus;

| f) | iekšējā revīzijā regulāri novērtē a)–e) apakšpunktā minēto nosacījumu izpildi. |
| --- | --- |

f)

iekšējā revīzijā regulāri novērtē a)–e) apakšpunktā minēto nosacījumu izpildi.

4.   Panta 1. punkta piemērošanas nolūkā, ja nepastāv atsevišķa par validēšanas funkciju atbildīga struktūrvienība, kompetentās iestādes pārbauda visus šādus aspektus:

| a) | validēšanas struktūrvienībai ir pietiekami resursi uzdevumu veikšanai, tostarp pieredzējuši kvalificēti darbinieki; |
| --- | --- |

a)

validēšanas struktūrvienībai ir pietiekami resursi uzdevumu veikšanai, tostarp pieredzējuši kvalificēti darbinieki;

| b) | par validēšanas struktūrvienību atbildīgo darbinieku un augstākā līmeņa vadītāju atalgojums nav saistīts ar uzdevumu veikšanu, kas attiecas uz kredītriska kontroli vai riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu; |
| --- | --- |

b)

par validēšanas struktūrvienību atbildīgo darbinieku un augstākā līmeņa vadītāju atalgojums nav saistīts ar uzdevumu veikšanu, kas attiecas uz kredītriska kontroli vai riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu;

| c) | ir ieviests lēmumu pieņemšanas process, lai nodrošinātu, ka iestādes augstākā vadība pienācīgi ņem vērā validēšanas struktūrvienības secinājumus, konstatējumus un ieteikumus; |
| --- | --- |

c)

ir ieviests lēmumu pieņemšanas process, lai nodrošinātu, ka iestādes augstākā vadība pienācīgi ņem vērā validēšanas struktūrvienības secinājumus, konstatējumus un ieteikumus;

| d) | uz validēšanas struktūrvienības secinājumiem, konstatējumiem un ieteikumiem netiek izdarīta nepamatota ietekme; |
| --- | --- |

d)

uz validēšanas struktūrvienības secinājumiem, konstatējumiem un ieteikumiem netiek izdarīta nepamatota ietekme;

| e) | lēmumi par visiem nepieciešamajiem korektīvajiem pasākumiem, lai ņemtu vērā validēšanas struktūrvienības secinājumus, konstatējumus un ieteikumus, tiek pieņemti un īstenoti laikus; |
| --- | --- |

e)

lēmumi par visiem nepieciešamajiem korektīvajiem pasākumiem, lai ņemtu vērā validēšanas struktūrvienības secinājumus, konstatējumus un ieteikumus, tiek pieņemti un īstenoti laikus;

| f) | iekšējā revīzijā regulāri novērtē a)–e) apakšpunktā minēto nosacījumu izpildi; |
| --- | --- |

f)

iekšējā revīzijā regulāri novērtē a)–e) apakšpunktā minēto nosacījumu izpildi;

| g) | faktiski tiek nodalīti darbinieki, kuri īsteno validēšanas funkciju, un darbinieki, kuri veic citus uzdevumus; |
| --- | --- |

g)

faktiski tiek nodalīti darbinieki, kuri īsteno validēšanas funkciju, un darbinieki, kuri veic citus uzdevumus;

| h) | iestāde nav globāla vai cita sistēmiski nozīmīga iestāde Direktīvas 2013/36/ES 131. panta izpratnē. |
| --- | --- |

h)

iestāde nav globāla vai cita sistēmiski nozīmīga iestāde Direktīvas 2013/36/ES 131. panta izpratnē.

5.   Novērtējot validēšanas struktūrvienības neatkarību, kompetentās iestādes arī novērtē, vai iestāde ir veikusi piemērotu izvēli attiecībā uz validēšanas struktūrvienības organizāciju atbilstoši 2., 3. un 4. punktam, ņemot vērā iestādes veidu, lielumu un mērogu un tās uzņēmējdarbības modelim raksturīgo risku sarežģītību.

11. pants

Validēšanas procesa pilnīgums un biežums

1.   Novērtējot validēšanas struktūrvienības pilnīgumu Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta f) apakšpunkta, 174. panta d) punkta, 185. panta un 188. panta prasību piemērošanas nolūkā, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | iestāde ir definējusi un dokumentējusi pilnīgu validēšanas procesu visām reitingu sistēmām; |
| --- | --- |

a)

iestāde ir definējusi un dokumentējusi pilnīgu validēšanas procesu visām reitingu sistēmām;

| b) | iestāde pietiekami bieži veic a) apakšpunktā minēto validēšanas procesu. |
| --- | --- |

b)

iestāde pietiekami bieži veic a) apakšpunktā minēto validēšanas procesu.

2.   Novērtējot validēšanas procesa pilnīgumu atbilstoši 1. punkta a) apakšpunktam, kompetentās iestādes pārbauda, vai validēšanas struktūrvienība:

| a) | tiek kritiski pārskatīti visi iekšējo reitingu un riska parametru noteikšanas aspekti, ieskaitot datu vākšanas un datu attīrīšanas procedūras, metodikas un modeļu struktūras izvēli un mainīgo lielumu atlases procesu; |
| --- | --- |

a)

tiek kritiski pārskatīti visi iekšējo reitingu un riska parametru noteikšanas aspekti, ieskaitot datu vākšanas un datu attīrīšanas procedūras, metodikas un modeļu struktūras izvēli un mainīgo lielumu atlases procesu;

| b) | tiek pārbaudīts, vai iekšējie reitingi un riska parametri tiek atbilstoši ieviesti IT sistēmās un ka kategoriju un portfeļu definīcijas tiek konsekventi piemērotas dažādās iestādes struktūrvienībās un ģeogrāfiskajās atrašanās vietās; |
| --- | --- |

b)

tiek pārbaudīts, vai iekšējie reitingi un riska parametri tiek atbilstoši ieviesti IT sistēmās un ka kategoriju un portfeļu definīcijas tiek konsekventi piemērotas dažādās iestādes struktūrvienībās un ģeogrāfiskajās atrašanās vietās;

| c) | tiek pārbaudīta reitingu sistēmu darbības kvalitāte, ņemot vērā vismaz riska diferencēšanu un kvantitatīvo noteikšanu un iekšējo reitingu un riska parametru stabilitāti, kā arī modeļa specifikācijas; |
| --- | --- |

c)

tiek pārbaudīta reitingu sistēmu darbības kvalitāte, ņemot vērā vismaz riska diferencēšanu un kvantitatīvo noteikšanu un iekšējo reitingu un riska parametru stabilitāti, kā arī modeļa specifikācijas;

| d) | pārbauda visas izmaiņas saistībā ar iekšējiem reitingiem un riska parametriem un to būtiskumu saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 529/2014 un vai validēšanas struktūrvienība konsekventi ņem vērā pašu sniegtos secinājumus, konstatējumus un ieteikumus. |
| --- | --- |

d)

pārbauda visas izmaiņas saistībā ar iekšējiem reitingiem un riska parametriem un to būtiskumu saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 529/2014 un vai validēšanas struktūrvienība konsekventi ņem vērā pašu sniegtos secinājumus, konstatējumus un ieteikumus.

3.   Novērtējot, vai 1. punkta b) apakšpunktā minētais validēšanas procesa biežums ir pietiekams, kompetentās iestādes pārbauda, vai validēšanas process tiek regulāri veikts visām iestādes reitingu sistēmām saskaņā ar gada darba plānu un vai:

| a) | visām reitingu sistēmām vismaz reizi gadā tiek veikti procesi, kuri paredzēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 185. panta b) punktā un 188. panta c) punktā (“atpakaļejoša pārbaude”); |
| --- | --- |

a)

visām reitingu sistēmām vismaz reizi gadā tiek veikti procesi, kuri paredzēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 185. panta b) punktā un 188. panta c) punktā (“atpakaļejoša pārbaude”);

| b) | reitingu sistēmām, kuras attiecas uz būtiskiem riska darījumu veidiem, vismaz reizi gadā tiek veikta 2. punkta c) apakšpunktā minētā reitingu sistēmu darbības kvalitātes pārbaude. |
| --- | --- |

b)

reitingu sistēmām, kuras attiecas uz būtiskiem riska darījumu veidiem, vismaz reizi gadā tiek veikta 2. punkta c) apakšpunktā minētā reitingu sistēmu darbības kvalitātes pārbaude.

4.   Ja iestāde iesniedz pieteikumu, lai saņemtu atļauju izmantot reitingu sistēmas iekšējos reitingus un riska parametrus vai lai saņemtu atļauju attiecībā uz jebkādām būtiskām reitingu sistēmas iekšējo reitingu un riska parametru izmaiņām, kompetentās iestādes pārbauda, vai iestāde veic 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto validēšanu pirms reitingu sistēmas izmantošanas pašu kapitāla prasību aprēķināšanai un riska iekšējās pārvaldības nolūkos.

12. pants

Validēšanas struktūrvienības metožu un procedūru piemērotība

Novērtējot validēšanas metožu un procedūru piemērotību Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta f) apakšpunkta, 174. panta d) punkta, 185. panta un 188. panta prasību piemērošanas nolūkā, kompetentās iestādes pārbauda, vai šīs metodes un procedūras sniedz iespējas konsekventi un jēgpilni novērtēt iekšējā reitinga un risku novērtēšanas sistēmu darbības kvalitāti, un pārbauda, vai:

| a) | validēšanas metodes un procedūras ir piemērotas reitingu sistēmas precizitātes un konsekvences novērtēšanai; |
| --- | --- |

a)

validēšanas metodes un procedūras ir piemērotas reitingu sistēmas precizitātes un konsekvences novērtēšanai;

| b) | validēšanas metodes un procedūras ir piemērotas iestādes reitingu sistēmu raksturam, sarežģītībai un piemērošanas jomai un datu pieejamībai; |
| --- | --- |

b)

validēšanas metodes un procedūras ir piemērotas iestādes reitingu sistēmu raksturam, sarežģītībai un piemērošanas jomai un datu pieejamībai;

| c) | validēšanas metodēs un procedūrās ir skaidri norādīti validēšanas mērķi, standarti un ierobežojumi, ir ietverts visu validēšanas testu, datu kopu un datu attīrīšanas procedūru apraksts, ir izklāstīti datu avoti un atsauces laikposmi un paredzētas fiksētas mērķvērtības un pielaides noteiktiem rādītājiem attiecīgi sākotnējai un regulārajai validēšanai; |
| --- | --- |

c)

validēšanas metodēs un procedūrās ir skaidri norādīti validēšanas mērķi, standarti un ierobežojumi, ir ietverts visu validēšanas testu, datu kopu un datu attīrīšanas procedūru apraksts, ir izklāstīti datu avoti un atsauces laikposmi un paredzētas fiksētas mērķvērtības un pielaides noteiktiem rādītājiem attiecīgi sākotnējai un regulārajai validēšanai;

| d) | laika gaitā ir konsekventi piemērotas izmantotās validēšanas metodes, jo īpaši veiktie testi, validēšanai izmantotā atsauces datu kopa un attiecīgā datu attīrīšana; |
| --- | --- |

d)

laika gaitā ir konsekventi piemērotas izmantotās validēšanas metodes, jo īpaši veiktie testi, validēšanai izmantotā atsauces datu kopa un attiecīgā datu attīrīšana;

| e) | validēšanas metodes ietver atpakaļejošu pārbaudi un salīdzinošo vērtēšanu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 185. panta c) punktam un 188. panta d) punktam; |
| --- | --- |

e)

validēšanas metodes ietver atpakaļejošu pārbaudi un salīdzinošo vērtēšanu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 185. panta c) punktam un 188. panta d) punktam;

| f) | validēšanas metodēs ir ietverts, kā tiek ņemti vērā biznesa cikli un līdzīgs sistemātiskais mainīgums saistību neizpildes pieredzē iekšējo reitingu un riska parametru jomā, jo īpaši attiecībā uz PD aplēsēm. |
| --- | --- |

f)

validēšanas metodēs ir ietverts, kā tiek ņemti vērā biznesa cikli un līdzīgs sistemātiskais mainīgums saistību neizpildes pieredzē iekšējo reitingu un riska parametru jomā, jo īpaši attiecībā uz PD aplēsēm.

PD

13. pants

Ziņošanas procesa un validēšanas secinājumu, konstatējumu un ieteikumu izvērtēšanas procesa atbilstība

Novērtējot ziņošanas procesa un validēšanas secinājumu, konstatējumu un ieteikumu izvērtēšanas procesa atbilstību Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta f) apakšpunkta, 174. panta d) punkta, 185. panta un 188. panta prasību piemērošanas nolūkā, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | validēšanas ziņojumos ir identificētas un aprakstītas izmantotās validēšanas metodes, veiktie testi, izmantotās atsauces datu kopas un attiecīgie datu attīrīšanas procesi un ir ietverti minēto testu rezultāti, validēšanas secinājumi, konstatējumi un attiecīgie ieteikumi; |
| --- | --- |

a)

validēšanas ziņojumos ir identificētas un aprakstītas izmantotās validēšanas metodes, veiktie testi, izmantotās atsauces datu kopas un attiecīgie datu attīrīšanas procesi un ir ietverti minēto testu rezultāti, validēšanas secinājumi, konstatējumi un attiecīgie ieteikumi;

| b) | validēšanas ziņojumu secinājumi, konstatējumi un ieteikumi ir tieši paziņoti augstākajai vadībai un iestādes vadības struktūrai vai tās norīkotai komitejai; |
| --- | --- |

b)

validēšanas ziņojumu secinājumi, konstatējumi un ieteikumi ir tieši paziņoti augstākajai vadībai un iestādes vadības struktūrai vai tās norīkotai komitejai;

| c) | validēšanas ziņojumu secinājumi, konstatējumi un ieteikumi ir atspoguļoti iekšējo reitingu un riska aplēšu uzbūves izmaiņās un uzlabojumos, tostarp gadījumos, kas aprakstīti Regulas (ES) Nr. 575/2013 185. panta e) punkta pirmajā teikumā un 188. panta e) punktā; |
| --- | --- |

c)

validēšanas ziņojumu secinājumi, konstatējumi un ieteikumi ir atspoguļoti iekšējo reitingu un riska aplēšu uzbūves izmaiņās un uzlabojumos, tostarp gadījumos, kas aprakstīti Regulas (ES) Nr. 575/2013 185. panta e) punkta pirmajā teikumā un 188. panta e) punktā;

| d) | iestādes lēmumu pieņemšanas process notiek attiecīgajā vadības līmenī. |
| --- | --- |

d)

iestādes lēmumu pieņemšanas process notiek attiecīgajā vadības līmenī.

3. IEDAĻA

Iekšējās pārvaldības un uzraudzības novērtēšanas metodika

14. pants

Augstākās vadības un vadības struktūras funkcijas

Novērtējot iestādes korporatīvo pārvaldību atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 189. pantam, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | iestādes lēmumu pieņemšanas process, tā hierarhija, pārskatu sniegšanas kārtība un atbildības līmeņi ir skaidri noteikti iestādes iekšējā dokumentācijā un konsekventi atspoguļoti iekšējo struktūru protokolos; |
| --- | --- |

a)

iestādes lēmumu pieņemšanas process, tā hierarhija, pārskatu sniegšanas kārtība un atbildības līmeņi ir skaidri noteikti iestādes iekšējā dokumentācijā un konsekventi atspoguļoti iekšējo struktūru protokolos;

| b) | gan vadības struktūra vai tās norīkota komiteja, gan augstākā vadība apstiprina vismaz šādus reitingu sistēmu būtiskos aspektus:






  i) | jebkura attiecīgā politika, kas saistīta ar reitingu sistēmu izveidošanu un īstenošanu un IRB pieejas piemērošanu, tostarp politika, kas saistīta ar reitingu piešķiršanas un riska parametru aplēšanas un validēšanas procesu būtiskajiem aspektiem; |
| --- | --- | --- |

b)

gan vadības struktūra vai tās norīkota komiteja, gan augstākā vadība apstiprina vismaz šādus reitingu sistēmu būtiskos aspektus:

i)

jebkura attiecīgā politika, kas saistīta ar reitingu sistēmu izveidošanu un īstenošanu un IRB pieejas piemērošanu, tostarp politika, kas saistīta ar reitingu piešķiršanas un riska parametru aplēšanas un validēšanas procesu būtiskajiem aspektiem;

IRB

| ii) | jebkura attiecīgā riska pārvaldības politika, tostarp politika, kas saistīta ar IT infrastruktūru un ārkārtas rīcības plāniem; |
| --- | --- |

ii)

jebkura attiecīgā riska pārvaldības politika, tostarp politika, kas saistīta ar IT infrastruktūru un ārkārtas rīcības plāniem;

| iii) | visu riska iekšējās pārvaldības procesos un pašu kapitāla prasību aprēķinā izmantoto reitingu sistēmu riska parametri; |
| --- | --- |

iii)

visu riska iekšējās pārvaldības procesos un pašu kapitāla prasību aprēķinā izmantoto reitingu sistēmu riska parametri;

| c) | vadības struktūra vai tās norīkota komiteja, pieņemot oficiālu lēmumu, izveido atbilstošu organizatorisko struktūru reitingu sistēmu pareizai īstenošanai; |
| --- | --- |

c)

vadības struktūra vai tās norīkota komiteja, pieņemot oficiālu lēmumu, izveido atbilstošu organizatorisko struktūru reitingu sistēmu pareizai īstenošanai;

| d) | vadības struktūra vai tās norīkota komiteja, pieņemot oficiālu lēmumu, apstiprina pieļaujamo riska līmeni, ņemot vērā iestādes iekšējo reitingu sistēmas shēmu; |
| --- | --- |

d)

vadības struktūra vai tās norīkota komiteja, pieņemot oficiālu lēmumu, apstiprina pieļaujamo riska līmeni, ņemot vērā iestādes iekšējo reitingu sistēmas shēmu;

| e) | augstākajai vadībai ir laba izpratne par visām iestādes reitingu sistēmām, par to uzbūvi un darbību, par IRB pieejas prasībām un par iestādes pieeju minēto prasību izpildei; |
| --- | --- |

e)

augstākajai vadībai ir laba izpratne par visām iestādes reitingu sistēmām, par to uzbūvi un darbību, par IRB pieejas prasībām un par iestādes pieeju minēto prasību izpildei;

IRB

| f) | augstākā vadība ziņo vadības struktūrai vai tās norīkotai komitejai par būtiskām izmaiņām vai noteiktās politikas izņēmumiem, kas būtiski ietekmē iestādes reitingu sistēmu darbību; |
| --- | --- |

f)

augstākā vadība ziņo vadības struktūrai vai tās norīkotai komitejai par būtiskām izmaiņām vai noteiktās politikas izņēmumiem, kas būtiski ietekmē iestādes reitingu sistēmu darbību;

| g) | augstākā vadība var pastāvīgi nodrošināt reitingu sistēmu labu darbību; |
| --- | --- |

g)

augstākā vadība var pastāvīgi nodrošināt reitingu sistēmu labu darbību;

| h) | augstākā vadība veic atbilstīgos pasākumus, ja kredītriska kontroles, validēšanas, iekšējās revīzijas vai citas kontroles funkcijas ietvaros tiek konstatētas reitingu sistēmu nepilnības. |
| --- | --- |

h)

augstākā vadība veic atbilstīgos pasākumus, ja kredītriska kontroles, validēšanas, iekšējās revīzijas vai citas kontroles funkcijas ietvaros tiek konstatētas reitingu sistēmu nepilnības.

15. pants

Vadības pārskati

Novērtējot vadības pārskatu piemērotību atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 189. pantam, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | vadības pārskatos ir ietverta informācija par visiem šādiem aspektiem:






  i) | parādnieku vai riska darījumu riska profils katrai kategorijai; |
| --- | --- | --- |

a)

vadības pārskatos ir ietverta informācija par visiem šādiem aspektiem:

i)

parādnieku vai riska darījumu riska profils katrai kategorijai;

| ii) | migrācija starp kategorijām; |
| --- | --- |

ii)

migrācija starp kategorijām;

| iii) | attiecīgo riska parametru aplēse katrai kategorijai; |
| --- | --- |

iii)

attiecīgo riska parametru aplēse katrai kategorijai;

| iv) | realizēto saistību neizpildes rādītāju un – gadījumos, ja tiek izmantotas pašu aplēses, – realizēto LGD un realizēto korekcijas pakāpju salīdzinājums ar aplēsēm; |
| --- | --- |

iv)

realizēto saistību neizpildes rādītāju un – gadījumos, ja tiek izmantotas pašu aplēses, – realizēto LGD un realizēto korekcijas pakāpju salīdzinājums ar aplēsēm;

LGD

| v) | spriedzes testu pieņēmumi un rezultāti; |
| --- | --- |

v)

spriedzes testu pieņēmumi un rezultāti;

| vi) | reitingu piešķiršanas procesa darbības kvalitāte, jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi, un agrāk atklāto reitingu sistēmu trūkumu novēršanas gaita; |
| --- | --- |

vi)

reitingu piešķiršanas procesa darbības kvalitāte, jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi, un agrāk atklāto reitingu sistēmu trūkumu novēršanas gaita;

| vii) | validēšanas ziņojumi; |
| --- | --- |

vii)

validēšanas ziņojumi;

| b) | vadības pārskatu forma un biežums ir piemēroti, ņemot vērā informācijas būtiskumu un veidu, kā arī līmeni, kuru saņēmējs ieņem hierarhijā, saskaņā ar iestādes organizatorisko struktūru; |
| --- | --- |

b)

vadības pārskatu forma un biežums ir piemēroti, ņemot vērā informācijas būtiskumu un veidu, kā arī līmeni, kuru saņēmējs ieņem hierarhijā, saskaņā ar iestādes organizatorisko struktūru;

| c) | vadības pārskati atvieglo augstākās vadības veikto kredītriska uzraudzību tādu riska darījumu vispārējā portfelī, uz kuriem attiecas IRB pieeja; |
| --- | --- |

c)

vadības pārskati atvieglo augstākās vadības veikto kredītriska uzraudzību tādu riska darījumu vispārējā portfelī, uz kuriem attiecas IRB pieeja;

IRB

| d) | vadības pārskati ir proporcionāli iestādes darbības un organizatoriskās struktūras veidam, apjomam un sarežģītībai. |
| --- | --- |

d)

vadības pārskati ir proporcionāli iestādes darbības un organizatoriskās struktūras veidam, apjomam un sarežģītībai.

16. pants

Kredītriska kontroles struktūrvienība

1.   Novērtējot iestādes iekšējo pārvaldību un uzraudzību attiecībā uz kredītriska kontroles struktūrvienību atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 190. pantam, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | kredītriska kontroles struktūrvienība vai struktūrvienības ir atdalītas un neatkarīgas no personāla un vadības funkcijām, kas atbild par riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu; |
| --- | --- |

a)

kredītriska kontroles struktūrvienība vai struktūrvienības ir atdalītas un neatkarīgas no personāla un vadības funkcijām, kas atbild par riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu;

| b) | kredītriska kontroles struktūrvienība vai struktūrvienības ir funkcionālas un piemērotas attiecīgo uzdevumu veikšanai. |
| --- | --- |

b)

kredītriska kontroles struktūrvienība vai struktūrvienības ir funkcionālas un piemērotas attiecīgo uzdevumu veikšanai.

2.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | kredītriska kontroles struktūrvienība vai struktūrvienības ir atsevišķas organizatoriskās struktūrvienības iestādes ietvaros; |
| --- | --- |

a)

kredītriska kontroles struktūrvienība vai struktūrvienības ir atsevišķas organizatoriskās struktūrvienības iestādes ietvaros;

| b) | kredītriska kontroles struktūrvienības vadītājs vai šādu struktūrvienību vadītāji ir augstākās vadības locekļi; |
| --- | --- |

b)

kredītriska kontroles struktūrvienības vadītājs vai šādu struktūrvienību vadītāji ir augstākās vadības locekļi;

| c) | kredītriska pārvaldības funkcija ir izveidota, ņemot vērā Direktīvas 2013/36/ES 76. panta 5. punktā paredzētos principus; |
| --- | --- |

c)

kredītriska pārvaldības funkcija ir izveidota, ņemot vērā Direktīvas 2013/36/ES 76. panta 5. punktā paredzētos principus;

| d) | par kredītriska kontroles struktūrvienību vai struktūrvienībām atbildīgie darbinieki un augstākā vadība nav atbildīgi par riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu; |
| --- | --- |

d)

par kredītriska kontroles struktūrvienību vai struktūrvienībām atbildīgie darbinieki un augstākā vadība nav atbildīgi par riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu;

| e) | kredītriska kontroles struktūrvienības vai struktūrvienību un par riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu atbildīgie augstākā līmeņa vadītāji ziņo dažādiem iestādes vadības struktūras vai tās norīkotās komitejas locekļiem; |
| --- | --- |

e)

kredītriska kontroles struktūrvienības vai struktūrvienību un par riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu atbildīgie augstākā līmeņa vadītāji ziņo dažādiem iestādes vadības struktūras vai tās norīkotās komitejas locekļiem;

| f) | par kredītriska kontroles struktūrvienību vai struktūrvienībām atbildīgo darbinieku un augstākās vadības atalgojums nav saistīts ar uzdevumu veikšanu, kas attiecas uz riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu. |
| --- | --- |

f)

par kredītriska kontroles struktūrvienību vai struktūrvienībām atbildīgo darbinieku un augstākās vadības atalgojums nav saistīts ar uzdevumu veikšanu, kas attiecas uz riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu.

3.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | kredītriska kontroles struktūrvienība vai struktūrvienības ir proporcionālas iestādes darbības un organizatoriskās struktūras veidam, apjomam un sarežģītībai un jo īpaši reitingu sistēmu un to īstenošanas sarežģītībai; |
| --- | --- |

a)

kredītriska kontroles struktūrvienība vai struktūrvienības ir proporcionālas iestādes darbības un organizatoriskās struktūras veidam, apjomam un sarežģītībai un jo īpaši reitingu sistēmu un to īstenošanas sarežģītībai;

| b) | kredītriska kontroles struktūrvienībai vai struktūrvienībām ir pietiekami resursi, kā arī pieredzējuši kvalificēti darbinieki visu attiecīgo darbību veikšanai; |
| --- | --- |

b)

kredītriska kontroles struktūrvienībai vai struktūrvienībām ir pietiekami resursi, kā arī pieredzējuši kvalificēti darbinieki visu attiecīgo darbību veikšanai;

| c) | kredītriska kontroles struktūrvienība vai struktūrvienības ir atbildīgas par reitingu sistēmas izveidošanu vai izvēli, īstenošanu un uzraudzību un darbības kvalitāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 190. panta 1. punkta otro teikumu un vai attiecīgās struktūrvienības vai struktūrvienību atbildības jomas ietver minētās regulas 190. panta 2. punktā norādītās jomas; |
| --- | --- |

c)

kredītriska kontroles struktūrvienība vai struktūrvienības ir atbildīgas par reitingu sistēmas izveidošanu vai izvēli, īstenošanu un uzraudzību un darbības kvalitāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 190. panta 1. punkta otro teikumu un vai attiecīgās struktūrvienības vai struktūrvienību atbildības jomas ietver minētās regulas 190. panta 2. punktā norādītās jomas;

| d) | kredītriska kontroles struktūrvienība vai struktūrvienības regulāri informē augstāko vadību par reitingu sistēmu darbības kvalitāti, par jomām, kurās nepieciešami uzlabojumi, un par agrāk atklāto trūkumu novēršanas gaitu. |
| --- | --- |

d)

kredītriska kontroles struktūrvienība vai struktūrvienības regulāri informē augstāko vadību par reitingu sistēmu darbības kvalitāti, par jomām, kurās nepieciešami uzlabojumi, un par agrāk atklāto trūkumu novēršanas gaitu.

17. pants

Iekšējā revīzija

1.   Novērtējot iestādes iekšējo pārvaldību un uzraudzību attiecībā uz iekšējās revīzijas vai citu līdzvērtīgu neatkarīgu revīzijas struktūrvienību atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 191. pantam, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | iekšējās revīzijas vai cita līdzvērtīga neatkarīga revīzijas struktūrvienība vismaz reizi gadā pārskata šādus elementus:






  i) | visas iestādes reitingu sistēmas; |
| --- | --- | --- |

a)

iekšējās revīzijas vai cita līdzvērtīga neatkarīga revīzijas struktūrvienība vismaz reizi gadā pārskata šādus elementus:

i)

visas iestādes reitingu sistēmas;

| ii) | kredītriska kontroles funkcijas darbības; |
| --- | --- |

ii)

kredītriska kontroles funkcijas darbības;

| iii) | kredītu apstiprināšanas procesa darbības; |
| --- | --- |

iii)

kredītu apstiprināšanas procesa darbības;

| iv) | iekšējās validēšanas struktūrvienības darbības; |
| --- | --- |

iv)

iekšējās validēšanas struktūrvienības darbības;

| b) | punkta a) apakšpunktā minētā pārskatīšana palīdz gada darba plānā precizēt jomas, kurām nepieciešams detalizēti pārbaudīt atbilstību visām tādām prasībām attiecībā uz IRB pieeju, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 142.–191. pantā; |
| --- | --- |

b)

punkta a) apakšpunktā minētā pārskatīšana palīdz gada darba plānā precizēt jomas, kurām nepieciešams detalizēti pārbaudīt atbilstību visām tādām prasībām attiecībā uz IRB pieeju, kuras noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 142.–191. pantā;

| c) | iekšējās revīzijas vai cita līdzvērtīga neatkarīga revīzijas struktūrvienība ir funkcionāla un piemērota attiecīgo uzdevumu veikšanai. |
| --- | --- |

c)

iekšējās revīzijas vai cita līdzvērtīga neatkarīga revīzijas struktūrvienība ir funkcionāla un piemērota attiecīgo uzdevumu veikšanai.

2.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | iekšējās revīzijas vai cita līdzvērtīga neatkarīga revīzijas struktūrvienība nodrošina pietiekamu informāciju iestādes augstākajai vadībai un vadības struktūrai par reitingu sistēmu atbilstību visām piemērojamām IRB pieejas prasībām; |
| --- | --- |

a)

iekšējās revīzijas vai cita līdzvērtīga neatkarīga revīzijas struktūrvienība nodrošina pietiekamu informāciju iestādes augstākajai vadībai un vadības struktūrai par reitingu sistēmu atbilstību visām piemērojamām IRB pieejas prasībām;

| b) | iekšējās revīzijas vai cita līdzvērtīga neatkarīga revīzijas struktūrvienība ir proporcionāla iestādes darbības un organizatoriskās struktūras veidam, apjomam un sarežģītībai un jo īpaši reitingu sistēmu un to īstenošanas sarežģītībai; |
| --- | --- |

b)

iekšējās revīzijas vai cita līdzvērtīga neatkarīga revīzijas struktūrvienība ir proporcionāla iestādes darbības un organizatoriskās struktūras veidam, apjomam un sarežģītībai un jo īpaši reitingu sistēmu un to īstenošanas sarežģītībai;

| c) | iekšējās revīzijas vai citai līdzvērtīgai neatkarīgai revīzijas struktūrvienībai ir pietiekami resursi, kā arī pieredzējuši kvalificēti darbinieki visu attiecīgo darbību veikšanai; |
| --- | --- |

c)

iekšējās revīzijas vai citai līdzvērtīgai neatkarīgai revīzijas struktūrvienībai ir pietiekami resursi, kā arī pieredzējuši kvalificēti darbinieki visu attiecīgo darbību veikšanai;

| d) | iekšējās revīzijas vai cita līdzvērtīga neatkarīga revīzijas struktūrvienība nav iesaistīta nevienā tādu reitingu sistēmu darbības aspektā, kuras tā pārbauda saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

d)

iekšējās revīzijas vai cita līdzvērtīga neatkarīga revīzijas struktūrvienība nav iesaistīta nevienā tādu reitingu sistēmu darbības aspektā, kuras tā pārbauda saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu;

| e) | iekšējās revīzijas vai cita līdzvērtīga neatkarīga revīzijas struktūrvienība ir neatkarīga no darbiniekiem un vadības, kas ir atbildīgi par riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu, un ir tieši atbildīga augstākās vadības priekšā; |
| --- | --- |

e)

iekšējās revīzijas vai cita līdzvērtīga neatkarīga revīzijas struktūrvienība ir neatkarīga no darbiniekiem un vadības, kas ir atbildīgi par riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu, un ir tieši atbildīga augstākās vadības priekšā;

| f) | par iekšējās revīzijas funkciju atbildīgo darbinieku un augstākās vadības atalgojums nav saistīts ar uzdevumu veikšanu, kas attiecas uz riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu. |
| --- | --- |

f)

par iekšējās revīzijas funkciju atbildīgo darbinieku un augstākās vadības atalgojums nav saistīts ar uzdevumu veikšanu, kas attiecas uz riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu.

4. NODAĻA

NOVĒRTĒŠANAS METODIKA ATTIECĪBĀ UZ IZMANTOŠANAS TESTU UN PIEREDZES TESTU

18. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Lai novērtētu, vai iestāde atbilst prasībām par reitingu sistēmu izmantošanu Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta b) apakšpunkta, 145. panta, 171. panta 1. punkta c) apakšpunkta, 172. panta 1. punkta a) apakšpunkta, 172. panta 1. punkta c) apakšpunkta, 172. panta 2. punkta un 175. panta 3. punkta piemērošanas nolūkā, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | pašu kapitāla aprēķināšanai izmantoto reitingu sistēmu iekšējiem reitingiem un saistību nepildīšanas un zaudējumu aplēsēm ir būtiska nozīme riska pārvaldībā, kredītu apstiprināšanā un lēmumu pieņemšanas procesā saskaņā ar 19. pantu; |
| --- | --- |

a)

pašu kapitāla aprēķināšanai izmantoto reitingu sistēmu iekšējiem reitingiem un saistību nepildīšanas un zaudējumu aplēsēm ir būtiska nozīme riska pārvaldībā, kredītu apstiprināšanā un lēmumu pieņemšanas procesā saskaņā ar 19. pantu;

| b) | pašu kapitāla aprēķināšanai izmantoto reitingu sistēmu iekšējiem reitingiem un saistību nepildīšanas un zaudējumu aplēsēm ir būtiska nozīme iekšējā kapitāla piešķiršanas procesā saskaņā ar 20. pantu; |
| --- | --- |

b)

pašu kapitāla aprēķināšanai izmantoto reitingu sistēmu iekšējiem reitingiem un saistību nepildīšanas un zaudējumu aplēsēm ir būtiska nozīme iekšējā kapitāla piešķiršanas procesā saskaņā ar 20. pantu;

| c) | pašu kapitāla aprēķināšanai izmantoto reitingu sistēmu iekšējiem reitingiem un saistību nepildīšanas un zaudējumu aplēsēm ir būtiska nozīme korporatīvās pārvaldības funkciju veikšanā saskaņā ar 21. pantu; |
| --- | --- |

c)

pašu kapitāla aprēķināšanai izmantoto reitingu sistēmu iekšējiem reitingiem un saistību nepildīšanas un zaudējumu aplēsēm ir būtiska nozīme korporatīvās pārvaldības funkciju veikšanā saskaņā ar 21. pantu;

| d) | dati un aplēses, ko iestāde izmanto, lai aprēķinātu pašu kapitālu, atbilst datiem un aplēsēm, ko izmanto iekšējiem mērķiem, un visas atšķirības ir pilnībā dokumentētas un pamatotas; |
| --- | --- |

d)

dati un aplēses, ko iestāde izmanto, lai aprēķinātu pašu kapitālu, atbilst datiem un aplēsēm, ko izmanto iekšējiem mērķiem, un visas atšķirības ir pilnībā dokumentētas un pamatotas;

| e) | reitingu sistēmas kopumā atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 169.–191. pantā izklāstītajām prasībām, un iestādes tās ir piemērojušas vismaz trīs gadus pirms IRB pieejas izmantošanas atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 145. pantam saskaņā ar 22. pantu. |
| --- | --- |

e)

reitingu sistēmas kopumā atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 169.–191. pantā izklāstītajām prasībām, un iestādes tās ir piemērojušas vismaz trīs gadus pirms IRB pieejas izmantošanas atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 145. pantam saskaņā ar 22. pantu.

2.   Lai veiktu novērtējumu saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes piemēro visas šādas metodes:

| a) | pārskata iestādes attiecīgo iekšējo politiku un procedūras; |
| --- | --- |

a)

pārskata iestādes attiecīgo iekšējo politiku un procedūras;

| b) | pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, vai kredītriska pārvaldības komiteju attiecīgos protokolus; |
| --- | --- |

b)

pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, vai kredītriska pārvaldības komiteju attiecīgos protokolus;

| c) | pārskata pilnvaru piešķiršanu attiecībā uz kredītlēmumu, kredītpārvaldības rokasgrāmatu un komerckanālu shēmu pieņemšanu; |
| --- | --- |

c)

pārskata pilnvaru piešķiršanu attiecībā uz kredītlēmumu, kredītpārvaldības rokasgrāmatu un komerckanālu shēmu pieņemšanu;

| d) | pārskata iestādes veikto analīzi par kredītu apstiprināšanu un datus par noraidītajiem kredīta pieteikumiem, tostarp visus šādus aspektus:






  i) | kredītlēmumi, kuri atšķiras no iestādes kredītpolitikas (“izņēmumi”); |
| --- | --- | --- |

d)

pārskata iestādes veikto analīzi par kredītu apstiprināšanu un datus par noraidītajiem kredīta pieteikumiem, tostarp visus šādus aspektus:

i)

kredītlēmumi, kuri atšķiras no iestādes kredītpolitikas (“izņēmumi”);

| ii) | gadījumi, kad subjektīvā sprieduma rezultātā notiek novirze no reitingu sistēmas ievadītajiem datiem vai to apstrādes rezultātiem (“atkāpes”), un attiecīgo atkāpju pamatojums; |
| --- | --- |

ii)

gadījumi, kad subjektīvā sprieduma rezultātā notiek novirze no reitingu sistēmas ievadītajiem datiem vai to apstrādes rezultātiem (“atkāpes”), un attiecīgo atkāpju pamatojums;

| iii) | riska darījumi, kuriem nav reitinga, un iemesli trūkstošiem reitingiem; |
| --- | --- |

iii)

riska darījumi, kuriem nav reitinga, un iemesli trūkstošiem reitingiem;

| iv) | manuāli lēmumi un robežvērtējumi; |
| --- | --- |

iv)

manuāli lēmumi un robežvērtējumi;

| e) | pārskata iestādes kredītu pārstrukturēšanas politiku; |
| --- | --- |

e)

pārskata iestādes kredītu pārstrukturēšanas politiku;

| f) | pārskata dokumentētos regulāros ziņojumus par kredītrisku; |
| --- | --- |

f)

pārskata dokumentētos regulāros ziņojumus par kredītrisku;

| g) | pārskata dokumentāciju par iestādes iekšējā kapitāla aprēķināšanu un iekšējā kapitāla piešķiršanu atbilstoši riska veidiem, meitasuzņēmumiem un portfeļiem; |
| --- | --- |

g)

pārskata dokumentāciju par iestādes iekšējā kapitāla aprēķināšanu un iekšējā kapitāla piešķiršanu atbilstoši riska veidiem, meitasuzņēmumiem un portfeļiem;

| h) | pārskata iestādes iekšējās revīzijas vai citu kontroles struktūrvienību attiecīgos konstatējumus; |
| --- | --- |

h)

pārskata iestādes iekšējās revīzijas vai citu kontroles struktūrvienību attiecīgos konstatējumus;

| i) | pārskata progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti attiecīgo revīziju laikā; |
| --- | --- |

i)

pārskata progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti attiecīgo revīziju laikā;

| j) | iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos. |
| --- | --- |

j)

iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos.

3.   Lai veiktu novērtējumu saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes var piemērot arī jebkuru no šādām papildu metodēm:

| a) | pārskatīt agrīnās brīdināšanas sistēmas dokumentāciju; |
| --- | --- |

a)

pārskatīt agrīnās brīdināšanas sistēmas dokumentāciju;

| b) | pārskatīt kredītriska korekciju metodiku un dokumentēto analīzi attiecībā uz tās saskaņotību ar pašu kapitāla prasību aprēķināšanu; |
| --- | --- |

b)

pārskatīt kredītriska korekciju metodiku un dokumentēto analīzi attiecībā uz tās saskaņotību ar pašu kapitāla prasību aprēķināšanu;

| c) | pārskatīt iestādes ar risku koriģētās rentabilitātes dokumentēto analīzi; |
| --- | --- |

c)

pārskatīt iestādes ar risku koriģētās rentabilitātes dokumentēto analīzi;

| d) | pārskatīt iestādes cenu politiku; |
| --- | --- |

d)

pārskatīt iestādes cenu politiku;

| e) | pārskatīt procedūras, ko piemēro parādu piedziņas un atgūšanas gadījumos; |
| --- | --- |

e)

pārskatīt procedūras, ko piemēro parādu piedziņas un atgūšanas gadījumos;

| f) | pārskatīt plānošanas rokasgrāmatas un ziņojumus par riska izmaksu budžeta plānošanu; |
| --- | --- |

f)

pārskatīt plānošanas rokasgrāmatas un ziņojumus par riska izmaksu budžeta plānošanu;

| g) | pārskatīt atalgojuma politiku un atalgojuma komitejas protokolus; |
| --- | --- |

g)

pārskatīt atalgojuma politiku un atalgojuma komitejas protokolus;

| h) | pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus. |
| --- | --- |

h)

pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus.

19. pants

Izmantošanas tests riska pārvaldības, lēmumu pieņemšanas un kredītu apstiprināšanas procesā

1.   Novērtējot, vai reitingu sistēmu iekšējiem reitingiem un saistību nepildīšanas un zaudējumu aplēsēm, kas izmantotas pašu kapitāla prasību aprēķinā, ir būtiska nozīme iestādes riska pārvaldības un lēmumu pieņemšanas procesā un kredītu apstiprināšanā atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta b) apakšpunktam attiecībā uz iedalīšanu kategorijās un portfeļos saskaņā ar minētās regulas 171. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 2. punktu, attiecībā uz riska darījumu iedalīšanu saskaņā ar minētās regulas 172. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktu un attiecībā uz reitingu sistēmu dokumentāciju saskaņā ar minētās regulas 175. panta 3. punktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | nevērtēto riska darījumu un novecojušo reitingu skaits ir nebūtisks; |
| --- | --- |

a)

nevērtēto riska darījumu un novecojušo reitingu skaits ir nebūtisks;

| b) | attiecīgajiem iekšējiem reitingiem un saistību nepildīšanas un zaudējumu aplēsēm ir svarīga nozīme, jo īpaši šādos gadījumos:






  i) | pieņemot lēmumus par kredīta apstiprināšanu, noraidīšanu, pārstrukturēšanu un atjaunošanu; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecīgajiem iekšējiem reitingiem un saistību nepildīšanas un zaudējumu aplēsēm ir svarīga nozīme, jo īpaši šādos gadījumos:

i)

pieņemot lēmumus par kredīta apstiprināšanu, noraidīšanu, pārstrukturēšanu un atjaunošanu;

| ii) | izstrādājot aizdevumu politiku, tādējādi ietekmējot vai nu maksimālos riska darījumu limitus, riska mazināšanas paņēmienus un nepieciešamos kredītkvalitātes uzlabojumus vai jebkuru citu iestādes globālā kredītriska profila aspektu; |
| --- | --- |

ii)

izstrādājot aizdevumu politiku, tādējādi ietekmējot vai nu maksimālos riska darījumu limitus, riska mazināšanas paņēmienus un nepieciešamos kredītkvalitātes uzlabojumus vai jebkuru citu iestādes globālā kredītriska profila aspektu;

| iii) | īstenojot parādnieku un riska darījumu uzraudzības procesus. |
| --- | --- |

iii)

īstenojot parādnieku un riska darījumu uzraudzības procesus.

2.   Ja iestādes izmanto iekšējos reitingus un saistību nepildīšanas un zaudējumu aplēses kādā no turpmāk minētajām jomām, kompetentās iestādes novērtē, kā šāda izmantošana palielina minēto reitingu un aplēšu nozīmīgumu iestādes riska pārvaldības un lēmumu pieņemšanas procesos un kredītu apstiprināšanā, kā norādīts 1. punktā:

| a) | cenas noteikšana katra kredīta vai parādnieka gadījumā; |
| --- | --- |

a)

cenas noteikšana katra kredīta vai parādnieka gadījumā;

| b) | kredītriska pārvaldībai izmantotās agrīnās brīdināšanas sistēmas; |
| --- | --- |

b)

kredītriska pārvaldībai izmantotās agrīnās brīdināšanas sistēmas;

| c) | piedziņas un atgūšanas politikas un procesu noteikšana un īstenošana; |
| --- | --- |

c)

piedziņas un atgūšanas politikas un procesu noteikšana un īstenošana;

| d) | kredītriska korekciju aprēķins, ja tas atbilst piemērojamam grāmatvedības regulējumam; |
| --- | --- |

d)

kredītriska korekciju aprēķins, ja tas atbilst piemērojamam grāmatvedības regulējumam;

| e) | kompetences kredītu apstiprināšanas procesa jomā piešķiršana vai deleģēšana, ko veic vadības struktūra iekšējām komitejām, augstākajai vadībai un darbiniekiem. |
| --- | --- |

e)

kompetences kredītu apstiprināšanas procesa jomā piešķiršana vai deleģēšana, ko veic vadības struktūra iekšējām komitejām, augstākajai vadībai un darbiniekiem.

20. pants

Izmantošanas tests iekšējā kapitāla piešķiršanā

1.   Novērtējot, vai reitingu sistēmu iekšējiem reitingiem un saistību nepildīšanas un zaudējumu aplēsēm, kas izmantotas pašu kapitāla prasību aprēķinā, ir būtiska nozīme iestādes iekšējā kapitāla piešķiršanā atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta b) apakšpunktam, kompetentās iestādes novērtē, vai minētajiem reitingiem un aplēsēm ir svarīga nozīme:

| a) | tādas iekšējā kapitāla summas novērtēšanā, kuru iestāde uzskata par atbilstošu pašreizējai un plānotajai darbībai piemītošo vai varbūtējo risku būtībai un līmenim saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 73. pantu; |
| --- | --- |

a)

tādas iekšējā kapitāla summas novērtēšanā, kuru iestāde uzskata par atbilstošu pašreizējai un plānotajai darbībai piemītošo vai varbūtējo risku būtībai un līmenim saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 73. pantu;

| b) | iekšējā kapitāla piešķiršanā atbilstoši riska veidiem, meitasuzņēmumiem un portfeļiem. |
| --- | --- |

b)

iekšējā kapitāla piešķiršanā atbilstoši riska veidiem, meitasuzņēmumiem un portfeļiem.

2.   Ja iestādes ņem vērā iekšējos reitingus un saistību nepildīšanas un zaudējumu aplēses, lai aprēķinātu riska izmaksas iestādei budžeta plānošanas nolūkos, kompetentās iestādes novērtē, kā šādu elementu ņemšana vērā palielina minēto reitingu un aplēšu nozīmīgumu iestādes iekšējā kapitāla piešķiršanā.

21. pants

Izmantošanas tests korporatīvās pārvaldības funkcijās

1.   Novērtējot, vai reitingu sistēmu iekšējiem reitingiem un saistību nepildīšanas un zaudējumu aplēsēm, kas izmantotas pašu kapitāla prasību aprēķinā, ir būtiska nozīme iestādes korporatīvās pārvaldības funkcijās atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta b) apakšpunktam, kompetentās iestādes novērtē, vai minētajiem reitingiem un aplēsēm ir svarīga nozīme:

| a) | vadības pārskatu sagatavošanā; |
| --- | --- |

a)

vadības pārskatu sagatavošanā;

| b) | kredītriska uzraudzībā portfeļa līmenī. |
| --- | --- |

b)

kredītriska uzraudzībā portfeļa līmenī.

2.   Ja iestādes ņem vērā iekšējos reitingus un saistību nepildīšanas un zaudējumu aplēses kādā no turpmāk minētajām jomām, kompetentās iestādes novērtē, kā šādu elementu ņemšana vērā palielina minēto reitingu un aplēšu nozīmīgumu iestādes korporatīvās pārvaldības funkcijās, kā norādīts 1. punktā:

| a) | iekšējās revīzijas plānošana; |
| --- | --- |

a)

iekšējās revīzijas plānošana;

| b) | atalgojumu politikas izstrāde. |
| --- | --- |

b)

atalgojumu politikas izstrāde.

22. pants

Pieredzes tests

1.   Novērtējot, vai reitingu sistēmas kopumā atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 169.–191. pantā izklāstītajām prasībām un iestādes ir tās piemērojušas vismaz trīs gadus pirms IRB pieejas izmantošanas pašu kapitāla prasību aprēķina vajadzībām atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 145. pantam, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | minētās reitingu sistēmas ir izmantotas iestādes riska pārvaldības un lēmumu pieņemšanas procesos un kredītu apstiprināšanas procesos atbilstoši 19. panta 1. punkta b) apakšpunktam; |
| --- | --- |

a)

minētās reitingu sistēmas ir izmantotas iestādes riska pārvaldības un lēmumu pieņemšanas procesos un kredītu apstiprināšanas procesos atbilstoši 19. panta 1. punkta b) apakšpunktam;

| b) | ir pieejama pietiekama dokumentācija par reitingu sistēmas faktisko darbību par konkrētajiem trīs gadiem, jo īpaši attiecīgie uzraudzības, validēšanas un revīzijas ziņojumi. |
| --- | --- |

b)

ir pieejama pietiekama dokumentācija par reitingu sistēmas faktisko darbību par konkrētajiem trīs gadiem, jo īpaši attiecīgie uzraudzības, validēšanas un revīzijas ziņojumi.

2.   Novērtējot atļaujas pieprasījumu paplašināt IRB pieeju saskaņā ar secīgas īstenošanas plānu, 1. punktu arī piemēro gadījumos, kad paplašināšana attiecas uz riska darījumiem, kas būtiski atšķiras no pašreizējās piemērošanas jomas, un ja nevar pamatoti pieņemt, ka esošā pieredze ir pietiekama, lai nodrošinātu atbilstību Regulas (ES) Nr. 575/2013 145. panta 1. un 2. punkta prasībām attiecībā uz ietvertajiem papildu riska darījumiem, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 145. panta 3. punktā.

5. NODAĻA

NOVĒRTĒŠANAS METODIKA ATTIECĪBĀ UZ RISKA DARĪJUMU IEDALĪŠANU KATEGORIJĀS VAI PORTFEĻOS

23. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Lai novērtētu iestādes atbilstību prasībām par parādnieku vai riska darījumu iedalīšanu kategorijās vai portfeļos atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 169., 171., 172. un 173. pantam, kompetentās iestādes pārbauda abus šādus aspektus:

| a) | tādu definīciju, procesu un kritēriju piemērotība, kurus iestāde izmanto, lai iedalītu riska darījumus kategorijās vai portfeļos vai pārskatītu iedalīšanu, ieskaitot rīcību atkāpju gadījumā, saskaņā ar 24. pantu; |
| --- | --- |

a)

tādu definīciju, procesu un kritēriju piemērotība, kurus iestāde izmanto, lai iedalītu riska darījumus kategorijās vai portfeļos vai pārskatītu iedalīšanu, ieskaitot rīcību atkāpju gadījumā, saskaņā ar 24. pantu;

| b) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 173. pantā minētā iedalīšanas procesa integritāte, tostarp iedalīšanas procesa neatkarība, kā arī iedalīšanas pārskatīšana saskaņā ar 25. pantu. |
| --- | --- |

b)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 173. pantā minētā iedalīšanas procesa integritāte, tostarp iedalīšanas procesa neatkarība, kā arī iedalīšanas pārskatīšana saskaņā ar 25. pantu.

2.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes piemēro visas šādas metodes:

| a) | pārskata iestādes attiecīgo iekšējo politiku un procedūras; |
| --- | --- |

a)

pārskata iestādes attiecīgo iekšējo politiku un procedūras;

| b) | pārskata par riska darījumu sākšanu un atjaunošanu atbildīgo struktūrvienību un par riska darījumu iedalīšanu kategorijās vai portfeļos atbildīgo struktūrvienību funkcijas un pienākumus; |
| --- | --- |

b)

pārskata par riska darījumu sākšanu un atjaunošanu atbildīgo struktūrvienību un par riska darījumu iedalīšanu kategorijās vai portfeļos atbildīgo struktūrvienību funkcijas un pienākumus;

| c) | pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, vai komiteju attiecīgos protokolus; |
| --- | --- |

c)

pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, vai komiteju attiecīgos protokolus;

| d) | pārskata iestādes iekšējos ziņojumus par iedalīšanas procesa darbības kvalitāti; |
| --- | --- |

d)

pārskata iestādes iekšējos ziņojumus par iedalīšanas procesa darbības kvalitāti;

| e) | pārskata iestādes iekšējās revīzijas vai citu kontroles struktūrvienību attiecīgos konstatējumus; |
| --- | --- |

e)

pārskata iestādes iekšējās revīzijas vai citu kontroles struktūrvienību attiecīgos konstatējumus;

| f) | pārskata progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus iedalīšanas vai pārskatīšanas procesā un mazināt riskus, kas konstatēti revīziju laikā; |
| --- | --- |

f)

pārskata progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus iedalīšanas vai pārskatīšanas procesā un mazināt riskus, kas konstatēti revīziju laikā;

| g) | iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos; |
| --- | --- |

g)

iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos;

| h) | pārskata kritērijus, kurus izmanto par subjektīvo spriedumu atbildīgie darbinieki, iedalot riska darījumus kategorijās un portfeļos. |
| --- | --- |

h)

pārskata kritērijus, kurus izmanto par subjektīvo spriedumu atbildīgie darbinieki, iedalot riska darījumus kategorijās un portfeļos.

3.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes var piemērot arī jebkuru no šādām papildu metodēm:

| a) | pārskatīt attiecīgo IT sistēmu funkcionālo dokumentāciju; |
| --- | --- |

a)

pārskatīt attiecīgo IT sistēmu funkcionālo dokumentāciju;

| b) | veikt izlases testēšanu un pārskatīt dokumentus, kas saistīti ar parādnieku raksturojošajiem rādītājiem un riska darījumu sākšanu un atjaunošanu; |
| --- | --- |

b)

veikt izlases testēšanu un pārskatīt dokumentus, kas saistīti ar parādnieku raksturojošajiem rādītājiem un riska darījumu sākšanu un atjaunošanu;

| c) | patstāvīgi veikt iestādes datu pārbaudes vai pieprasīt iestādei veikt noteiktas pārbaudes; |
| --- | --- |

c)

patstāvīgi veikt iestādes datu pārbaudes vai pieprasīt iestādei veikt noteiktas pārbaudes;

| d) | pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus. |
| --- | --- |

d)

pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus.

24. pants

Iedalīšanas definīcijas, procesi un kritēriji

1.   Novērtējot tādu definīciju, procesu un kritēriju piemērotību, kurus iestāde izmanto, lai iedalītu riska darījumus kategorijās vai portfeļos vai pārskatītu to iedalīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 169., 171., 172. un 173. pantu, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | pastāv piemērotas procedūras un mehānismi, kas nodrošina parādnieku vai darījumu konsekventu iedalīšanu atbilstošajā reitingu sistēmā; |
| --- | --- |

a)

pastāv piemērotas procedūras un mehānismi, kas nodrošina parādnieku vai darījumu konsekventu iedalīšanu atbilstošajā reitingu sistēmā;

| b) | pastāv piemērotas procedūras un mehānismi, lai nodrošinātu, ka ikviens iestādes riska darījums tiek iedalīts kategorijā vai portfelī saskaņā ar reitingu sistēmu; |
| --- | --- |

b)

pastāv piemērotas procedūras un mehānismi, lai nodrošinātu, ka ikviens iestādes riska darījums tiek iedalīts kategorijā vai portfelī saskaņā ar reitingu sistēmu;

| c) | riska darījumiem ar komercsabiedrībām, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām un kapitāla vērtspapīru riska darījumiem, kuriem iestādes piemēro Regulas (ES) Nr. 575/2013 155. panta 3. punktā izklāstīto PD/LGD pieeju, pastāv piemērotas procedūras un mehānismi, lai nodrošinātu, ka visi riska darījumi ar vienu un to pašu parādnieku tiek iedalīti tajā pašā parādnieku kategorijā, ieskaitot riska darījumus, kuri attiecas uz dažādiem uzņēmējdarbības virzieniem, dažādām iestādes struktūrvienībām un ģeogrāfiskajām atrašanās vietām, grupā esošajām juridiskajām personām un IT sistēmām, un lai nodrošinātu, ka tiek pareizi piemērots atbrīvojums no prasības par parādnieku reitingu skalu, kurā atspoguļo vienīgi parādnieku saistību neizpildes risku skaitliskā izteiksmē specializētās kreditēšanas riska darījumiem, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. panta 2. punktu, kā arī atbrīvojums no prasības atsevišķus riska darījumus ar vienu un to pašu parādnieku iedalīt vienā un tajā pašā parādnieku kategorijā saskaņā ar minētās regulas 172. panta 1. punkta e) apakšpunktu; |
| --- | --- |

c)

riska darījumiem ar komercsabiedrībām, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām un kapitāla vērtspapīru riska darījumiem, kuriem iestādes piemēro Regulas (ES) Nr. 575/2013 155. panta 3. punktā izklāstīto PD/LGD pieeju, pastāv piemērotas procedūras un mehānismi, lai nodrošinātu, ka visi riska darījumi ar vienu un to pašu parādnieku tiek iedalīti tajā pašā parādnieku kategorijā, ieskaitot riska darījumus, kuri attiecas uz dažādiem uzņēmējdarbības virzieniem, dažādām iestādes struktūrvienībām un ģeogrāfiskajām atrašanās vietām, grupā esošajām juridiskajām personām un IT sistēmām, un lai nodrošinātu, ka tiek pareizi piemērots atbrīvojums no prasības par parādnieku reitingu skalu, kurā atspoguļo vienīgi parādnieku saistību neizpildes risku skaitliskā izteiksmē specializētās kreditēšanas riska darījumiem, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. panta 2. punktu, kā arī atbrīvojums no prasības atsevišķus riska darījumus ar vienu un to pašu parādnieku iedalīt vienā un tajā pašā parādnieku kategorijā saskaņā ar minētās regulas 172. panta 1. punkta e) apakšpunktu;

| d) | iedalīšanai izmantotās definīcijas un kritēriji ir pietiekami detalizēti, lai visiem atbildīgajiem darbiniekiem visos uzņēmējdarbības virzienos, iestādes struktūrvienībās, ģeogrāfiskajās atrašanās vietās un grupā esošajās juridiskajās personās neatkarīgi no izmantotās IT sistēmas nodrošinātu kopīgu izpratni un konsekventu iedalīšanu kategorijās vai portfeļos; |
| --- | --- |

d)

iedalīšanai izmantotās definīcijas un kritēriji ir pietiekami detalizēti, lai visiem atbildīgajiem darbiniekiem visos uzņēmējdarbības virzienos, iestādes struktūrvienībās, ģeogrāfiskajās atrašanās vietās un grupā esošajās juridiskajās personās neatkarīgi no izmantotās IT sistēmas nodrošinātu kopīgu izpratni un konsekventu iedalīšanu kategorijās vai portfeļos;

| e) | pastāv piemērotas procedūras un mehānismi, lai iegūtu visu nepieciešamo informāciju par parādniekiem un darījumiem; |
| --- | --- |

e)

pastāv piemērotas procedūras un mehānismi, lai iegūtu visu nepieciešamo informāciju par parādniekiem un darījumiem;

| f) | ir ņemta vērā visa atbilstīgā, pašlaik pieejamā un jaunākā informācija; |
| --- | --- |

f)

ir ņemta vērā visa atbilstīgā, pašlaik pieejamā un jaunākā informācija;

| g) | attiecībā uz riska darījumiem ar komercsabiedrībām, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām un kapitāla vērtspapīru riska darījumiem, kuriem iestādes piemēro PD/LGD pieeju, ir ņemta vērā gan finanšu, gan nefinanšu informācija; |
| --- | --- |

g)

attiecībā uz riska darījumiem ar komercsabiedrībām, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām un kapitāla vērtspapīru riska darījumiem, kuriem iestādes piemēro PD/LGD pieeju, ir ņemta vērā gan finanšu, gan nefinanšu informācija;

| h) | gadījumā, ja informācija, kas nepieciešama riska darījumu iedalīšanai kategorijās vai portfeļos, nav pieejama vai nav aktualizēta, iestāde ir paredzējusi pielaides noteiktiem rādītājiem un ir pieņēmusi noteikumus, lai ņemtu vērā šo apstākli, ievērojot pienācīgu piesardzību; |
| --- | --- |

h)

gadījumā, ja informācija, kas nepieciešama riska darījumu iedalīšanai kategorijās vai portfeļos, nav pieejama vai nav aktualizēta, iestāde ir paredzējusi pielaides noteiktiem rādītājiem un ir pieņēmusi noteikumus, lai ņemtu vērā šo apstākli, ievērojot pienācīgu piesardzību;

| i) | finanšu pārskati, kas ir vecāki par 24 mēnešiem, tiek uzskatīti par novecojušiem un tiek izmantoti, ievērojot piesardzību; |
| --- | --- |

i)

finanšu pārskati, kas ir vecāki par 24 mēnešiem, tiek uzskatīti par novecojušiem un tiek izmantoti, ievērojot piesardzību;

| j) | iedalīšana kategorijās vai portfeļos ir kredītu apstiprināšanas procesa sastāvdaļa saskaņā ar 19. pantu; |
| --- | --- |

j)

iedalīšana kategorijās vai portfeļos ir kredītu apstiprināšanas procesa sastāvdaļa saskaņā ar 19. pantu;

| k) | kritēriji iedalīšanai kategorijās vai portfeļos atbilst iestādes aizdevumu standartiem un tās politikai attiecībā uz grūtībās nonākušiem parādniekiem un problemātiskiem darījumu veidiem. |
| --- | --- |

k)

kritēriji iedalīšanai kategorijās vai portfeļos atbilst iestādes aizdevumu standartiem un tās politikai attiecībā uz grūtībās nonākušiem parādniekiem un problemātiskiem darījumu veidiem.

2.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes novērtē situācijas, kad subjektīvā sprieduma rezultātā notiek atkāpe no reitingu sistēmas ievadītajiem datiem vai to apstrādes rezultātiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 172. panta 3. punktu. Tās pārbauda, vai:

| a) | ir dokumentēta politika, kurā izklāstīts atkāpju pamatojums un maksimālais apjoms un kurā norādīts, kādos iedalīšanas procesa posmos ir atļautas atkāpes; |
| --- | --- |

a)

ir dokumentēta politika, kurā izklāstīts atkāpju pamatojums un maksimālais apjoms un kurā norādīts, kādos iedalīšanas procesa posmos ir atļautas atkāpes;

| b) | atkāpes ir pietiekami pamatotas, atsaucoties uz a) apakšpunktā minētajā politikā izklāstītajiem pamatojumiem, un vai šis pamatojums ir dokumentēts; |
| --- | --- |

b)

atkāpes ir pietiekami pamatotas, atsaucoties uz a) apakšpunktā minētajā politikā izklāstītajiem pamatojumiem, un vai šis pamatojums ir dokumentēts;

| c) | iestāde regulāri veic tādu riska darījumu darbības kvalitātes analīzi, kuru reitinga piešķiršanā izdarītas atkāpes, tostarp tādu atkāpju analīzi, ko veic katrs darbinieks, kurš piemēro atkāpes, un vai šīs analīzes rezultāti ir ņemti vērā lēmumu pieņemšanas procesā attiecīgajā vadības līmenī; |
| --- | --- |

c)

iestāde regulāri veic tādu riska darījumu darbības kvalitātes analīzi, kuru reitinga piešķiršanā izdarītas atkāpes, tostarp tādu atkāpju analīzi, ko veic katrs darbinieks, kurš piemēro atkāpes, un vai šīs analīzes rezultāti ir ņemti vērā lēmumu pieņemšanas procesā attiecīgajā vadības līmenī;

| d) | iestāde savāc visu informāciju par atkāpēm, tostarp informāciju gan pirms, gan pēc atkāpju piemērošanas, regulāri uzrauga atkāpju daudzumu un pamatojumu un analizē atkāpju ietekmi uz modeļa darbības kvalitāti; |
| --- | --- |

d)

iestāde savāc visu informāciju par atkāpēm, tostarp informāciju gan pirms, gan pēc atkāpju piemērošanas, regulāri uzrauga atkāpju daudzumu un pamatojumu un analizē atkāpju ietekmi uz modeļa darbības kvalitāti;

| e) | atkāpju daudzums un pamatojums neliecina par būtiskām reitingu modeļa nepilnībām. |
| --- | --- |

e)

atkāpju daudzums un pamatojums neliecina par būtiskām reitingu modeļa nepilnībām.

3.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai iedalīšanas definīcijas, procesi un kritēriji nodrošina visu šādu prasību izpildi:

| a) | ir identificētas savstarpēji saistīto klientu grupas atbilstoši definīcijai Regulā (ES) Nr. 575/2013; |
| --- | --- |

a)

ir identificētas savstarpēji saistīto klientu grupas atbilstoši definīcijai Regulā (ES) Nr. 575/2013;

| b) | informācija par citu tādu attiecīgo sabiedrību reitingiem un saistību nepildīšanu, kuras ietilpst savstarpēji saistīto klientu grupā, tiek ņemta vērā, veicot iedalīšanu parādnieku kategorijā tādā veidā, ka katras attiecīgās grupā esošās sabiedrības reitingu kategorijas atspoguļo katras atsevišķās sabiedrības atšķirīgo situāciju un tās saistību ar citām attiecīgajām sabiedrībām grupā; |
| --- | --- |

b)

informācija par citu tādu attiecīgo sabiedrību reitingiem un saistību nepildīšanu, kuras ietilpst savstarpēji saistīto klientu grupā, tiek ņemta vērā, veicot iedalīšanu parādnieku kategorijā tādā veidā, ka katras attiecīgās grupā esošās sabiedrības reitingu kategorijas atspoguļo katras atsevišķās sabiedrības atšķirīgo situāciju un tās saistību ar citām attiecīgajām sabiedrībām grupā;

| c) | gadījumi, kad parādnieki tiek iedalīti labākā kategorijā nekā to mātesuzņēmumi, ir dokumentēti un pamatoti. |
| --- | --- |

c)

gadījumi, kad parādnieki tiek iedalīti labākā kategorijā nekā to mātesuzņēmumi, ir dokumentēti un pamatoti.

25. pants

Iedalīšanas procesa integritāte

1.   Novērtējot iedalīšanas procesa neatkarību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 173. pantu, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | darbinieki un vadītāji, kas ir atbildīgi par riska darījumu iedalīšanas kategorijās vai portfeļos vai iedalīšanas pārskatīšanas galīgo apstiprināšanu, nav iesaistīti riska darījumu sākšanā vai atjaunošanā vai atbildīgi par minētajām darbībām; |
| --- | --- |

a)

darbinieki un vadītāji, kas ir atbildīgi par riska darījumu iedalīšanas kategorijās vai portfeļos vai iedalīšanas pārskatīšanas galīgo apstiprināšanu, nav iesaistīti riska darījumu sākšanā vai atjaunošanā vai atbildīgi par minētajām darbībām;

| b) | struktūrvienību augstākā līmeņa vadītāji, kuri ir atbildīgi par riska darījumu iedalīšanas kategorijās vai portfeļos vai iedalīšanas pārskatīšanas galīgo apstiprināšanu, un struktūrvienību augstākā līmeņa vadītāji, kuri ir atbildīgi par riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu, ziņo dažādiem iestādes vadības struktūras vai tās norīkotās komitejas locekļiem; |
| --- | --- |

b)

struktūrvienību augstākā līmeņa vadītāji, kuri ir atbildīgi par riska darījumu iedalīšanas kategorijās vai portfeļos vai iedalīšanas pārskatīšanas galīgo apstiprināšanu, un struktūrvienību augstākā līmeņa vadītāji, kuri ir atbildīgi par riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu, ziņo dažādiem iestādes vadības struktūras vai tās norīkotās komitejas locekļiem;

| c) | tādu darbinieku un vadītāju atalgojums, kuri ir atbildīgi par riska darījumu iedalīšanas kategorijās vai portfeļos vai iedalīšanas pārskatīšanas galīgo apstiprināšanu, nav saistīts ar uzdevumu veikšanu, kas attiecas uz riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu; |
| --- | --- |

c)

tādu darbinieku un vadītāju atalgojums, kuri ir atbildīgi par riska darījumu iedalīšanas kategorijās vai portfeļos vai iedalīšanas pārskatīšanas galīgo apstiprināšanu, nav saistīts ar uzdevumu veikšanu, kas attiecas uz riska darījumu sākšanu vai atjaunošanu;

| d) | uz atkāpēm riska darījumu ar privātpersonām vai MVU kategorijā attiecas tās pašas prakses, kas minētas a), b) un c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

uz atkāpēm riska darījumu ar privātpersonām vai MVU kategorijā attiecas tās pašas prakses, kas minētas a), b) un c) apakšpunktā.

2.   Novērtējot iedalīšanas procesa piemērotību un biežumu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 173. pantam, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | piemērotā un detalizētā politikā ir noteikts pārbaudes biežums un kritēriji attiecībā uz biežāku pārbaužu nepieciešamību, ņemot vērā augstāku parādnieku vai problemātisku riska darījumu risku, un to, vai politika laika gaitā ir konsekventi piemērota; |
| --- | --- |

a)

piemērotā un detalizētā politikā ir noteikts pārbaudes biežums un kritēriji attiecībā uz biežāku pārbaužu nepieciešamību, ņemot vērā augstāku parādnieku vai problemātisku riska darījumu risku, un to, vai politika laika gaitā ir konsekventi piemērota;

| b) | ne vairāk kā 12 mēnešu laikā pēc iedalīšanas apstiprināšanas ir veikta iedalīšanas pārskatīšana un vai attiecīgajā termiņā ir veiktas jebkādas korekcijas, ja pārskatīšanas laikā tiek konstatēta to nepieciešamība; |
| --- | --- |

b)

ne vairāk kā 12 mēnešu laikā pēc iedalīšanas apstiprināšanas ir veikta iedalīšanas pārskatīšana un vai attiecīgajā termiņā ir veiktas jebkādas korekcijas, ja pārskatīšanas laikā tiek konstatēta to nepieciešamība;

| c) | ir veikta iedalīšanas pārskatīšana, ja kļūst pieejama jauna būtiska informācija par parādnieku vai riska darījumu, un vai jebkādas korekcijas, kuru nepieciešamība tiek konstatēta pārskatīšanas laikā, ir veiktas bez nepamatotas kavēšanās; |
| --- | --- |

c)

ir veikta iedalīšanas pārskatīšana, ja kļūst pieejama jauna būtiska informācija par parādnieku vai riska darījumu, un vai jebkādas korekcijas, kuru nepieciešamība tiek konstatēta pārskatīšanas laikā, ir veiktas bez nepamatotas kavēšanās;

| d) | iestāde ir noteikusi kritērijus un procesus, lai novērtētu jaunās informācijas būtiskumu un turpmāko atkārtotas iedalīšanas nepieciešamību, un vai šie kritēriji un procesi tiek konsekventi piemēroti; |
| --- | --- |

d)

iestāde ir noteikusi kritērijus un procesus, lai novērtētu jaunās informācijas būtiskumu un turpmāko atkārtotas iedalīšanas nepieciešamību, un vai šie kritēriji un procesi tiek konsekventi piemēroti;

| e) | iedalīšanas pārskatīšanas ietvaros ir izmantota jaunākā pieejamā informācija; |
| --- | --- |

e)

iedalīšanas pārskatīšanas ietvaros ir izmantota jaunākā pieejamā informācija;

| f) | gadījumos, ja praktisku apsvērumu dēļ nav veikta iedalīšanas pārskatīšana atbilstoši a)–e) apakšpunktam, tiek īstenota piemērota politika, lai noteiktu, uzraudzītu un novērstu šādu situāciju, un tiek veikti pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību a)–e) apakšpunktam; |
| --- | --- |

f)

gadījumos, ja praktisku apsvērumu dēļ nav veikta iedalīšanas pārskatīšana atbilstoši a)–e) apakšpunktam, tiek īstenota piemērota politika, lai noteiktu, uzraudzītu un novērstu šādu situāciju, un tiek veikti pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību a)–e) apakšpunktam;

| g) | augstākā vadība tiek regulāri informēta par riska darījumu iedalīšanas kategorijās vai portfeļos pārskatīšanu un par jebkādiem f) apakšpunktā minētajiem iedalīšanas pārskatīšanas kavējumiem; |
| --- | --- |

g)

augstākā vadība tiek regulāri informēta par riska darījumu iedalīšanas kategorijās vai portfeļos pārskatīšanu un par jebkādiem f) apakšpunktā minētajiem iedalīšanas pārskatīšanas kavējumiem;

| h) | pastāv piemērota politika nepieciešamās informācijas rezultatīvai ieguvei un regulārai atjaunināšanai un vai tas ir atbilstoši atspoguļots ar parādniekiem noslēgto līgumu nosacījumos. |
| --- | --- |

h)

pastāv piemērota politika nepieciešamās informācijas rezultatīvai ieguvei un regulārai atjaunināšanai un vai tas ir atbilstoši atspoguļots ar parādniekiem noslēgto līgumu nosacījumos.

3.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 2. punktu, kompetentās iestādes novērtē tādu riska darījumu vērtību un daudzumu, kuri nav pārskatīti saskaņā ar 2. punkta a)–e) apakšpunktu, un pārbauda, vai attiecībā uz šādiem riska darījumiem tiek ievērota piesardzība, aprēķinot riska darījumu riska svērto vērtību. Katru reitingu sistēmu un katru riska parametru novērtē un pārbauda atsevišķi.

6. NODAĻA

NOVĒRTĒŠANAS METODIKA ATTIECĪBĀ UZ SAISTĪBU NEIZPILDES NOTEIKŠANU

26. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Lai novērtētu, vai iestāde konstatē visas situācijas, kuras uzskatāmas par saistību nepildīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. panta 1.–5. punktu un Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/171 (5), kompetentās iestādes pārbauda visus šādus aspektus:

| a) | izraisītājmehānismu detalizēts apraksts un praktiska piemērošana, lai konstatētu parādnieka saistību neizpildi, saskaņā ar 27. pantu; |
| --- | --- |

a)

izraisītājmehānismu detalizēts apraksts un praktiska piemērošana, lai konstatētu parādnieka saistību neizpildi, saskaņā ar 27. pantu;

| b) | tāda procesa stabilitāte un iedarbīgums, kuru iestāde izmanto, lai konstatētu parādnieka saistību neizpildi, saskaņā ar 28. pantu; |
| --- | --- |

b)

tāda procesa stabilitāte un iedarbīgums, kuru iestāde izmanto, lai konstatētu parādnieka saistību neizpildi, saskaņā ar 28. pantu;

| c) | izraisītājmehānismi un process, ko iestāde izmanto, lai parādnieku, kas nepilda saistības, pārklasificētu, atjaunojot saistību izpildes statusu, saskaņā ar 29. pantu. |
| --- | --- |

c)

izraisītājmehānismi un process, ko iestāde izmanto, lai parādnieku, kas nepilda saistības, pārklasificētu, atjaunojot saistību izpildes statusu, saskaņā ar 29. pantu.

2.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes piemēro visas šādas metodes:

| a) | pārskata iestādes iekšējos kritērijus, politiku un procedūras, kas paredzētas, lai noteiktu, vai ir radusies saistību neizpilde (“saistību neizpildes definīcija”), un lai veiktu darbības attiecībā uz riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības; |
| --- | --- |

a)

pārskata iestādes iekšējos kritērijus, politiku un procedūras, kas paredzētas, lai noteiktu, vai ir radusies saistību neizpilde (“saistību neizpildes definīcija”), un lai veiktu darbības attiecībā uz riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības;

| b) | pārskata to struktūrvienību un vadības struktūru funkcijas un pienākumus, kuras konstatē parādnieka saistību neizpildi un pārvalda riska darījumus, kuros netiek pildītas saistības; |
| --- | --- |

b)

pārskata to struktūrvienību un vadības struktūru funkcijas un pienākumus, kuras konstatē parādnieka saistību neizpildi un pārvalda riska darījumus, kuros netiek pildītas saistības;

| c) | pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, vai komiteju attiecīgos protokolus; |
| --- | --- |

c)

pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, vai komiteju attiecīgos protokolus;

| d) | pārskata iestādes iekšējās revīzijas vai citu kontroles struktūrvienību attiecīgos konstatējumus; |
| --- | --- |

d)

pārskata iestādes iekšējās revīzijas vai citu kontroles struktūrvienību attiecīgos konstatējumus;

| e) | pārskata progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti attiecīgo revīziju laikā; |
| --- | --- |

e)

pārskata progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti attiecīgo revīziju laikā;

| f) | iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos; |
| --- | --- |

f)

iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos;

| g) | pārskata kritērijus, kurus izmanto darbinieki, kas ir atbildīgi par saistību neizpildes statusa manuālu piešķiršanu parādniekam vai riska darījumam un saistību izpildes statusa atjaunošanas manuālu piešķiršanu. |
| --- | --- |

g)

pārskata kritērijus, kurus izmanto darbinieki, kas ir atbildīgi par saistību neizpildes statusa manuālu piešķiršanu parādniekam vai riska darījumam un saistību izpildes statusa atjaunošanas manuālu piešķiršanu.

3.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes var piemērot arī jebkuru no šādām papildu metodēm:

| a) | pārskatīt to IT sistēmu funkcionālo dokumentāciju, kuras izmanto parādnieka saistību neizpildes noteikšanas procesā; |
| --- | --- |

a)

pārskatīt to IT sistēmu funkcionālo dokumentāciju, kuras izmanto parādnieka saistību neizpildes noteikšanas procesā;

| b) | veikt izlases testēšanu un pārskatīt dokumentus, kas saistīti ar parādnieku raksturojošajiem rādītājiem un riska darījumu sākšanu un atjaunošanu; |
| --- | --- |

b)

veikt izlases testēšanu un pārskatīt dokumentus, kas saistīti ar parādnieku raksturojošajiem rādītājiem un riska darījumu sākšanu un atjaunošanu;

| c) | patstāvīgi veikt iestādes datu pārbaudes vai pieprasīt iestādei veikt noteiktas pārbaudes; |
| --- | --- |

c)

patstāvīgi veikt iestādes datu pārbaudes vai pieprasīt iestādei veikt noteiktas pārbaudes;

| d) | pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus. |
| --- | --- |

d)

pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus.

27. pants

Izraisītājmehānismi parādnieka saistību neizpildes noteikšanai

1.   Novērtējot tādu iestādes izmantoto izraisītājmehānismu detalizētu aprakstu un praktisku piemērošanu, kuri paredzēti, lai konstatētu parādnieka saistību neizpildi, un to atbilstību Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. panta 1.–5. punktam un Deleģētajai regulai (ES) 2018/171, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | ir īstenota piemērota politika attiecībā uz kavējuma dienu uzskaiti, tostarp darījumu pārstrukturēšanu, pagarinājumu piešķiršanu, grozījumiem vai maksājumu atlikšanu, atjaunošanu un esošo kontu savstarpējo ieskaitu; |
| --- | --- |

a)

ir īstenota piemērota politika attiecībā uz kavējuma dienu uzskaiti, tostarp darījumu pārstrukturēšanu, pagarinājumu piešķiršanu, grozījumiem vai maksājumu atlikšanu, atjaunošanu un esošo kontu savstarpējo ieskaitu;

| b) | iestādes piemērotā saistību neizpildes definīcija ietver vismaz visus saistību neizpildes izraisītājmehānismus, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. panta 1. un 3. punktā; |
| --- | --- |

b)

iestādes piemērotā saistību neizpildes definīcija ietver vismaz visus saistību neizpildes izraisītājmehānismus, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. panta 1. un 3. punktā;

| c) | gadījumā, ja iestāde izmanto vairāk nekā vienu saistību neizpildes definīciju savu juridisko personu ietvaros, – vai katras saistību neizpildes definīcijas piemērošanas joma ir skaidri noteikta un vai definīciju atšķirības ir pamatotas. |
| --- | --- |

c)

gadījumā, ja iestāde izmanto vairāk nekā vienu saistību neizpildes definīciju savu juridisko personu ietvaros, – vai katras saistību neizpildes definīcijas piemērošanas joma ir skaidri noteikta un vai definīciju atšķirības ir pamatotas.

2.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes novērtē, vai saistību neizpildes definīcija tiek īstenota praksē un vai tā ir pietiekami detalizēta, lai to konsekventi piemērotu visi darbinieki visiem riska darījumu veidiem, un vai ir pietiekami precizēti visi tālāk minētie potenciālie rādītāji, ka parādnieks nespēs samaksāt parādu:

| a) | ienākumus nenesoša darījuma statuss; |
| --- | --- |

a)

ienākumus nenesoša darījuma statuss;

| b) | notikumi, kas klasificējami kā specifiskās kredītriska korekcijas, jo tiek uzskatīts, ka ir būtiski pasliktinājusies kredītkvalitāte; |
| --- | --- |

b)

notikumi, kas klasificējami kā specifiskās kredītriska korekcijas, jo tiek uzskatīts, ka ir būtiski pasliktinājusies kredītkvalitāte;

| c) | pārdodot kredītsaistības, ir ievērojami ar kredītu saistīti ekonomiskie zaudējumi; |
| --- | --- |

c)

pārdodot kredītsaistības, ir ievērojami ar kredītu saistīti ekonomiskie zaudējumi;

| d) | notikumi, kas klasificējami kā finansiālu grūtību izraisīta kredītsaistību pārstrukturēšana; |
| --- | --- |

d)

notikumi, kas klasificējami kā finansiālu grūtību izraisīta kredītsaistību pārstrukturēšana;

| e) | notikumi, kas klasificējami kā bankrota procedūrai līdzīga aizsardzība; |
| --- | --- |

e)

notikumi, kas klasificējami kā bankrota procedūrai līdzīga aizsardzība;

| f) | citas pazīmes par nespēju samaksāt parādu. |
| --- | --- |

f)

citas pazīmes par nespēju samaksāt parādu.

3.   Kompetentās iestādes pārbauda, vai politika un procedūras nodrošina, ka parādnieki netiek klasificēti kā tādi, kuri nepilda saistības, ja ir spēkā kāds no saistību neizpildes izraisītājmehānismiem.

28. pants

Parādnieka saistību neizpildes konstatēšanas procesa stabilitāte un iedarbīgums

1.   Novērtējot parādnieka saistību neizpildes konstatēšanas procesa stabilitāti un iedarbīgumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | pastāv piemērotas procedūras un mehānismi, lai nodrošinātu, ka visi saistību neizpildes gadījumi tiek laikus konstatēti un jo īpaši ka nepieciešamās informācijas vākšana un atjaunināšana ir iedarbīga un notiek pietiekami bieži; |
| --- | --- |

a)

pastāv piemērotas procedūras un mehānismi, lai nodrošinātu, ka visi saistību neizpildes gadījumi tiek laikus konstatēti un jo īpaši ka nepieciešamās informācijas vākšana un atjaunināšana ir iedarbīga un notiek pietiekami bieži;

| b) | gadījumā, ja parādnieka saistību neizpildes konstatēšanas pamatā ir automātiski procesi, – tiek veikti testi, lai pārbaudītu, ka IT sistēma ir pareizi konstatējusi saistību neizpildi; |
| --- | --- |

b)

gadījumā, ja parādnieka saistību neizpildes konstatēšanas pamatā ir automātiski procesi, – tiek veikti testi, lai pārbaudītu, ka IT sistēma ir pareizi konstatējusi saistību neizpildi;

| c) | parādnieka saistību neizpildes konstatēšanas nolūkā, pamatojoties uz subjektīvu spriedumu, – iekšējā dokumentācijā ir pietiekami detalizēti izklāstīti kritēriji attiecībā uz parādnieku un saistību neizpildes izraisītājmehānismu novērtēšanu, lai nodrošinātu, ka visi darbinieki, kuri veic šādu konstatēšanu, konsekventi konstatē saistību neizpildes gadījumus; |
| --- | --- |

c)

parādnieka saistību neizpildes konstatēšanas nolūkā, pamatojoties uz subjektīvu spriedumu, – iekšējā dokumentācijā ir pietiekami detalizēti izklāstīti kritēriji attiecībā uz parādnieku un saistību neizpildes izraisītājmehānismu novērtēšanu, lai nodrošinātu, ka visi darbinieki, kuri veic šādu konstatēšanu, konsekventi konstatē saistību neizpildes gadījumus;

| d) | gadījumos, ja iestāde piemēro saistību neizpildes definīciju parādnieka līmenī, – pastāv piemērotas procedūras un mehānismi, lai nodrošinātu, ka pēc tam, kad ir konstatēta parādnieka saistību neizpilde, visiem riska darījumiem ar konkrēto parādnieku tiek reģistrēta saistību neizpilde visās attiecīgajās sistēmās, uzņēmējdarbības virzienos un ģeogrāfiskajās atrašanās vietās iestādes un tās meitasuzņēmumu ietvaros un attiecīgajos gadījumos tās mātesuzņēmuma un tā meitasuzņēmumu ietvaros; |
| --- | --- |

d)

gadījumos, ja iestāde piemēro saistību neizpildes definīciju parādnieka līmenī, – pastāv piemērotas procedūras un mehānismi, lai nodrošinātu, ka pēc tam, kad ir konstatēta parādnieka saistību neizpilde, visiem riska darījumiem ar konkrēto parādnieku tiek reģistrēta saistību neizpilde visās attiecīgajās sistēmās, uzņēmējdarbības virzienos un ģeogrāfiskajās atrašanās vietās iestādes un tās meitasuzņēmumu ietvaros un attiecīgajos gadījumos tās mātesuzņēmuma un tā meitasuzņēmumu ietvaros;

| e) | gadījumos, ja saistību neizpildes statusa piešķiršana visiem riska darījumiem ar parādnieku atbilstoši d) apakšpunktam aizkavējas pēc tam, kad ir iestājusies viena vai vairāku parādnieka riska darījumu saistību neizpilde, – šāda kavēšanās neizraisa kļūdas vai neatbilstības riska pārvaldībā, riska ziņošanā, pašu kapitāla prasību aprēķināšanā vai datu izmantošanā riska kvantitatīvai noteikšanai. |
| --- | --- |

e)

gadījumos, ja saistību neizpildes statusa piešķiršana visiem riska darījumiem ar parādnieku atbilstoši d) apakšpunktam aizkavējas pēc tam, kad ir iestājusies viena vai vairāku parādnieka riska darījumu saistību neizpilde, – šāda kavēšanās neizraisa kļūdas vai neatbilstības riska pārvaldībā, riska ziņošanā, pašu kapitāla prasību aprēķināšanā vai datu izmantošanā riska kvantitatīvai noteikšanai.

2.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes novērtē būtiskuma robežvērtības piemērošanu, kas definēta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. panta 2. punkta d) apakšpunktu, saistību neizpildes definīcijā un minētās būtiskuma robežvērtības atbilstību kavētu kredītsaistību būtiskuma robežvērtībai, ko noteikušas kompetentās iestādes saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2018/171, un pārbauda, vai:

| a) | pastāv piemērotas procedūras un mehānismi, lai nodrošinātu, ka saistību neizpildes statuss tiek piešķirts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. panta 1. punkta b) apakšpunktu, pamatojoties uz minētās regulas 178. panta 2. punkta d) apakšpunktā paredzēto novērtējumu, un atbilstoši būtiskuma robežvērtībai, kas attiecas uz kavētām kredītsaistībām, kā to noteikušas kompetentās iestādes saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2018/171; |
| --- | --- |

a)

pastāv piemērotas procedūras un mehānismi, lai nodrošinātu, ka saistību neizpildes statuss tiek piešķirts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. panta 1. punkta b) apakšpunktu, pamatojoties uz minētās regulas 178. panta 2. punkta d) apakšpunktā paredzēto novērtējumu, un atbilstoši būtiskuma robežvērtībai, kas attiecas uz kavētām kredītsaistībām, kā to noteikušas kompetentās iestādes saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2018/171;

| b) | kavējuma dienu uzskaites process atbilst parādnieka līgumsaistībām vai juridiskajiem pienākumiem, pienācīgi atspoguļo daļējus maksājumus un tiek konsekventi piemērots. |
| --- | --- |

b)

kavējuma dienu uzskaites process atbilst parādnieka līgumsaistībām vai juridiskajiem pienākumiem, pienācīgi atspoguļo daļējus maksājumus un tiek konsekventi piemērots.

3.   Ja ir riska darījumi ar privātpersonām vai MVU, papildus 1. punktā noteiktajai pārbaudei un 2. punktā noteiktajam novērtējumam kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | iestādei ir skaidra politika attiecībā uz riska darījumu ar privātpersonām vai MVU saistību neizpildes definīcijas piemērošanu parādnieka līmenī vai atsevišķa kredīta līmenī; |
| --- | --- |

a)

iestādei ir skaidra politika attiecībā uz riska darījumu ar privātpersonām vai MVU saistību neizpildes definīcijas piemērošanu parādnieka līmenī vai atsevišķa kredīta līmenī;

| b) | punkta a) apakšpunktā minētā politika atbilst iestādes riska pārvaldībai un tiek konsekventi piemērota; |
| --- | --- |

b)

punkta a) apakšpunktā minētā politika atbilst iestādes riska pārvaldībai un tiek konsekventi piemērota;

| c) | gadījumā, ja iestāde piemēro saistību neizpildes definīciju atsevišķa kredīta līmenī:






  i) | pastāv piemērotas procedūras un mehānismi, lai nodrošinātu, ka pēc saistību neizpildes konstatēšanas kredītam visās attiecīgajās iestādes sistēmās tiek norādīts, ka konkrētajam kredītam ir saistību neizpilde; |
| --- | --- | --- |

c)

gadījumā, ja iestāde piemēro saistību neizpildes definīciju atsevišķa kredīta līmenī:

i)

pastāv piemērotas procedūras un mehānismi, lai nodrošinātu, ka pēc saistību neizpildes konstatēšanas kredītam visās attiecīgajās iestādes sistēmās tiek norādīts, ka konkrētajam kredītam ir saistību neizpilde;

| ii) | gadījumā, ja ir kavēšanās attiecībā uz kredīta saistību neizpildes statusa piešķiršanu visās attiecīgajās sistēmās atbilstoši i) punktam, – šāda kavēšanās neizraisa kļūdas vai neatbilstības riska pārvaldībā, riska ziņošanā, pašu kapitāla prasību aprēķināšanā vai datu izmantošanā riska kvantitatīvai noteikšanai. |
| --- | --- |

ii)

gadījumā, ja ir kavēšanās attiecībā uz kredīta saistību neizpildes statusa piešķiršanu visās attiecīgajās sistēmās atbilstoši i) punktam, – šāda kavēšanās neizraisa kļūdas vai neatbilstības riska pārvaldībā, riska ziņošanā, pašu kapitāla prasību aprēķināšanā vai datu izmantošanā riska kvantitatīvai noteikšanai.

29. pants

Pārklasifikācija uz saistību izpildes statusu

1.   Novērtējot parādnieka, kas nepilda saistības, pārklasifikācijas uz saistību izpildes statusu izraisītājmehānismu un procesa stabilitāti atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. panta 5. punktam, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | pārklasifikācijas izraisītājmehānismi ir noteikti katram saistību neizpildes izraisītājmehānismam un vai ir skaidri noteikta konstatēšana un rīcība tādu kredītsaistību gadījumā, uz kurām attiecas finansiālu grūtību izraisīta kredītsaistību pārstrukturēšana; |
| --- | --- |

a)

pārklasifikācijas izraisītājmehānismi ir noteikti katram saistību neizpildes izraisītājmehānismam un vai ir skaidri noteikta konstatēšana un rīcība tādu kredītsaistību gadījumā, uz kurām attiecas finansiālu grūtību izraisīta kredītsaistību pārstrukturēšana;

| b) | pārklasifikācija ir iespējama vienīgi pēc tam, kad vairs nav spēkā neviens saistību neizpildes izraisītājmehānisms un ir izpildīti visi atbilstīgie pārklasifikācijas nosacījumi; |
| --- | --- |

b)

pārklasifikācija ir iespējama vienīgi pēc tam, kad vairs nav spēkā neviens saistību neizpildes izraisītājmehānisms un ir izpildīti visi atbilstīgie pārklasifikācijas nosacījumi;

| c) | pārklasifikācijas izraisītājmehānismi un process tiek noteikti, ievērojot piesardzību, jo īpaši vai tie nodrošina, ka pārklasifikācija uz saistību izpildes statusu netiek veikta, ja iestāde paredz, ka kredītsaistības netiks pilnībā segtas, ja iestāde neveiks palīgpasākumus, piemēram, nodrošinājuma realizāciju. |
| --- | --- |

c)

pārklasifikācijas izraisītājmehānismi un process tiek noteikti, ievērojot piesardzību, jo īpaši vai tie nodrošina, ka pārklasifikācija uz saistību izpildes statusu netiek veikta, ja iestāde paredz, ka kredītsaistības netiks pilnībā segtas, ja iestāde neveiks palīgpasākumus, piemēram, nodrošinājuma realizāciju.

2.   Lai veiktu novērtējumu saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai iestādes politika un procedūras nenodrošina iespēju parādniekam, kas nepilda saistības, veikt pārklasifikāciju uz saistību izpildes statusu vienīgi kredītsaistību noteikumu vai nosacījumu izmaiņu rezultātā, ja vien iestāde nekonstatē, ka šādas izmaiņas ļauj vairs neuzskatīt parādnieku par tādu, kurš nespēs samaksāt parādu.

3.   Kompetentās iestādes pārbauda analīzi, uz kuru balstās iestādes pārklasifikācijas kritēriji. Tās pārbauda, vai analīzē ir ņemti vērā iestādes iepriekš reģistrētie saistību neizpildes gadījumi un tādu parādnieku īpatsvars, kuri nepilda saistības un kuri pēc pārklasifikācijas uz saistību izpildes statusu īsā laikposmā atkārtoti pārtrauc pildīt saistības.

7. NODAĻA

NOVĒRTĒŠANAS METODIKA ATTIECĪBĀ UZ REITINGU SISTĒMU IZVEIDOŠANU, DARBĪBU UN DOKUMENTĀCIJU

1. IEDAĻA

Vispārīgi noteikumi

30. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Lai novērtētu iestādes atbilstību prasībām par reitingu sistēmu izveidošanu, darbību un dokumentāciju atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta e) apakšpunktam, kompetentās iestādes pārbauda visus šādus aspektus:

| a) | dokumentācijas par reitingu sistēmu pamatojumu, izveidošanu un darbību piemērotība atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 175. pantam saskaņā ar 31. un 32. pantu; |
| --- | --- |

a)

dokumentācijas par reitingu sistēmu pamatojumu, izveidošanu un darbību piemērotība atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 175. pantam saskaņā ar 31. un 32. pantu;

| b) | reitingu sistēmu struktūras piemērotība atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. pantam saskaņā ar 33.–36. pantu; |
| --- | --- |

b)

reitingu sistēmu struktūras piemērotība atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. pantam saskaņā ar 33.–36. pantu;

| c) | iestādes veikta konkrētu prasību piemērošana attiecībā uz statistiskiem modeļiem un citām automatizētām metodēm atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 174. pantam saskaņā ar 37.–40. pantu. |
| --- | --- |

c)

iestādes veikta konkrētu prasību piemērošana attiecībā uz statistiskiem modeļiem un citām automatizētām metodēm atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 174. pantam saskaņā ar 37.–40. pantu.

2.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes piemēro visas šādas metodes:

| a) | pārskata iestādes attiecīgo iekšējo politiku; |
| --- | --- |

a)

pārskata iestādes attiecīgo iekšējo politiku;

| b) | pārskata iestādes tehnisko dokumentāciju par reitingu sistēmu izstrādes metodiku un procesu; |
| --- | --- |

b)

pārskata iestādes tehnisko dokumentāciju par reitingu sistēmu izstrādes metodiku un procesu;

| c) | pārskata izstrādes rokasgrāmatas, metodiku un procesus, uz kuriem balstās reitingu sistēmas; |
| --- | --- |

c)

pārskata izstrādes rokasgrāmatas, metodiku un procesus, uz kuriem balstās reitingu sistēmas;

| d) | pārskata tādu iestādes iekšējo struktūru protokolus, kuras ir atbildīgas par reitingu sistēmu apstiprināšanu, ieskaitot vadības struktūru vai tās norīkotu komiteju; |
| --- | --- |

d)

pārskata tādu iestādes iekšējo struktūru protokolus, kuras ir atbildīgas par reitingu sistēmu apstiprināšanu, ieskaitot vadības struktūru vai tās norīkotu komiteju;

| e) | pārskata ziņojumus par reitingu sistēmu darbības kvalitāti un kredītriska kontroles struktūrvienības, validēšanas struktūrvienības, iekšējās revīzijas struktūrvienības vai citu iestādes kontroles struktūrvienību ieteikumus; |
| --- | --- |

e)

pārskata ziņojumus par reitingu sistēmu darbības kvalitāti un kredītriska kontroles struktūrvienības, validēšanas struktūrvienības, iekšējās revīzijas struktūrvienības vai citu iestādes kontroles struktūrvienību ieteikumus;

| f) | pārskata progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti uzraudzības, validēšanas un attiecīgo revīziju laikā; |
| --- | --- |

f)

pārskata progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti uzraudzības, validēšanas un attiecīgo revīziju laikā;

| g) | iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos. |
| --- | --- |

g)

iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos.

3.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes var piemērot arī jebkuru no šādām papildu metodēm:

| a) | pieprasīt un analizēt datus, kas izmantoti reitingu sistēmu izstrādes procesā; |
| --- | --- |

a)

pieprasīt un analizēt datus, kas izmantoti reitingu sistēmu izstrādes procesā;

| b) | veikt savas aplēses vai replicēt aplēses, kuras iestāde veica reitingu sistēmu izstrādes un uzraudzības laikā, izmantojot iestāžu sniegtos nepieciešamos datus; |
| --- | --- |

b)

veikt savas aplēses vai replicēt aplēses, kuras iestāde veica reitingu sistēmu izstrādes un uzraudzības laikā, izmantojot iestāžu sniegtos nepieciešamos datus;

| c) | pieprasīt iestādei papildu dokumentāciju vai pieprasīt, lai tā sniedz analīzi par reitingu sistēmu izveidošanas metodikas izvēli un sniedz informāciju par iegūtajiem rezultātiem; |
| --- | --- |

c)

pieprasīt iestādei papildu dokumentāciju vai pieprasīt, lai tā sniedz analīzi par reitingu sistēmu izveidošanas metodikas izvēli un sniedz informāciju par iegūtajiem rezultātiem;

| d) | pārskatīt IT sistēmu funkcionālo dokumentāciju, kas ir būtiska reitingu sistēmu izveidošanas, darbības un dokumentācijas novērtēšanas ietvaros; |
| --- | --- |

d)

pārskatīt IT sistēmu funkcionālo dokumentāciju, kas ir būtiska reitingu sistēmu izveidošanas, darbības un dokumentācijas novērtēšanas ietvaros;

| e) | veikt kompetentās iestādes pārbaudes attiecībā uz iestādes datiem vai pieprasīt iestādei veikt kompetentās iestādes ierosinātās pārbaudes; |
| --- | --- |

e)

veikt kompetentās iestādes pārbaudes attiecībā uz iestādes datiem vai pieprasīt iestādei veikt kompetentās iestādes ierosinātās pārbaudes;

| f) | pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus. |
| --- | --- |

f)

pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus.

2. IEDAĻA

Dokumentācijas par reitingu sistēmu pamatojumu, izveidošanu un darbību novērtēšanas metodika

31. pants

Reitingu sistēmu dokumentācijas pilnīgums

1.   Novērtējot reitingu sistēmu izveidošanas, darbības un pamatojuma dokumentācijas pilnīgumu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta e) apakšpunktam un 175. pantam, kompetentās iestādes pārbauda, vai dokumentācija ir pilnīga un ietver vismaz šādus elementus:

| a) | reitingu sistēmas, kā arī reitingu sistēmas ietvaros izmantoto modeļu piemērotība, ņemot vērā portfeļa iezīmes; |
| --- | --- |

a)

reitingu sistēmas, kā arī reitingu sistēmas ietvaros izmantoto modeļu piemērotība, ņemot vērā portfeļa iezīmes;

| b) | datu avotu un datu attīrīšanas prakses apraksts; |
| --- | --- |

b)

datu avotu un datu attīrīšanas prakses apraksts;

| c) | saistību neizpildes un zaudējumu definīcijas; |
| --- | --- |

c)

saistību neizpildes un zaudējumu definīcijas;

| d) | metodiskās izvēles; |
| --- | --- |

d)

metodiskās izvēles;

| e) | modeļu tehniskās specifikācijas; |
| --- | --- |

e)

modeļu tehniskās specifikācijas;

| f) | modeļu nepilnības un ierobežojumi un to iespējamie novēršanas faktori; |
| --- | --- |

f)

modeļu nepilnības un ierobežojumi un to iespējamie novēršanas faktori;

| g) | IT sistēmās esošo modeļu īstenošanas pārbaužu rezultāti, jo īpaši informācija par to, vai īstenošana bija sekmīga un bez kļūdām; |
| --- | --- |

g)

IT sistēmās esošo modeļu īstenošanas pārbaužu rezultāti, jo īpaši informācija par to, vai īstenošana bija sekmīga un bez kļūdām;

| h) | pašnovērtējums par atbilstību regulatīvajām prasībām attiecībā uz IRB pieeju atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 169.–191. pantam. |
| --- | --- |

h)

pašnovērtējums par atbilstību regulatīvajām prasībām attiecībā uz IRB pieeju atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 169.–191. pantam.

2.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | dokumentācijā ir skaidri norādīts reitingu sistēmas un modeļu mērķis; |
| --- | --- |

a)

dokumentācijā ir skaidri norādīts reitingu sistēmas un modeļu mērķis;

| b) | dokumentācijā ir ietverts reitingu sistēmas piemērošanas jomas un reitingu sistēmas ietvaros izmantoto modeļu piemērošanas jomas apraksts, t. i., tādu riska darījumu veida kvalitatīva un kvantitatīva specifikācija, uz kuriem attiecas katrs modelis reitingu sistēmā, katra modeļa apstrādes rezultātu veids un apstrādes rezultātu izmantošana; |
| --- | --- |

b)

dokumentācijā ir ietverts reitingu sistēmas piemērošanas jomas un reitingu sistēmas ietvaros izmantoto modeļu piemērošanas jomas apraksts, t. i., tādu riska darījumu veida kvalitatīva un kvantitatīva specifikācija, uz kuriem attiecas katrs modelis reitingu sistēmā, katra modeļa apstrādes rezultātu veids un apstrādes rezultātu izmantošana;

| c) | dokumentācijā ir ietverts paskaidrojums par to, kā informācija, kas iegūta, izmantojot reitingu sistēmu, un modeļu rezultāti tiek ņemti vērā riska pārvaldības, lēmumu pieņemšanas un kredītu apstiprināšanas procesu mērķiem atbilstoši 19. pantam. |
| --- | --- |

c)

dokumentācijā ir ietverts paskaidrojums par to, kā informācija, kas iegūta, izmantojot reitingu sistēmu, un modeļu rezultāti tiek ņemti vērā riska pārvaldības, lēmumu pieņemšanas un kredītu apstiprināšanas procesu mērķiem atbilstoši 19. pantam.

3.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai dokumentācijā ir ietverta šāda informācija:

| a) | detalizēta informācija par visiem datiem, kas izmantoti modeļu izstrādei, tostarp precīzi noteikts modeļa saturs, tā avots, formāts un kods un attiecīgajos gadījumos datu izslēgšana no tā; |
| --- | --- |

a)

detalizēta informācija par visiem datiem, kas izmantoti modeļu izstrādei, tostarp precīzi noteikts modeļa saturs, tā avots, formāts un kods un attiecīgajos gadījumos datu izslēgšana no tā;

| b) | datu attīrīšanas procedūras, tostarp datu izslēgšanas, izlecošo vērtību noteikšanas un apstrādes un datu pielāgošanas procedūras, kā arī to izmantošanas skaidrs pamatojums un to ietekmes novērtējums. |
| --- | --- |

b)

datu attīrīšanas procedūras, tostarp datu izslēgšanas, izlecošo vērtību noteikšanas un apstrādes un datu pielāgošanas procedūras, kā arī to izmantošanas skaidrs pamatojums un to ietekmes novērtējums.

4.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai modeļa izstrādē izmantotās saistību neizpildes un zaudējumu definīcijas ir pienācīgi dokumentētas, jo īpaši tad, ja modeļa specifikācijā ir izmantotas citas saistību neizpildes definīcijas, kas atšķiras no iestādes izmantotajām definīcijām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantu.

5.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai dokumentācijā ir ietverta šāda informācija:

| a) | informācija par uzbūvi, teorētiskā informācija, pieņēmumi un modeļa pamatā esošā loģika; |
| --- | --- |

a)

informācija par uzbūvi, teorētiskā informācija, pieņēmumi un modeļa pamatā esošā loģika;

| b) | modeļa metodikas un tās pamatojuma detalizēts apraksts, statistikas metodes un aptuvenās vērtības un attiecīgajos gadījumos pamatojums un informācija par segmentācijas metodēm, statistikas procesu rezultātiem un modeļu diagnostikas un prognozēšanas pasākumi; |
| --- | --- |

b)

modeļa metodikas un tās pamatojuma detalizēts apraksts, statistikas metodes un aptuvenās vērtības un attiecīgajos gadījumos pamatojums un informācija par segmentācijas metodēm, statistikas procesu rezultātiem un modeļu diagnostikas un prognozēšanas pasākumi;

| c) | attiecīgo uzņēmējdarbības jomu ekspertu loma reitingu sistēmas un modeļu izstrādē, tostarp detalizēts apraksts par apspriešanas procesu ar attiecīgo uzņēmējdarbības jomu ekspertiem reitingu sistēmas un modeļu izveidošanas ietvaros, kā arī minēto attiecīgo uzņēmējdarbības jomu ekspertu sniegtie apstrādes rezultāti un pamatojums; |
| --- | --- |

c)

attiecīgo uzņēmējdarbības jomu ekspertu loma reitingu sistēmas un modeļu izstrādē, tostarp detalizēts apraksts par apspriešanas procesu ar attiecīgo uzņēmējdarbības jomu ekspertiem reitingu sistēmas un modeļu izveidošanas ietvaros, kā arī minēto attiecīgo uzņēmējdarbības jomu ekspertu sniegtie apstrādes rezultāti un pamatojums;

| d) | paskaidrojums, kā statistiskais modelis un subjektīvais spriedums tiek apvienoti, lai iegūtu galīgos modeļa apstrādes rezultātus; |
| --- | --- |

d)

paskaidrojums, kā statistiskais modelis un subjektīvais spriedums tiek apvienoti, lai iegūtu galīgos modeļa apstrādes rezultātus;

| e) | paskaidrojums, kā iestāde ņem vērā neapmierinošu datu kvalitāti, viendabīgu riska darījumu portfeļu neesību, uzņēmējdarbības procesu, kā arī ekonomiskās un tiesiskās vides izmaiņas un citus faktorus saistībā ar tādu datu kvalitāti, kuri var ietekmēt reitingu sistēmas vai modeļa darbības kvalitāti; |
| --- | --- |

e)

paskaidrojums, kā iestāde ņem vērā neapmierinošu datu kvalitāti, viendabīgu riska darījumu portfeļu neesību, uzņēmējdarbības procesu, kā arī ekonomiskās un tiesiskās vides izmaiņas un citus faktorus saistībā ar tādu datu kvalitāti, kuri var ietekmēt reitingu sistēmas vai modeļa darbības kvalitāti;

| f) | attiecīgi tādas analīzes apraksts, kas veikta statistisko modeļu vai citu automatizēto metožu nolūkos:






  i) | izvērtēto mainīgo lielumu vienfaktora analīze un attiecīgie kritēriji mainīgo lielumu atlasei; |
| --- | --- | --- |

f)

attiecīgi tādas analīzes apraksts, kas veikta statistisko modeļu vai citu automatizēto metožu nolūkos:

i)

izvērtēto mainīgo lielumu vienfaktora analīze un attiecīgie kritēriji mainīgo lielumu atlasei;

| ii) | izvēlēto mainīgo lielumu daudzfaktoru analīze un attiecīgie kritēriji mainīgo lielumu atlasei; |
| --- | --- |

ii)

izvēlēto mainīgo lielumu daudzfaktoru analīze un attiecīgie kritēriji mainīgo lielumu atlasei;

| iii) | galīgā modeļa izveidošanas procedūra, tostarp:






  — | mainīgo lielumu galīga atlase, |
| --- | --- | --- |

iii)

galīgā modeļa izveidošanas procedūra, tostarp:

—

mainīgo lielumu galīga atlase,

| — | mainīgo lielumu korekcijas, pamatojoties uz subjektīvo spriedumu, daudzfaktoru analīzes rezultātā, |
| --- | --- |

—

mainīgo lielumu korekcijas, pamatojoties uz subjektīvo spriedumu, daudzfaktoru analīzes rezultātā,

| — | mainīgo lielumu pārveidošana, |
| --- | --- |

—

mainīgo lielumu pārveidošana,

| — | pakāpes piešķiršanas mainīgajiem lielumiem, |
| --- | --- |

—

pakāpes piešķiršanas mainīgajiem lielumiem,

| — | modeļa komponentu noteikšanas metode, jo īpaši, ja ir apvienoti kvalitatīvi un kvantitatīvi komponenti. |
| --- | --- |

—

modeļa komponentu noteikšanas metode, jo īpaši, ja ir apvienoti kvalitatīvi un kvantitatīvi komponenti.

6.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punkta e) apakšpunktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai dokumentācijā ir ietverta šāda informācija:

| a) | galīgā modeļa struktūras tehniskā specifikācija, tostarp galīgā modeļa specifikācijas, ieejas komponenti, tostarp atlasīto mainīgo lielumu veids un formāts, mainīgajiem lielumiem noteiktās pakāpes un izejas komponenti, tostarp izejas datu veids un formāts; |
| --- | --- |

a)

galīgā modeļa struktūras tehniskā specifikācija, tostarp galīgā modeļa specifikācijas, ieejas komponenti, tostarp atlasīto mainīgo lielumu veids un formāts, mainīgajiem lielumiem noteiktās pakāpes un izejas komponenti, tostarp izejas datu veids un formāts;

| b) | atsauces uz datora kodiem un rīkiem, kas izmantoti datorvalodu programmu jomā, ļaujot trešām personām reproducēt galīgos rezultātus. |
| --- | --- |

b)

atsauces uz datora kodiem un rīkiem, kas izmantoti datorvalodu programmu jomā, ļaujot trešām personām reproducēt galīgos rezultātus.

Šā punkta b) apakšpunkta izpratnē trešā persona var būt pārdevējs pārdevēju modeļu gadījumā.

7.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punkta f) apakšpunktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai dokumentācijā ir ietverts modeļa nepilnību un ierobežojumu apraksts, novērtējums, vai ir izpildīti modeļa galvenie pieņēmumi, un paredzamās situācijas, kad modelis var darboties sliktāk nekā paredzēts vai kļūt neatbilstošs, kā arī modeļa nepilnību būtiskuma novērtējums un to iespējamie novēršanas faktori.

8.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punkta g) apakšpunktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | dokumentācijā ir noteikts process, kurš jāievēro, kad ražošanas vidē tiek ieviests jauns vai mainīts modelis; |
| --- | --- |

a)

dokumentācijā ir noteikts process, kurš jāievēro, kad ražošanas vidē tiek ieviests jauns vai mainīts modelis;

| b) | dokumentācija aptver pārbaužu rezultātus saistībā ar reitingu modeļu ieviešanu IT sistēmās, tostarp apstiprinājumu, ka ražošanas sistēmā ieviestais reitingu modelis ir tāds pats kā dokumentācijā aprakstītais modelis un ka tas darbojas, kā paredzēts. |
| --- | --- |

b)

dokumentācija aptver pārbaužu rezultātus saistībā ar reitingu modeļu ieviešanu IT sistēmās, tostarp apstiprinājumu, ka ražošanas sistēmā ieviestais reitingu modelis ir tāds pats kā dokumentācijā aprakstītais modelis un ka tas darbojas, kā paredzēts.

9.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punkta h) apakšpunktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai iestādes pašnovērtējums par regulatīvo prasību izpildi attiecībā uz IRB pieeju ir veikts atsevišķi katrai reitingu sistēmai, un to pārskata iekšējās revīzijas vai cita līdzvērtīga neatkarīga revīzijas struktūrvienība.

32. pants

Reitingu sistēmu reģistrs

1.   Novērtējot dokumentācijas sistēmu un procedūras informācijas vākšanai un glabāšanai par reitingu sistēmām atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta e) apakšpunktam un 175. pantam, kompetentās iestādes pārbauda, vai iestāde ir ieviesusi un uztur visu pašreizējo un iepriekšējo reitingu sistēmu versiju reģistru vismaz par pēdējiem trīs gadiem (“reitingu sistēmu reģistrs”).

2.   Šā panta 1. punkta izpratnē kompetentās iestādes pārbauda, vai reitingu sistēmu reģistra uzturēšanas procedūrās ir ietverta šāda informācija attiecībā uz katru versiju:

| a) | reitingu sistēmas piemērošanas joma, norādot, kādu riska darījumu reitingu noteikšanai ir paredzēts katrs reitingu modelis; |
| --- | --- |

a)

reitingu sistēmas piemērošanas joma, norādot, kādu riska darījumu reitingu noteikšanai ir paredzēts katrs reitingu modelis;

| b) | par apstiprināšanu atbildīgie vadītāji un iekšējā apstiprinājuma datums, tas datums, kad tika informētas kompetentās iestādes, kompetento iestāžu apstiprinājuma datums un versijas īstenošanas datums; |
| --- | --- |

b)

par apstiprināšanu atbildīgie vadītāji un iekšējā apstiprinājuma datums, tas datums, kad tika informētas kompetentās iestādes, kompetento iestāžu apstiprinājuma datums un versijas īstenošanas datums;

| c) | īss apraksts par visām izmaiņām saistībā ar iepriekšējo versiju, kas ņemta vērā reģistrā, ieskaitot tādu reitingu sistēmas aspektu aprakstu, kuri ir mainīti, un atsauce uz modeļa dokumentāciju; |
| --- | --- |

c)

īss apraksts par visām izmaiņām saistībā ar iepriekšējo versiju, kas ņemta vērā reģistrā, ieskaitot tādu reitingu sistēmas aspektu aprakstu, kuri ir mainīti, un atsauce uz modeļa dokumentāciju;

| d) | izmaiņu kategorija, kas piešķirta saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 529/2014, un atsauce uz izmaiņu kategorijas piešķiršanas kritērijiem. |
| --- | --- |

d)

izmaiņu kategorija, kas piešķirta saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 529/2014, un atsauce uz izmaiņu kategorijas piešķiršanas kritērijiem.

3. IEDAĻA

Reitingu sistēmu struktūras novērtēšanas metodika

33. pants

Risku raksturojošie rādītāji un reitingu kritēriji

1.   Novērtējot reitingu sistēmas ietvaros izmantotos risku raksturojošos rādītājus un reitingu kritērijus atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. panta 1. punkta a), c) un e) apakšpunktam, 3. punkta a) apakšpunktam un 4. punktam, kompetentās iestādes pārbauda visus šādus aspektus:

| a) | attiecīgo risku raksturojošo rādītāju un reitingu kritēriju atlases process, ieskaitot iespējamo risku raksturojošo rādītāju noteikšanu, risku raksturojošo rādītāju atlases kritērijus un lēmumus, kas pieņemti par attiecīgajiem risku raksturojošiem rādītājiem; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo risku raksturojošo rādītāju un reitingu kritēriju atlases process, ieskaitot iespējamo risku raksturojošo rādītāju noteikšanu, risku raksturojošo rādītāju atlases kritērijus un lēmumus, kas pieņemti par attiecīgajiem risku raksturojošiem rādītājiem;

| b) | izvēlēto risku raksturojošo rādītāju un reitingu kritēriju, kā arī to nozīmīguma riska novērtēšanas ietvaros atbilstība reitingu sistēmas komerciālo lietotāju gaidām; |
| --- | --- |

b)

izvēlēto risku raksturojošo rādītāju un reitingu kritēriju, kā arī to nozīmīguma riska novērtēšanas ietvaros atbilstība reitingu sistēmas komerciālo lietotāju gaidām;

| c) | balstoties uz statistiskajām metodēm, izvēlēto risku raksturojošo rādītāju un reitingu kritēriju atbilstība statistikas datiem par riska diferencēšanu saistībā ar katru kategoriju vai portfeli. |
| --- | --- |

c)

balstoties uz statistiskajām metodēm, izvēlēto risku raksturojošo rādītāju un reitingu kritēriju atbilstība statistikas datiem par riska diferencēšanu saistībā ar katru kategoriju vai portfeli.

2.   Iespējamie risku raksturojošie rādītāji un reitingu kritēriji, kuru analīze paredzēta 1. punkta a) apakšpunktā, ietver šādus elementus, ja tie ir pieejami konkrētajam riska darījumu veidam:

| a) | parādnieka risku raksturojošie rādītāji, tostarp:






  i) | riska darījumiem ar komercsabiedrībām un iestādēm: finanšu pārskati, kvalitatīvā informācija, nozares risks, valsts risks, atbalsts no mātesuzņēmuma; |
| --- | --- | --- |

a)

parādnieka risku raksturojošie rādītāji, tostarp:

i)

riska darījumiem ar komercsabiedrībām un iestādēm: finanšu pārskati, kvalitatīvā informācija, nozares risks, valsts risks, atbalsts no mātesuzņēmuma;

| ii) | riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU: finanšu pārskati vai informācija par personas ienākumiem, kvalitatīvā informācija, informācija par ieradumiem, sociāldemogrāfiskā informācija; |
| --- | --- |

ii)

riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU: finanšu pārskati vai informācija par personas ienākumiem, kvalitatīvā informācija, informācija par ieradumiem, sociāldemogrāfiskā informācija;

| b) | darījumu risku raksturojošie rādītāji, tostarp produkta veids, nodrošinājuma veids, prioritāte, aizdevuma un ķīlas vērtības attiecība; |
| --- | --- |

b)

darījumu risku raksturojošie rādītāji, tostarp produkta veids, nodrošinājuma veids, prioritāte, aizdevuma un ķīlas vērtības attiecība;

| c) | informācija par kavējumiem: iekšējā informācija vai informācija, kas iegūta no ārējiem avotiem, piemēram, kredītvēstures izpētes birojiem. |
| --- | --- |

c)

informācija par kavējumiem: iekšējā informācija vai informācija, kas iegūta no ārējiem avotiem, piemēram, kredītvēstures izpētes birojiem.

34. pants

Parādnieku un riska darījumu sadalījums pa kategorijām vai portfeļiem

1.   Novērtējot parādnieku un riska darījumu sadalījumu katras reitingu sistēmas kategorijās vai portfeļos atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. panta 1. punkta b), d) un f) apakšpunktam, 2. punktam un 3. punkta c) apakšpunktam, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | reitingu kategoriju un portfeļu skaits ir pietiekams, lai nodrošinātu jēgpilnu risku diferencēšanu un zaudējumu rādītāju kvantitatīvu noteikšanu kategorijas vai portfeļa līmenī un vai:






  i) | riska darījumiem ar komercsabiedrībām, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām un specializētās kreditēšanas riska darījumiem parādnieku reitingu skalā ir vismaz tāds kategoriju skaits, kas ir paredzēts attiecīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 2. punktā; |
| --- | --- | --- |

a)

reitingu kategoriju un portfeļu skaits ir pietiekams, lai nodrošinātu jēgpilnu risku diferencēšanu un zaudējumu rādītāju kvantitatīvu noteikšanu kategorijas vai portfeļa līmenī un vai:

i)

riska darījumiem ar komercsabiedrībām, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām un specializētās kreditēšanas riska darījumiem parādnieku reitingu skalā ir vismaz tāds kategoriju skaits, kas ir paredzēts attiecīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 2. punktā;

| ii) | nopirktajiem debitoru parādiem, kas klasificēti kā riska darījumi ar privātpersonām vai MVU, – vai grupēšana atspoguļo pārdevēja kredītu piešķiršanas praksi un tā klientu daudzveidību; |
| --- | --- |

ii)

nopirktajiem debitoru parādiem, kas klasificēti kā riska darījumi ar privātpersonām vai MVU, – vai grupēšana atspoguļo pārdevēja kredītu piešķiršanas praksi un tā klientu daudzveidību;

| b) | nevienā kategorijā vai portfelī nav pārmērīga riska darījumu vai parādnieku skaita koncentrācija, izņemot gadījumus, ja šādu sadalījumu pamato ar pārliecinošiem empīriskiem pierādījumiem par attiecīgo riska darījumu vai parādnieku riska viendabīgumu; |
| --- | --- |

b)

nevienā kategorijā vai portfelī nav pārmērīga riska darījumu vai parādnieku skaita koncentrācija, izņemot gadījumus, ja šādu sadalījumu pamato ar pārliecinošiem empīriskiem pierādījumiem par attiecīgo riska darījumu vai parādnieku riska viendabīgumu;

| c) | reitingu un darījumu kategorijās vai portfeļos riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU vienā kategorijā vai portfelī ir pietiekams riska darījumu vai parādnieku skaits, izņemot gadījumus, ja šādu sadalījumu pamato ar pārliecinošiem empīriskiem pierādījumiem, ka šādu riska darījumu vai parādnieku grupēšana ir piemērota vai ka tiek izmantotas atsevišķu parādnieku vai riska darījumu riska parametru tiešas aplēses atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 169. panta 3. punktam; |
| --- | --- |

c)

reitingu un darījumu kategorijās vai portfeļos riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU vienā kategorijā vai portfelī ir pietiekams riska darījumu vai parādnieku skaits, izņemot gadījumus, ja šādu sadalījumu pamato ar pārliecinošiem empīriskiem pierādījumiem, ka šādu riska darījumu vai parādnieku grupēšana ir piemērota vai ka tiek izmantotas atsevišķu parādnieku vai riska darījumu riska parametru tiešas aplēses atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 169. panta 3. punktam;

| d) | reitingu un darījumu kategorijās vai portfeļos riska darījumiem ar komercsabiedrībām, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām, ja ir pietiekams datu apjoms, vienā kategorijā vai portfelī nav pārāk mazs riska darījumu vai parādnieku skaits, izņemot gadījumus, kad riska darījumu vai parādnieku sadalījumu pamato ar pārliecinošiem empīriskiem pierādījumiem, ka šādu riska darījumu vai parādnieku grupēšana ir piemērota vai ka tiek izmantotas atsevišķu parādnieku vai riska darījumu riska parametru tiešas aplēses atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 169. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

d)

reitingu un darījumu kategorijās vai portfeļos riska darījumiem ar komercsabiedrībām, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām, ja ir pietiekams datu apjoms, vienā kategorijā vai portfelī nav pārāk mazs riska darījumu vai parādnieku skaits, izņemot gadījumus, kad riska darījumu vai parādnieku sadalījumu pamato ar pārliecinošiem empīriskiem pierādījumiem, ka šādu riska darījumu vai parādnieku grupēšana ir piemērota vai ka tiek izmantotas atsevišķu parādnieku vai riska darījumu riska parametru tiešas aplēses atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 169. panta 3. punktam.

2.   Papildus 1. punktā paredzētajai pārbaudei kompetentās iestādes attiecīgajos gadījumos novērtē kritērijus, kurus iestāde izmanto, nosakot:

| a) | kategoriju vai portfeļu maksimālo un minimālo kopējo skaitu; |
| --- | --- |

a)

kategoriju vai portfeļu maksimālo un minimālo kopējo skaitu;

| b) | katrā kategorijā vai portfelī iedalīto riska darījumu vai parādnieku īpatsvaru. |
| --- | --- |

b)

katrā kategorijā vai portfelī iedalīto riska darījumu vai parādnieku īpatsvaru.

3.   Atbilstoši 1. un 2. punktam kompetentās iestādes ņem vērā pašreizējo un iepriekšējo riska darījumu un parādnieku skaita un riska darījumu vērtības sadalījumu, tostarp riska darījumu un parādnieku migrāciju starp kategorijām un portfeļiem.

35. pants

Riska diferencēšana

1.   Novērtējot katras reitingu sistēmas riska diferencēšanu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktam riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU, kompetentās iestādes pārbauda visus šādus aspektus:

| a) | to, ka riska diferencēšanas aprēķināšanai izmantotie rīki ir uzticami un piemēroti, ņemot vērā pieejamos datus, un ka atbilstošu riska diferencēšanu apliecina realizēto saistību neizpildes rādītāju vai zaudējumu rādītāju laikrindu ieraksti kategorijām vai portfeļiem dažādos ekonomiskajos apstākļos; |
| --- | --- |

a)

to, ka riska diferencēšanas aprēķināšanai izmantotie rīki ir uzticami un piemēroti, ņemot vērā pieejamos datus, un ka atbilstošu riska diferencēšanu apliecina realizēto saistību neizpildes rādītāju vai zaudējumu rādītāju laikrindu ieraksti kategorijām vai portfeļiem dažādos ekonomiskajos apstākļos;

| b) | to, ka iestāde ir noteikusi paredzamo reitingu sistēmas darbības kvalitāti attiecībā uz riska diferencēšanu, skaidri nosakot fiksētas mērķvērtības un pielaides noteiktiem rādītājiem un rīkiem, kā arī darbības, lai novērstu novirzes no šīm mērķvērtībām vai pielaidēm; atsevišķas mērķvērtības un pielaides var noteikt sākotnējai izstrādei un turpmākās darbības kvalitātei; |
| --- | --- |

b)

to, ka iestāde ir noteikusi paredzamo reitingu sistēmas darbības kvalitāti attiecībā uz riska diferencēšanu, skaidri nosakot fiksētas mērķvērtības un pielaides noteiktiem rādītājiem un rīkiem, kā arī darbības, lai novērstu novirzes no šīm mērķvērtībām vai pielaidēm; atsevišķas mērķvērtības un pielaides var noteikt sākotnējai izstrādei un turpmākās darbības kvalitātei;

| c) | to, ka mērķvērtības un pielaides noteiktiem rādītājiem un rīkiem un šo mērķvērtību un pielaižu sasniegšanai izmantotie mehānismi nodrošina pietiekamu riska diferencēšanu. |
| --- | --- |

c)

to, ka mērķvērtības un pielaides noteiktiem rādītājiem un rīkiem un šo mērķvērtību un pielaižu sasniegšanai izmantotie mehānismi nodrošina pietiekamu riska diferencēšanu.

2.   Kompetentās iestādes arī piemēro 1. punkta noteikumus riska diferencēšanas novērtēšanai citiem riska darījumiem, kuri nav riska darījumi ar privātpersonām vai MVU, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. panta 1. punktu, ja šādas darbības īstenošanai ir pieejams pietiekams datu apjoms.

36. pants

Viendabīgums

1.   Novērtējot vienā un tajā pašā kategorijā vai portfelī iedalīto parādnieku vai riska darījumu viendabīgumu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 170. panta 1. punktam un 3. punkta c) apakšpunktam, kompetentās iestādes novērtē katrā kategorijā vai portfelī iekļauto parādnieku un darījumu zaudējumu rādītāju līdzību, ņemot vērā visus šādus faktorus:

| a) | iekšējie reitingi; |
| --- | --- |

a)

iekšējie reitingi;

| b) | PD aplēses; |
| --- | --- |

b)

PD aplēses;

| c) | attiecīgajos gadījumos pašu veiktās LGD aplēses; |
| --- | --- |

c)

attiecīgajos gadījumos pašu veiktās LGD aplēses;

| d) | attiecīgajos gadījumos pašu veiktās korekcijas pakāpju aplēses; |
| --- | --- |

d)

attiecīgajos gadījumos pašu veiktās korekcijas pakāpju aplēses;

| e) | attiecīgajos gadījumos pašu veiktās kopējo zaudējumu aplēses.
  Riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU kompetentās iestādes novērtē minētos faktorus katrai reitingu sistēmai. Citiem riska darījumiem, kuri nav riska darījumi ar privātpersonām vai MVU, kompetentās iestādes tos novērtē vienīgi tādām reitingu sistēmām, attiecībā uz kurām ir pieejams pietiekams datu apjoms. |
| --- | --- |

e)

attiecīgajos gadījumos pašu veiktās kopējo zaudējumu aplēses.

Riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU kompetentās iestādes novērtē minētos faktorus katrai reitingu sistēmai. Citiem riska darījumiem, kuri nav riska darījumi ar privātpersonām vai MVU, kompetentās iestādes tos novērtē vienīgi tādām reitingu sistēmām, attiecībā uz kurām ir pieejams pietiekams datu apjoms.

2.   Lai veiktu novērtējumu saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes novērtē katrā kategorijā vai portfelī iekļauto parādnieku un darījumu zaudējumu rādītāju vērtību kopumu un sadalījumus.

4. IEDAĻA

Novērtēšanas metodika konkrētām prasībām attiecībā uz statistiskajiem modeļiem vai citām automatizētām metodēm

37. pants

Datu prasības

1.   Novērtējot modeļu datu ievades pārbaudes procesu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 174. panta b) punktu, kompetentās iestādes pārbauda:

| a) | iekšējo un ārējo datu avotu un no šiem avotiem iegūtā datu kopuma uzticamību un kvalitāti, kā arī laikposmu, kuru minētie avoti aptver; |
| --- | --- |

a)

iekšējo un ārējo datu avotu un no šiem avotiem iegūtā datu kopuma uzticamību un kvalitāti, kā arī laikposmu, kuru minētie avoti aptver;

| b) | datu apvienošanas procesu, kad modelim tiek nodrošināti dati no vairākiem datu avotiem; |
| --- | --- |

b)

datu apvienošanas procesu, kad modelim tiek nodrošināti dati no vairākiem datu avotiem;

| c) | datu izslēgšanas pamatojumu un apjomu, parādot sadalījumā pa izslēgšanas iemesliem, izmantojot statistikas datus par tādu daļu no kopējā datu apjoma, kuru aptver katra izslēgšana, ja no modeļa izstrādes izlases tika izslēgti noteikti dati; |
| --- | --- |

c)

datu izslēgšanas pamatojumu un apjomu, parādot sadalījumā pa izslēgšanas iemesliem, izmantojot statistikas datus par tādu daļu no kopējā datu apjoma, kuru aptver katra izslēgšana, ja no modeļa izstrādes izlases tika izslēgti noteikti dati;

| d) | procedūras attiecībā uz kļūdainiem un trūkstošiem datiem un rīcību izlecošo vērtību un kategoriālo datu gadījumā un pārbauda, vai – gadījumā, ja ir notikušas izmaiņas kategorizācijas veidā, – tas neizraisa datu kvalitātes samazināšanos vai datu strukturālus pārtraukumus; |
| --- | --- |

d)

procedūras attiecībā uz kļūdainiem un trūkstošiem datiem un rīcību izlecošo vērtību un kategoriālo datu gadījumā un pārbauda, vai – gadījumā, ja ir notikušas izmaiņas kategorizācijas veidā, – tas neizraisa datu kvalitātes samazināšanos vai datu strukturālus pārtraukumus;

| e) | datu pārveides procesus, tostarp standartizāciju un citu funkcionālo pārveidi, un šādas pārveides atbilstību, ņemot vērā modeļa pārmērīgas pielāgošanas risku. |
| --- | --- |

e)

datu pārveides procesus, tostarp standartizāciju un citu funkcionālo pārveidi, un šādas pārveides atbilstību, ņemot vērā modeļa pārmērīgas pielāgošanas risku.

2.   Novērtējot modeļa izveidei izmantoto datu reprezentativitāti atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 174. panta c) apakšpunktam, kompetentās iestādes pārbauda:

| a) | parādnieku vai darījumu risku raksturojošo rādītāju, kuri ietverti modeļa izveidei izmantotajos datos, salīdzināmību ar tādu riska darījumu raksturojošajiem radītājiem, uz kuriem attiecas konkrēts reitingu modelis; |
| --- | --- |

a)

parādnieku vai darījumu risku raksturojošo rādītāju, kuri ietverti modeļa izveidei izmantotajos datos, salīdzināmību ar tādu riska darījumu raksturojošajiem radītājiem, uz kuriem attiecas konkrēts reitingu modelis;

| b) | pašreizējo sākotnējās izvietošanas un atgūšanas standartu salīdzināmību ar standartiem, kuri tika izmantoti brīdī, uz kuru attiecas modelēšanai izmantotā atsauces datu kopa; |
| --- | --- |

b)

pašreizējo sākotnējās izvietošanas un atgūšanas standartu salīdzināmību ar standartiem, kuri tika izmantoti brīdī, uz kuru attiecas modelēšanai izmantotā atsauces datu kopa;

| c) | saistību neizpildes definīciju konsekvenci laika gaitā modelēšanai izmantotajos datos un pārbauda:






  i) | vai ir veiktas korekcijas, lai panāktu atbilstību pašreizējai saistību neizpildes definīcijai, ja novērošanas periodā ir mainīta saistību neizpildes definīcija; |
| --- | --- | --- |

c)

saistību neizpildes definīciju konsekvenci laika gaitā modelēšanai izmantotajos datos un pārbauda:

i)

vai ir veiktas korekcijas, lai panāktu atbilstību pašreizējai saistību neizpildes definīcijai, ja novērošanas periodā ir mainīta saistību neizpildes definīcija;

| ii) | vai iestāde ir īstenojusi pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu datu reprezentativitāti, ja iestāde darbojas vairākās jurisdikcijās, kurās ir dažādas saistību neizpildes definīcijas; |
| --- | --- |

ii)

vai iestāde ir īstenojusi pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu datu reprezentativitāti, ja iestāde darbojas vairākās jurisdikcijās, kurās ir dažādas saistību neizpildes definīcijas;

| iii) | vai saistību neizpildes definīcijai, kas izmantota modeļa specifikācijā, nav negatīvas ietekmes uz reitingu modeļa struktūru un darbības kvalitāti, ja šī definīcija atšķiras no saistību neizpildes definīcijas, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantā; |
| --- | --- |

iii)

vai saistību neizpildes definīcijai, kas izmantota modeļa specifikācijā, nav negatīvas ietekmes uz reitingu modeļa struktūru un darbības kvalitāti, ja šī definīcija atšķiras no saistību neizpildes definīcijas, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantā;

| d) | gadījumā, ja modeļa izstrādei tiek izmantoti ārējie dati vai tādi dati, kas savākti kopā ar citām iestādēm, – šādu datu nozīmīgumu un piemērotību iestādes riska darījumiem, produktiem un riska profilam. |
| --- | --- |

d)

gadījumā, ja modeļa izstrādei tiek izmantoti ārējie dati vai tādi dati, kas savākti kopā ar citām iestādēm, – šādu datu nozīmīgumu un piemērotību iestādes riska darījumiem, produktiem un riska profilam.

38. pants

Modeļa uzbūve

Novērtējot reitingu modeļa uzbūvi atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 174. panta a) punktam, kompetentās iestādes pārbauda:

| a) | modeļa piemērotību, ņemot vērā tā konkrēto izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

modeļa piemērotību, ņemot vērā tā konkrēto izmantošanu;

| b) | iestādes analīzi attiecībā uz alternatīviem pieņēmumiem vai alternatīvām pieejām salīdzinājumā ar modelī izvēlētajiem pieņēmumiem vai pieejām; |
| --- | --- |

b)

iestādes analīzi attiecībā uz alternatīviem pieņēmumiem vai alternatīvām pieejām salīdzinājumā ar modelī izvēlētajiem pieņēmumiem vai pieejām;

| c) | iestādes modeļu izstrādes metodiku; |
| --- | --- |

c)

iestādes modeļu izstrādes metodiku;

| d) | to, vai attiecīgie iestādes darbinieki pilnībā izprot modeļa iespējas un ierobežojumus, jo īpaši, vai iestādes modeļa dokumentācijā:






  i) | ir aprakstīts, kuri no modeļa ierobežojumiem ir saistīti ar modeļa ievaddatiem, nenoteiktiem pieņēmumiem vai modeļa apstrādes komponentu, un tas, vai modeļa rezultātu ieguve notiek manuāli vai IT sistēmā; |
| --- | --- | --- |

d)

to, vai attiecīgie iestādes darbinieki pilnībā izprot modeļa iespējas un ierobežojumus, jo īpaši, vai iestādes modeļa dokumentācijā:

i)

ir aprakstīts, kuri no modeļa ierobežojumiem ir saistīti ar modeļa ievaddatiem, nenoteiktiem pieņēmumiem vai modeļa apstrādes komponentu, un tas, vai modeļa rezultātu ieguve notiek manuāli vai IT sistēmā;

| ii) | ir noteiktas situācijas, kurās modelis var darboties sliktāk nekā paredzēts vai kļūt neatbilstošs, un ir ietverts modeļa nepilnību būtiskuma novērtējums un iespējamie to novēršanas faktori. |
| --- | --- |

ii)

ir noteiktas situācijas, kurās modelis var darboties sliktāk nekā paredzēts vai kļūt neatbilstošs, un ir ietverts modeļa nepilnību būtiskuma novērtējums un iespējamie to novēršanas faktori.

39. pants

Subjektīvais spriedums

Novērtējot, vai statistisko modeli vai citu automatizēto metodi papildina subjektīvais spriedums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 174. panta e) punktu un vai subjektīvais spriedums tiek izmantots samērīgi un atbilstoši reitingu modeļa izstrādē un riska darījumu iedalīšanā kategorijās vai portfeļos, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | subjektīvā sprieduma izmantošana ir pamatota un pilnībā dokumentēta un vai ir novērtēta subjektīvā sprieduma ietekme uz reitingu sistēmu – ja iespējams, arī veicot ieguvuma aprēķinu, ko subjektīvais spriedums nodrošina reitingu sistēmas darbības kvalitātē; |
| --- | --- |

a)

subjektīvā sprieduma izmantošana ir pamatota un pilnībā dokumentēta un vai ir novērtēta subjektīvā sprieduma ietekme uz reitingu sistēmu – ja iespējams, arī veicot ieguvuma aprēķinu, ko subjektīvais spriedums nodrošina reitingu sistēmas darbības kvalitātē;

| b) | visa attiecīgā informācija, kas nav izvērtēta modeļa ietvaros, ir ņemta vērā un ir ievērota pienācīga piesardzība; |
| --- | --- |

b)

visa attiecīgā informācija, kas nav izvērtēta modeļa ietvaros, ir ņemta vērā un ir ievērota pienācīga piesardzība;

| c) | gadījumā, ja riska darījumu iedalīšanai kategorijās vai portfeļos reitingu sistēmas ietvaros ir nepieciešams subjektīvais spriedums subjektīvu ievaddatu formā vai ja kredītpolitikā ir paredzētas atkāpes attiecībā uz modeļa ievaddatiem vai rezultātiem, – ir spēkā visi šie nosacījumi:






  i) | modeļa lietotāju rokasgrāmatā ir skaidri definēti ievaddati un situācijas, kurās ievaddatus var koriģēt, izmantojot subjektīvo spriedumu; |
| --- | --- | --- |

c)

gadījumā, ja riska darījumu iedalīšanai kategorijās vai portfeļos reitingu sistēmas ietvaros ir nepieciešams subjektīvais spriedums subjektīvu ievaddatu formā vai ja kredītpolitikā ir paredzētas atkāpes attiecībā uz modeļa ievaddatiem vai rezultātiem, – ir spēkā visi šie nosacījumi:

i)

modeļa lietotāju rokasgrāmatā ir skaidri definēti ievaddati un situācijas, kurās ievaddatus var koriģēt, izmantojot subjektīvo spriedumu;

| ii) | tādu situāciju skaits, kurās ievaddati ir faktiski koriģēti, izmantojot subjektīvo spriedumu, ir ierobežots; |
| --- | --- |

ii)

tādu situāciju skaits, kurās ievaddati ir faktiski koriģēti, izmantojot subjektīvo spriedumu, ir ierobežots;

| iii) | modeļa lietotāju rokasgrāmatā ir skaidri definētas situācijas, kad ir pieļaujamas atkāpes attiecībā uz reitingu modeļu ievaddatiem vai rezultātiem un atkāpju piemērošanas procedūras attiecībā uz modeļu ievaddatiem vai rezultātiem; |
| --- | --- |

iii)

modeļa lietotāju rokasgrāmatā ir skaidri definētas situācijas, kad ir pieļaujamas atkāpes attiecībā uz reitingu modeļu ievaddatiem vai rezultātiem un atkāpju piemērošanas procedūras attiecībā uz modeļu ievaddatiem vai rezultātiem;

| iv) | visus datus par subjektīva sprieduma izmantošanu un situācijām, kad ir piemērota atkāpe attiecībā uz reitingu modeļu ievaddatiem vai rezultātiem, saglabā un periodiski analizē kredītriska kontroles struktūrvienība vai validēšanas struktūrvienība, lai noteiktu tās ietekmi uz reitingu modeli; |
| --- | --- |

iv)

visus datus par subjektīva sprieduma izmantošanu un situācijām, kad ir piemērota atkāpe attiecībā uz reitingu modeļu ievaddatiem vai rezultātiem, saglabā un periodiski analizē kredītriska kontroles struktūrvienība vai validēšanas struktūrvienība, lai noteiktu tās ietekmi uz reitingu modeli;

| d) | subjektīvā sprieduma izmantošana tiek pienācīgi pārvaldīta un ir proporcionāla katras reitingu sistēmas riska darījumu veidam. |
| --- | --- |

d)

subjektīvā sprieduma izmantošana tiek pienācīgi pārvaldīta un ir proporcionāla katras reitingu sistēmas riska darījumu veidam.

40. pants

Modeļa darbības kvalitāte

Novērtējot modeļa prognozēšanas spējas, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 174. panta a) punktā, kompetentās iestādes pārbauda, vai iestādes iekšējos standartos:

| a) | ir izklāstīti pieņēmumi un teorija, kas ir iestādes izvēlēto rādītāju pamatā, modeļa darbības kvalitātes novērtēšanas nolūkā; |
| --- | --- |

a)

ir izklāstīti pieņēmumi un teorija, kas ir iestādes izvēlēto rādītāju pamatā, modeļa darbības kvalitātes novērtēšanas nolūkā;

| b) | ir precizēts rādītāju lietojums, ir norādīts, vai katra rādītāja izmantošana ir obligāta vai diskrecionāra un kad tas jāizmanto, un ir nodrošināts, ka rādītāji tiek lietoti konsekventi; |
| --- | --- |

b)

ir precizēts rādītāju lietojums, ir norādīts, vai katra rādītāja izmantošana ir obligāta vai diskrecionāra un kad tas jāizmanto, un ir nodrošināts, ka rādītāji tiek lietoti konsekventi;

| c) | ir precizēti nosacījumi attiecībā uz piemērojamību un pieņemamajām robežvērtībām un pieņemtajām novirzēm rādītājiem un ir noteikts, vai un kā novērtēšanas procesā tiek ņemtas vērā statistiskās kļūdas saistībā ar minēto rādītāju vērtībām, un, ja tiek aprēķināts vairāk nekā viens rādītājs, ir izklāstītas metodes vairāku testēšanas rezultātu apkopošanai vienotā novērtējumā; |
| --- | --- |

c)

ir precizēti nosacījumi attiecībā uz piemērojamību un pieņemamajām robežvērtībām un pieņemtajām novirzēm rādītājiem un ir noteikts, vai un kā novērtēšanas procesā tiek ņemtas vērā statistiskās kļūdas saistībā ar minēto rādītāju vērtībām, un, ja tiek aprēķināts vairāk nekā viens rādītājs, ir izklāstītas metodes vairāku testēšanas rezultātu apkopošanai vienotā novērtējumā;

| d) | ir noteikts process, lai nodrošinātu, ka par modeļa darbības kvalitātes samazināšanās gadījumiem, kuru rezultātā tiek pārkāptas c) punktā minētās robežvērtības, tiek paziņots attiecīgajiem par to atbildīgajiem augstākās vadības locekļiem un ka vadītāji, kuri ir atbildīgi par galīgā lēmuma pieņemšanu attiecībā uz nepieciešamo modeļa izmaiņu ieviešanu, sniedz skaidrus norādījumus par to, kā tiek izvērtēti rādītāju rezultāti. |
| --- | --- |

d)

ir noteikts process, lai nodrošinātu, ka par modeļa darbības kvalitātes samazināšanās gadījumiem, kuru rezultātā tiek pārkāptas c) punktā minētās robežvērtības, tiek paziņots attiecīgajiem par to atbildīgajiem augstākās vadības locekļiem un ka vadītāji, kuri ir atbildīgi par galīgā lēmuma pieņemšanu attiecībā uz nepieciešamo modeļa izmaiņu ieviešanu, sniedz skaidrus norādījumus par to, kā tiek izvērtēti rādītāju rezultāti.

8. NODAĻA

NOVĒRTĒŠANAS METODIKA ATTIECĪBĀ UZ RISKA KVANTITATĪVU NOTEIKŠANU

1. IEDAĻA

Vispārīgi noteikumi

41. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Lai novērtētu iestādes atbilstību prasībām par riska parametru kvantitatīvu noteikšanu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta a) apakšpunktam, kompetentās iestādes pārbauda iestādes:

| a) | atbilstību vispārējām prasībām attiecībā uz aplēsēm, kuras paredzētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 179. pantā, saskaņā ar 42., 43. un 44. pantu; |
| --- | --- |

a)

atbilstību vispārējām prasībām attiecībā uz aplēsēm, kuras paredzētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 179. pantā, saskaņā ar 42., 43. un 44. pantu;

| b) | atbilstību īpašām prasībām attiecībā uz PD aplēsēm, kuras paredzētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 180. pantā, saskaņā ar 45. un 46. pantu; |
| --- | --- |

b)

atbilstību īpašām prasībām attiecībā uz PD aplēsēm, kuras paredzētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 180. pantā, saskaņā ar 45. un 46. pantu;

| c) | atbilstību īpašām prasībām attiecībā uz pašu veiktajām LGD aplēsēm, kuras paredzētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. pantā, saskaņā ar 47.–52. pantu; |
| --- | --- |

c)

atbilstību īpašām prasībām attiecībā uz pašu veiktajām LGD aplēsēm, kuras paredzētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. pantā, saskaņā ar 47.–52. pantu;

| d) | atbilstību īpašām prasībām attiecībā uz korekcijas pakāpju pašu aplēsēm, kuras paredzētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 182. pantā, saskaņā ar 53.–56. pantu; |
| --- | --- |

d)

atbilstību īpašām prasībām attiecībā uz korekcijas pakāpju pašu aplēsēm, kuras paredzētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 182. pantā, saskaņā ar 53.–56. pantu;

| e) | atbilstību prasībām attiecībā uz garantiju un kredītu atvasināto instrumentu ietekmes novērtējumu, kuras paredzētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 183. pantā, saskaņā ar 57. pantu; |
| --- | --- |

e)

atbilstību prasībām attiecībā uz garantiju un kredītu atvasināto instrumentu ietekmes novērtējumu, kuras paredzētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 183. pantā, saskaņā ar 57. pantu;

| f) | atbilstību prasībām nopirktajiem debitoru parādiem, kuras paredzētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 184. pantā, saskaņā ar 58. pantu. |
| --- | --- |

f)

atbilstību prasībām nopirktajiem debitoru parādiem, kuras paredzētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 184. pantā, saskaņā ar 58. pantu.

2.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes piemēro visas šādas metodes:

| a) | pārskata iestādes attiecīgo iekšējo politiku; |
| --- | --- |

a)

pārskata iestādes attiecīgo iekšējo politiku;

| b) | pārskata iestādes tehnisko dokumentāciju par attiecīgo aplēses metodiku un procesu; |
| --- | --- |

b)

pārskata iestādes tehnisko dokumentāciju par attiecīgo aplēses metodiku un procesu;

| c) | pārskata un apstrīd attiecīgo riska parametru rokasgrāmatu, metodiku un procesu aplēsi; |
| --- | --- |

c)

pārskata un apstrīd attiecīgo riska parametru rokasgrāmatu, metodiku un procesu aplēsi;

| d) | pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, modeļa komitejas vai citu komiteju attiecīgos protokolus; |
| --- | --- |

d)

pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, modeļa komitejas vai citu komiteju attiecīgos protokolus;

| e) | pārskata ziņojumus par riska parametru darbības kvalitāti un kredītriska kontroles struktūrvienības, validēšanas struktūrvienības, iekšējās revīzijas struktūrvienības un citu iestādes kontroles struktūrvienību ieteikumus; |
| --- | --- |

e)

pārskata ziņojumus par riska parametru darbības kvalitāti un kredītriska kontroles struktūrvienības, validēšanas struktūrvienības, iekšējās revīzijas struktūrvienības un citu iestādes kontroles struktūrvienību ieteikumus;

| f) | novērtē progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti attiecīgo revīziju, validēšanas un uzraudzības laikā; |
| --- | --- |

f)

novērtē progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti attiecīgo revīziju, validēšanas un uzraudzības laikā;

| g) | iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos. |
| --- | --- |

g)

iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos.

3.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes var piemērot arī jebkuru no šādām papildu metodēm:

| a) | pieprasīt sniegt papildu dokumentāciju vai analīzi, kas pamato iestādes metodiskās izvēles un iegūtos rezultātus; |
| --- | --- |

a)

pieprasīt sniegt papildu dokumentāciju vai analīzi, kas pamato iestādes metodiskās izvēles un iegūtos rezultātus;

| b) | veikt savas riska parametru aplēses vai replicēt aplēses, kuras iestāde veica, izmantojot attiecīgos iestādes sniegtos datus; |
| --- | --- |

b)

veikt savas riska parametru aplēses vai replicēt aplēses, kuras iestāde veica, izmantojot attiecīgos iestādes sniegtos datus;

| c) | pieprasīt un analizēt datus, kas izmantoti aplēšanas procesā; |
| --- | --- |

c)

pieprasīt un analizēt datus, kas izmantoti aplēšanas procesā;

| d) | pārskatīt tādu IT sistēmu funkcionālo dokumentāciju, kuras ir būtiskas novērtēšanas ietvaros; |
| --- | --- |

d)

pārskatīt tādu IT sistēmu funkcionālo dokumentāciju, kuras ir būtiskas novērtēšanas ietvaros;

| e) | veikt patstāvīgas pārbaudes attiecībā uz iestādes datiem vai pieprasīt iestādei veikt kompetento iestāžu ierosinātās pārbaudes; |
| --- | --- |

e)

veikt patstāvīgas pārbaudes attiecībā uz iestādes datiem vai pieprasīt iestādei veikt kompetento iestāžu ierosinātās pārbaudes;

| f) | pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus. |
| --- | --- |

f)

pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus.

2. IEDAĻA

Novērtēšanas metodika vispārējām prasībām attiecībā uz riska parametru kvantitatīvu noteikšanu

42. pants

Datu prasības

1.   Novērtējot atbilstību vispārējām prasībām attiecībā uz aplēsēm, kuras paredzētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 179. pantā, riska parametru kvantitatīvai noteikšanai izmantotos datus un minēto datu kvalitāti, kompetentās iestādes pārbauda:

| a) | kvantitatīvo un kvalitatīvo datu pilnīgumu un citas tādas informācijas pilnīgumu, kas saistīta ar riska parametru kvantitatīvajai noteikšanai izmantotajām metodēm, lai nodrošinātu, ka tiek pilnībā izmantota attiecīgā vēsturiskā pieredze un empīriskie pierādījumi; |
| --- | --- |

a)

kvantitatīvo un kvalitatīvo datu pilnīgumu un citas tādas informācijas pilnīgumu, kas saistīta ar riska parametru kvantitatīvajai noteikšanai izmantotajām metodēm, lai nodrošinātu, ka tiek pilnībā izmantota attiecīgā vēsturiskā pieredze un empīriskie pierādījumi;

| b) | kvantitatīvo datu pieejamību, parādot sadalījumā zaudējumu pieredzi pa faktoriem, kuri tiek uzskatīti par attiecīgo riska parametru noteikšanas faktoriem, atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 179. panta 1. punkta b) apakšpunktam; |
| --- | --- |

b)

kvantitatīvo datu pieejamību, parādot sadalījumā zaudējumu pieredzi pa faktoriem, kuri tiek uzskatīti par attiecīgo riska parametru noteikšanas faktoriem, atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 179. panta 1. punkta b) apakšpunktam;

| c) | tādu datu reprezentativitāti, ko izmanto, lai aplēstu riska parametrus noteiktiem riska darījumu veidiem; |
| --- | --- |

c)

tādu datu reprezentativitāti, ko izmanto, lai aplēstu riska parametrus noteiktiem riska darījumu veidiem;

| d) | tāda izlasē ietverto riska darījumu skaita un 45., 47. un 53. pantā minētā vēsturiskās novērošanas perioda ilguma piemērotību, ko izmanto kvantitatīvai noteikšanai, lai nodrošinātu, ka iestādes aplēses ir precīzas un uzticamas; |
| --- | --- |

d)

tāda izlasē ietverto riska darījumu skaita un 45., 47. un 53. pantā minētā vēsturiskās novērošanas perioda ilguma piemērotību, ko izmanto kvantitatīvai noteikšanai, lai nodrošinātu, ka iestādes aplēses ir precīzas un uzticamas;

| e) | visu datu attīrīšanas gadījumu pamatojumu un dokumentāciju, ieskaitot novērojumu izslēgšanu no aplēsēm un apstiprinājumu, ka šāda izslēgšana neietekmē riska kvantitatīvas noteikšanas objektivitāti; jo īpaši PD aplēšu gadījumā – datu attīrīšanas pamatojumu un dokumentāciju par tās ietekmi uz ilgtermiņa vidējo saistību neizpildes rādītāju; |
| --- | --- |

e)

visu datu attīrīšanas gadījumu pamatojumu un dokumentāciju, ieskaitot novērojumu izslēgšanu no aplēsēm un apstiprinājumu, ka šāda izslēgšana neietekmē riska kvantitatīvas noteikšanas objektivitāti; jo īpaši PD aplēšu gadījumā – datu attīrīšanas pamatojumu un dokumentāciju par tās ietekmi uz ilgtermiņa vidējo saistību neizpildes rādītāju;

| f) | atbilstību starp datu kopām, kuras izmanto riska parametru aplēsēm, jo īpaši attiecībā uz saistību neizpildes definīciju, rīcībai attiecībā uz saistību neizpildes gadījumiem, tostarp vairākiem saistību neizpildes gadījumiem atbilstoši 46. panta 1. punkta b) apakšpunktam un 49. pantam, un izlases izveidei. |
| --- | --- |

f)

atbilstību starp datu kopām, kuras izmanto riska parametru aplēsēm, jo īpaši attiecībā uz saistību neizpildes definīciju, rīcībai attiecībā uz saistību neizpildes gadījumiem, tostarp vairākiem saistību neizpildes gadījumiem atbilstoši 46. panta 1. punkta b) apakšpunktam un 49. pantam, un izlases izveidei.

2.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu, kompetentās iestādes novērtē tādu datu reprezentativitāti, ko izmanto, lai aplēstu riska parametrus noteiktiem riska darījumu veidiem, novērtējot:

| a) | katra reitingu modeļa riska darījumu struktūru un dažādos parādnieku vai darījumu risku raksturojošos rādītājus, kā arī to, vai pašreizējais portfelis ir nepieciešamajā apmērā salīdzināms ar portfeļiem, kuri veido atsauces datu kopu; |
| --- | --- |

a)

katra reitingu modeļa riska darījumu struktūru un dažādos parādnieku vai darījumu risku raksturojošos rādītājus, kā arī to, vai pašreizējais portfelis ir nepieciešamajā apmērā salīdzināms ar portfeļiem, kuri veido atsauces datu kopu;

| b) | pašreizējo sākotnējās izvietošanas un atgūšanas standartu salīdzināmību ar standartiem, kuri tika izmantoti brīdī, uz kuru attiecas atsauces datu kopa; |
| --- | --- |

b)

pašreizējo sākotnējās izvietošanas un atgūšanas standartu salīdzināmību ar standartiem, kuri tika izmantoti brīdī, uz kuru attiecas atsauces datu kopa;

| c) | saistību neizpildes definīcijas konsekvenci novērošanas periodā:






  i) | gadījumā, ja novērošanas periodā ir mainīta saistību neizpildes definīcija, – tādu korekciju aprakstu, kuras veiktas, lai sasniegtu nepieciešamo atbilstību pašreizējai saistību neizpildes definīcijai; |
| --- | --- | --- |

c)

saistību neizpildes definīcijas konsekvenci novērošanas periodā:

i)

gadījumā, ja novērošanas periodā ir mainīta saistību neizpildes definīcija, – tādu korekciju aprakstu, kuras veiktas, lai sasniegtu nepieciešamo atbilstību pašreizējai saistību neizpildes definīcijai;

| ii) | gadījumā, ja saistību neizpildes definīcijas atšķiras dažādās jurisdikcijās, kurās iestāde darbojas, – iestādes īstenoto pasākumu piemērotību un piesardzību; |
| --- | --- |

ii)

gadījumā, ja saistību neizpildes definīcijas atšķiras dažādās jurisdikcijās, kurās iestāde darbojas, – iestādes īstenoto pasākumu piemērotību un piesardzību;

| d) | gadījumā, ja riska parametru kvantitatīvai noteikšanai tiek izmantoti ārējie dati un tādi dati, kas savākti kopā ar citām iestādēm, – šādu datu nozīmīgumu un piemērotību iestādes riska darījumiem, produktiem un riska profilam, un saistību neizpildes definīciju; |
| --- | --- |

d)

gadījumā, ja riska parametru kvantitatīvai noteikšanai tiek izmantoti ārējie dati un tādi dati, kas savākti kopā ar citām iestādēm, – šādu datu nozīmīgumu un piemērotību iestādes riska darījumiem, produktiem un riska profilam, un saistību neizpildes definīciju;

| e) | gadījumā, ja ārējie vai kopīgi savāktie dati neatbilst iestādes iekšējai saistību neizpildes definīcijai, – to ārējo vai kopīgi savākto datu korekciju aprakstu, kuras iestāde veic, lai sasniegtu nepieciešamo atbilstību iekšējai saistību neizpildes definīcijai. |
| --- | --- |

e)

gadījumā, ja ārējie vai kopīgi savāktie dati neatbilst iestādes iekšējai saistību neizpildes definīcijai, – to ārējo vai kopīgi savākto datu korekciju aprakstu, kuras iestāde veic, lai sasniegtu nepieciešamo atbilstību iekšējai saistību neizpildes definīcijai.

3.   Novērtējot tādu datu kvalitāti, kuri savākti kopā ar citām iestādēm un kurus izmanto riska parametru kvantitatīvai noteikšanai, kompetentās iestādes izmanto 1. un 2. punktā noteikto novērtēšanas metodiku papildus atbilstības pārbaudei attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 575/2013 179. panta 2. punktā paredzētajām prasībām.

43. pants

Aplēšu pārskatīšana

Novērtējot iestādes veikto aplēsto riska parametru pārskatīšanu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 179. panta 1. punkta c) apakšpunktam, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | aplēšu pārskatīšanas process un gada plāns nodrošina visu aplēšu savlaicīgu pārskatīšanu; |
| --- | --- |

a)

aplēšu pārskatīšanas process un gada plāns nodrošina visu aplēšu savlaicīgu pārskatīšanu;

| b) | ir konstatēti situāciju noteikšanas kritēriji, kuri izraisa biežāku pārskatīšanu; |
| --- | --- |

b)

ir konstatēti situāciju noteikšanas kritēriji, kuri izraisa biežāku pārskatīšanu;

| c) | riska parametru aplēsēm izmantotā metodika un dati atspoguļo sākotnējās izvietošanas procesa un portfeļu sastāva izmaiņas; |
| --- | --- |

c)

riska parametru aplēsēm izmantotā metodika un dati atspoguļo sākotnējās izvietošanas procesa un portfeļu sastāva izmaiņas;

| d) | LGD aplēsēm izmantotā metodika un dati atspoguļo atgūšanas procesa, atgūšanas veidu un atgūšanas procesa ilguma izmaiņas; |
| --- | --- |

d)

LGD aplēsēm izmantotā metodika un dati atspoguļo atgūšanas procesa, atgūšanas veidu un atgūšanas procesa ilguma izmaiņas;

LGD

| e) | korekcijas pakāpju aplēsēm izmantotā metodika un dati atspoguļo uzraudzības procesa un kredītiespējas neizmantoto summu izmaiņas; |
| --- | --- |

e)

korekcijas pakāpju aplēsēm izmantotā metodika un dati atspoguļo uzraudzības procesa un kredītiespējas neizmantoto summu izmaiņas;

| f) | riska parametru aplēsēm izmantotā datu kopa ietver attiecīgos datus no pēdējā novērošanas perioda un tiek atjaunināta vismaz reizi gadā; |
| --- | --- |

f)

riska parametru aplēsēm izmantotā datu kopa ietver attiecīgos datus no pēdējā novērošanas perioda un tiek atjaunināta vismaz reizi gadā;

| g) | riska parametru aplēsēs ir atspoguļoti tehniskie sasniegumi un cita būtiska informācija. |
| --- | --- |

g)

riska parametru aplēsēs ir atspoguļoti tehniskie sasniegumi un cita būtiska informācija.

44. pants

Piesardzības rezerve

1.   Kompetentās iestādes novērtē, vai tālāk minētajās situācijās riska parametru vērtībās, ko izmanto kapitāla prasību aprēķināšanai atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 179. panta 1. punkta f) apakšpunktam, ir ietverta pienācīga piesardzības rezerve:

| a) | metodes un dati nenodrošina pietiekamu noteiktību par riska parametru aplēsēm, tostarp, ja pastāv lielas aplēšu kļūdas; |
| --- | --- |

a)

metodes un dati nenodrošina pietiekamu noteiktību par riska parametru aplēsēm, tostarp, ja pastāv lielas aplēšu kļūdas;

| b) | kredītriska kontroles struktūrvienība, validēšanas struktūrvienība, iekšējās revīzijas struktūrvienība vai jebkura cita iestādes struktūrvienība ir konstatējusi nozīmīgus metodikas, informācijas un datu trūkumus; |
| --- | --- |

b)

kredītriska kontroles struktūrvienība, validēšanas struktūrvienība, iekšējās revīzijas struktūrvienība vai jebkura cita iestādes struktūrvienība ir konstatējusi nozīmīgus metodikas, informācijas un datu trūkumus;

| c) | nozīmīgas izmaiņas sākotnējās izvietošanas standartos un atgūšanas politikā vai izmaiņas iestādes vēlmē uzņemties risku. |
| --- | --- |

c)

nozīmīgas izmaiņas sākotnējās izvietošanas standartos un atgūšanas politikā vai izmaiņas iestādes vēlmē uzņemties risku.

2.   Kompetentās iestādes novērtē, vai iestādes neizmanto piesardzības rezervi kā aizstājēju iestādes veiktām korektīvām darbībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 146. pantu.

3. IEDAĻA

Novērtēšanas metodika īpašām prasībām attiecībā uz PD aplēsēm

45. pants

Vēsturiskās novērošanas perioda ilgums

Novērtējot vēsturiskās novērošanas perioda ilgumu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 180. panta 1. punkta h) apakšpunktā un 180. panta 2. punkta e) apakšpunktā, ņemot vērā Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/72 paredzētos nosacījumus attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros paredzēti nosacījumi par atļaujām datu sniegšanas atbrīvojumam (6), un viena gada saistību neizpildes rādītāju aprēķinu, pamatojoties uz iekšējo saistību neizpildes pieredzi atbilstoši 180. panta 1. punkta e) apakšpunktam, kompetentās iestādes pārbauda:

6

| a) | vai vēsturiskās novērošanas periods aptver vismaz minimālo ilgumu saskaņā ar prasībām, kuras paredzētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 180. panta 1. punkta h) apakšpunktā un 2. punkta e) apakšpunktā un attiecīgajos gadījumos Deleģētajā regulā (ES) 2017/72; |
| --- | --- |

a)

vai vēsturiskās novērošanas periods aptver vismaz minimālo ilgumu saskaņā ar prasībām, kuras paredzētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 180. panta 1. punkta h) apakšpunktā un 2. punkta e) apakšpunktā un attiecīgajos gadījumos Deleģētajā regulā (ES) 2017/72;

| b) | gadījumā, ja pieejamais vēsturiskās novērošanas periods ir ilgāks par minimālo periodu, kas datu avotam noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 180. panta 1. punkta h) apakšpunktā vai 180. panta 2. punkta e) apakšpunktā, un tajā iegūtie dati ir nozīmīgi, – vai informācija par šo ilgāko periodu tiek izmantota, lai aplēstu viena gada saistību neizpildes rādītāju ilgtermiņa vidējo rādītāju; |
| --- | --- |

b)

gadījumā, ja pieejamais vēsturiskās novērošanas periods ir ilgāks par minimālo periodu, kas datu avotam noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 180. panta 1. punkta h) apakšpunktā vai 180. panta 2. punkta e) apakšpunktā, un tajā iegūtie dati ir nozīmīgi, – vai informācija par šo ilgāko periodu tiek izmantota, lai aplēstu viena gada saistību neizpildes rādītāju ilgtermiņa vidējo rādītāju;

| c) | attiecībā uz riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU, kad iestāde nepiešķir vienlīdzīgu nozīmi visiem izmantotajiem vēsturiskajiem datiem, – vai tas ir pamatots ar labākām saistību neizpildes rādītāju prognozēm un vai nulles svēruma vai ļoti mazas nozīmes piešķiršana konkrētam periodam ir pienācīgi pamatota vai nodrošina piesardzīgākas aplēses; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU, kad iestāde nepiešķir vienlīdzīgu nozīmi visiem izmantotajiem vēsturiskajiem datiem, – vai tas ir pamatots ar labākām saistību neizpildes rādītāju prognozēm un vai nulles svēruma vai ļoti mazas nozīmes piešķiršana konkrētam periodam ir pienācīgi pamatota vai nodrošina piesardzīgākas aplēses;

| d) | vai pastāv atbilstība starp sākotnējās izvietošanas standartiem un ieviestajām reitingu sistēmām un vai līdzvērtīgi sākotnējās izvietošanas standarti tika izmantoti iekšējo saistību neizpildes datu rašanās brīdī, vai arī – vai izmaiņas sākotnējās izvietošanas standartos un reitingu sistēmās ir ņemtas vērā, piemērojot piesardzības rezervi atbilstoši 44. panta 1. punkta c) apakšpunktam; |
| --- | --- |

d)

vai pastāv atbilstība starp sākotnējās izvietošanas standartiem un ieviestajām reitingu sistēmām un vai līdzvērtīgi sākotnējās izvietošanas standarti tika izmantoti iekšējo saistību neizpildes datu rašanās brīdī, vai arī – vai izmaiņas sākotnējās izvietošanas standartos un reitingu sistēmās ir ņemtas vērā, piemērojot piesardzības rezervi atbilstoši 44. panta 1. punkta c) apakšpunktam;

| e) | attiecībā uz riska darījumiem ar komercsabiedrībām, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām – vai ir atbilstoši definēti parādnieki ar ļoti augstu riska darījumu attiecību pret pašu kapitālu un parādnieki, kuru aktīvi lielākoties ir tirgotie aktīvi, atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 180. panta 1. punkta a) apakšpunktam, kā arī noteikti svārstību spriedzes periodi attiecīgajiem parādniekiem saskaņā ar to pašu apakšpunktu. |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz riska darījumiem ar komercsabiedrībām, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām – vai ir atbilstoši definēti parādnieki ar ļoti augstu riska darījumu attiecību pret pašu kapitālu un parādnieki, kuru aktīvi lielākoties ir tirgotie aktīvi, atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 180. panta 1. punkta a) apakšpunktam, kā arī noteikti svārstību spriedzes periodi attiecīgajiem parādniekiem saskaņā ar to pašu apakšpunktu.

46. pants

PD
  aplēses metode

1.   Novērtējot PD aplēses metodi atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 180. pantam, kompetentās iestādes pārbauda, vai viena gada saistību neizpildes rādītājs katrai kategorijai vai portfelim tiek aprēķināts tādā veidā, kurš atbilst viena gada saistību neizpildes rādītāja iezīmēm, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 78. apakšpunktā, un tās pārbauda, vai:

| a) | viena gada saistību neizpildes rādītāja saucējs ietver parādniekus vai riska darījumus, kuriem viena gada perioda sākumā nav saistību neizpildes un kuri tiek iedalīti konkrētajā kategorijā vai portfelī; |
| --- | --- |

a)

viena gada saistību neizpildes rādītāja saucējs ietver parādniekus vai riska darījumus, kuriem viena gada perioda sākumā nav saistību neizpildes un kuri tiek iedalīti konkrētajā kategorijā vai portfelī;

| b) | viena gada saistību neizpildes rādītāja skaitītājs ietver to a) punktā minēto parādnieku vai riska darījumu daļu, kuri attiecīgajā viena gada periodā pārtrauca pildīt saistības; vairāki tādi saistību neizpildes gadījumi tam pašam parādniekam vai riska darījumam, kuri konstatēti viena gada periodā, kas attiecas uz saistību neizpildes rādītāju, tiek uzskatīti par vienu saistību neizpildes gadījumu atbilstoši 49. panta b) punktam, ja tie notikuši minēto vairāku saistību neizpildes gadījumu pirmās saistību neizpildes datumā. |
| --- | --- |

b)

viena gada saistību neizpildes rādītāja skaitītājs ietver to a) punktā minēto parādnieku vai riska darījumu daļu, kuri attiecīgajā viena gada periodā pārtrauca pildīt saistības; vairāki tādi saistību neizpildes gadījumi tam pašam parādniekam vai riska darījumam, kuri konstatēti viena gada periodā, kas attiecas uz saistību neizpildes rādītāju, tiek uzskatīti par vienu saistību neizpildes gadījumu atbilstoši 49. panta b) punktam, ja tie notikuši minēto vairāku saistību neizpildes gadījumu pirmās saistību neizpildes datumā.

2.   Kompetentās iestādes pārbauda, vai parādnieka kategorijas vai portfeļa PD aplēses metode ir balstīta uz viena gada saistību neizpildes rādītāju ilgtermiņa vidējo rādītāju.

Šim mērķim tās pārbauda, vai iestādes izmantotais laikposms, lai aplēstu viena gada saistību neizpildes rādītāju ilgtermiņa vidējo rādītāju, ir reprezentatīvs attiecībā uz saistību neizpildes rādītāju iespējamo mainīguma diapazonu konkrētajam riska darījumu veidam.

3.   Ja PD aplēsei izmantotie novērotie dati nav reprezentatīvi attiecībā uz saistību neizpildes rādītāju iespējamo mainīguma diapazonu konkrētajam riska darījumu veidam, kompetentās iestādes pārbauda, vai ir izpildīti abi šādi nosacījumi:

| a) | iestāde izmanto atbilstošu alternatīvu metodi, lai aplēstu viena gada saistību neizpildes rādītāju vidējo rādītāju laikposmā, kas ir reprezentatīvs attiecībā uz saistību neizpildes rādītāju iespējamo mainīguma diapazonu konkrētajam riska darījumu veidam; |
| --- | --- |

a)

iestāde izmanto atbilstošu alternatīvu metodi, lai aplēstu viena gada saistību neizpildes rādītāju vidējo rādītāju laikposmā, kas ir reprezentatīvs attiecībā uz saistību neizpildes rādītāju iespējamo mainīguma diapazonu konkrētajam riska darījumu veidam;

| b) | tiek izmantota atbilstoša piesardzības rezerve, ja pēc attiecīgās metodes izmantošanas saskaņā ar a) apakšpunktu saistību neizpildes rādītāju vidējo rādītāju aplēses tiek uzskatītas par neuzticamām vai pastāv citi ierobežojumi. |
| --- | --- |

b)

tiek izmantota atbilstoša piesardzības rezerve, ja pēc attiecīgās metodes izmantošanas saskaņā ar a) apakšpunktu saistību neizpildes rādītāju vidējo rādītāju aplēses tiek uzskatītas par neuzticamām vai pastāv citi ierobežojumi.

4.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai visi tālāk minētie aspekti ir piemēroti konkrētam riska darījumu veidam:

| a) | aplēses metodes funkcionālā un strukturālā forma; |
| --- | --- |

a)

aplēses metodes funkcionālā un strukturālā forma;

| b) | pieņēmumi, uz kuriem balstās aplēses metode; |
| --- | --- |

b)

pieņēmumi, uz kuriem balstās aplēses metode;

| c) | aplēses metodes cikliskums; |
| --- | --- |

c)

aplēses metodes cikliskums;

| d) | izmantotā vēsturiskās novērošanas perioda ilgums atbilstoši 45. pantam; |
| --- | --- |

d)

izmantotā vēsturiskās novērošanas perioda ilgums atbilstoši 45. pantam;

| e) | izmantotā piesardzības rezerve atbilstoši 44. pantam; |
| --- | --- |

e)

izmantotā piesardzības rezerve atbilstoši 44. pantam;

| f) | subjektīvais spriedums; |
| --- | --- |

f)

subjektīvais spriedums;

| g) | attiecīgajos gadījumos – risku raksturojošo rādītāju izvēle. |
| --- | --- |

g)

attiecīgajos gadījumos – risku raksturojošo rādītāju izvēle.

5.   Attiecībā uz riska darījumiem ar komercsabiedrībām, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām, ja parādnieki ir ar ļoti augstu riska darījumu attiecību pret pašu kapitālu vai parādnieku aktīvi lielākoties ir tirgotie aktīvi atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 180. panta 1. punkta a) apakšpunktam, kompetentās iestādes pārbauda, vai PD atspoguļo pamatā esošo aktīvu darbības kvalitāti svārstību spriedzes periodos saskaņā ar to pašu apakšpunktu.

6.   Attiecībā uz riska darījumiem ar komercsabiedrībām, iestādēm, centrālajām valdībām un centrālajām bankām, ja iestāde izmanto ĀKNI reitingu skalu, kompetentās iestādes pārbauda iestādes analīzi par atbilstību prasībām, kuras paredzētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 180. panta 1. punkta f) apakšpunktā, un pārbauda, vai konkrētā analīze attiecas uz to, vai riska darījumu veidi, kuriem ĀKNI piešķir reitingu, ir reprezentatīvi attiecībā uz iestādes riska darījumu veidiem un laikposmu ĀKNI kredītnovērtējumam.

7.   Attiecībā uz riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU, ja iestāde iegūst PD vai LGD aplēses no kopējo zaudējumu aplēsēm un atbilstošām PD vai LGD aplēsēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 180. panta 2. punkta d) apakšpunktu, kompetentās iestādes pārbauda iestādes analīzi par atbilstību visiem attiecīgajiem PD vai LGD aplēšu kritērijiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178.–184. pantu.

8.   Attiecībā uz riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU kompetentās iestādes pārbauda, vai iestāde regulāri analizē un ņem vērā kredītriska darījumu termiņā paredzamās PD izmaiņas (sezonālais efekts) atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 180. panta 2. punkta f) apakšpunktam.

9.   PD aplēsēm paredzēto statistisko modeļu novērtēšanas ietvaros kompetentās iestādes papildus 1.–8. punktā paredzētajām metodēm izmanto novērtēšanas metodiku konkrētām prasībām attiecībā uz statistiskajiem modeļiem vai citām automatizētām metodēm, kas paredzētas 37.–40. pantā.

4. IEDAĻA

Novērtēšanas metodika īpašām prasībām attiecībā uz pašu veiktajām LGD aplēsēm

47. pants

Vēsturiskās novērošanas perioda ilgums

Novērtējot perioda ilgumu, ko izmanto LGD aplēsēs, atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. panta 1. punkta j) apakšpunktam un 2. punkta otrajai daļai un Deleģētajai regulai (ES) 2017/72 (“vēsturiskās novērošanas periods”), kompetentās iestādes pārbauda, vai:

LGD

| a) | vēsturiskās novērošanas periods aptver vismaz minimālo ilgumu saskaņā ar prasībām, kuras paredzētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. panta 1. punkta j) apakšpunktā un 2. punkta otrajā daļā un attiecīgajos gadījumos Deleģētajā regulā (ES) 2017/72; |
| --- | --- |

a)

vēsturiskās novērošanas periods aptver vismaz minimālo ilgumu saskaņā ar prasībām, kuras paredzētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. panta 1. punkta j) apakšpunktā un 2. punkta otrajā daļā un attiecīgajos gadījumos Deleģētajā regulā (ES) 2017/72;

| b) | gadījumā, ja pieejamais vēsturiskās novērošanas periods ir ilgāks par minimālo periodu, kas datu avotam noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. panta 1. punkta j) apakšpunktā un 181. panta 2. punkta otrajā daļā, un tajā iegūtie dati ir nozīmīgi LGD aplēsēm, – vai informācija par šo ilgāko periodu tiek izmantota; |
| --- | --- |

b)

gadījumā, ja pieejamais vēsturiskās novērošanas periods ir ilgāks par minimālo periodu, kas datu avotam noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. panta 1. punkta j) apakšpunktā un 181. panta 2. punkta otrajā daļā, un tajā iegūtie dati ir nozīmīgi LGD aplēsēm, – vai informācija par šo ilgāko periodu tiek izmantota;

LGD

| c) | attiecībā uz riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU, kad iestāde nepiešķir vienlīdzīgu nozīmi visiem izmantotajiem vēsturiskajiem datiem, – vai tas ir pamatots ar labākām zaudējumu rādītāju prognozēm un vai nulles svēruma vai ļoti mazas nozīmes piešķiršana konkrētam periodam ir pienācīgi pamatota vai nodrošina piesardzīgākas aplēses. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU, kad iestāde nepiešķir vienlīdzīgu nozīmi visiem izmantotajiem vēsturiskajiem datiem, – vai tas ir pamatots ar labākām zaudējumu rādītāju prognozēm un vai nulles svēruma vai ļoti mazas nozīmes piešķiršana konkrētam periodam ir pienācīgi pamatota vai nodrošina piesardzīgākas aplēses.

48. pants

LGD
  aplēses metode

Novērtējot pašu veikto LGD aplēšu metodi atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. pantam, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

LGD

| a) | iestāde novērtē LGD katrai viendabīgai darījumu kategorijai vai portfelim; |
| --- | --- |

a)

iestāde novērtē LGD katrai viendabīgai darījumu kategorijai vai portfelim;

LGD

| b) | vidējie realizētie LGD katrai darījumu kategorijai vai portfelim ir aprēķināti, izmantojot saistību neizpildes vidējo svērto lielumu; |
| --- | --- |

b)

vidējie realizētie LGD katrai darījumu kategorijai vai portfelim ir aprēķināti, izmantojot saistību neizpildes vidējo svērto lielumu;

LGD

| c) | ir izmantoti visi datu avotos konstatētie saistību neizpildes gadījumi, jo īpaši vai tiek ņemti vērā nepabeigti atgūšanas procesi, ievērojot piesardzību, LGD aplēses nolūkos, un vai kredīta restrukturizācijas perioda un metodikas izvēle ir būtiska, lai aplēstu papildu izmaksu un atgūtos līdzekļus pēc konkrētā perioda un attiecīgajos gadījumos perioda laikā; |
| --- | --- |

c)

ir izmantoti visi datu avotos konstatētie saistību neizpildes gadījumi, jo īpaši vai tiek ņemti vērā nepabeigti atgūšanas procesi, ievērojot piesardzību, LGD aplēses nolūkos, un vai kredīta restrukturizācijas perioda un metodikas izvēle ir būtiska, lai aplēstu papildu izmaksu un atgūtos līdzekļus pēc konkrētā perioda un attiecīgajos gadījumos perioda laikā;

LGD

| d) | LGD aplēses nodrošinātiem riska darījumiem ir balstītas ne tikai uz nodrošinājuma aplēsto tirgus vērtību un vai tajās ņem vērā realizētos ieņēmumus no iepriekšējām likvidācijām un ietekmi, kāda var būt, ja iestādes nespēj iegūt kontroli pār savu nodrošinājumu un to realizēt; |
| --- | --- |

d)

LGD aplēses nodrošinātiem riska darījumiem ir balstītas ne tikai uz nodrošinājuma aplēsto tirgus vērtību un vai tajās ņem vērā realizētos ieņēmumus no iepriekšējām likvidācijām un ietekmi, kāda var būt, ja iestādes nespēj iegūt kontroli pār savu nodrošinājumu un to realizēt;

LGD

| e) | LGD aplēses nodrošinātiem riska darījumiem ņem vērā iespējamo nodrošinājuma vērtības samazinājumu no LGD aplēses brīža līdz galīgajai atgūšanai; |
| --- | --- |

e)

LGD aplēses nodrošinātiem riska darījumiem ņem vērā iespējamo nodrošinājuma vērtības samazinājumu no LGD aplēses brīža līdz galīgajai atgūšanai;

LGD

LGD

| f) | ir piesardzīgi ņemta vērā atkarības pakāpe starp parādnieka risku un nodrošinājuma risku, kā arī nodrošinājuma likvidācijas izmaksas; |
| --- | --- |

f)

ir piesardzīgi ņemta vērā atkarības pakāpe starp parādnieka risku un nodrošinājuma risku, kā arī nodrošinājuma likvidācijas izmaksas;

| g) | iestādes riska darījuma vērtību un zaudējumu lielums ir palielināts par visu nesamaksāto kavējumu maksu summu, kas ir kapitalizētas iestādes peļņas vai zaudējumu aprēķinā pirms saistību neizpildes; |
| --- | --- |

g)

iestādes riska darījuma vērtību un zaudējumu lielums ir palielināts par visu nesamaksāto kavējumu maksu summu, kas ir kapitalizētas iestādes peļņas vai zaudējumu aprēķinā pirms saistību neizpildes;

| h) | ir atbilstoši ņemta vērā turpmāko aizņēmumu iespēja pēc saistību neizpildes; |
| --- | --- |

h)

ir atbilstoši ņemta vērā turpmāko aizņēmumu iespēja pēc saistību neizpildes;

| i) | visi turpmākie aspekti ir atbilstoši to riska darījumu veidam, kuram tie tiek piemēroti:






  i) | aplēses metodes funkcionālā un strukturālā forma; |
| --- | --- | --- |

i)

visi turpmākie aspekti ir atbilstoši to riska darījumu veidam, kuram tie tiek piemēroti:

i)

aplēses metodes funkcionālā un strukturālā forma;

| ii) | pieņēmumi par aplēses metodi; |
| --- | --- |

ii)

pieņēmumi par aplēses metodi;

| iii) | aplēses metode, kurā ņemta vērā lejupslīde; |
| --- | --- |

iii)

aplēses metode, kurā ņemta vērā lejupslīde;

| iv) | izmantotās datu sērijas garums; |
| --- | --- |

iv)

izmantotās datu sērijas garums;

| v) | piesardzības rezerve; |
| --- | --- |

v)

piesardzības rezerve;

| vi) | subjektīvā sprieduma izmantošana; |
| --- | --- |

vi)

subjektīvā sprieduma izmantošana;

| vii) | attiecīgajos gadījumos – risku raksturojošo rādītāju izvēle. |
| --- | --- |

vii)

attiecīgajos gadījumos – risku raksturojošo rādītāju izvēle.

49. pants

Rīcība attiecībā uz vairākiem saistību neizpildes gadījumiem

Attiecībā uz parādniekiem, kuriem ierobežotā laikposmā vairākas reizes iestājas saistību neizpilde un atjaunojas saistību izpilde, ko nosaka iestāde (“vairāki saistību neizpildes gadījumi”), kompetentās iestādes novērtē iestādes izmantoto metožu piemērotību un pārbauda, vai:

| a) | ir skaidri paredzēti nosacījumi, pirms tiek uzskatīts, ka tam ir atjaunots saistību izpildes statuss; |
| --- | --- |

a)

ir skaidri paredzēti nosacījumi, pirms tiek uzskatīts, ka tam ir atjaunots saistību izpildes statuss;

| b) | vairāki saistību neizpildes gadījumi iestādes noteiktajā laikposmā tiek uzskatīti par vienu saistību neizpildes gadījumu LGD aplēšu mērķim, izmantojot pirmā konstatētā saistību neizpildes gadījuma datumu kā attiecīgo saistību neizpildes datumu un uzskatot, ka atgūšanas process sākas pēc attiecīgā datuma un ilgst līdz atgūšanas procesa beigām pēc pēdējās konstatētās saistību neizpildes šajā laikposmā; |
| --- | --- |

b)

vairāki saistību neizpildes gadījumi iestādes noteiktajā laikposmā tiek uzskatīti par vienu saistību neizpildes gadījumu LGD aplēšu mērķim, izmantojot pirmā konstatētā saistību neizpildes gadījuma datumu kā attiecīgo saistību neizpildes datumu un uzskatot, ka atgūšanas process sākas pēc attiecīgā datuma un ilgst līdz atgūšanas procesa beigām pēc pēdējās konstatētās saistību neizpildes šajā laikposmā;

LGD

| c) | laikposma ilgums, kurā vairāki saistību neizpildes gadījumi tiek atzīti par vienu saistību neizpildes gadījumu, ir noteikts, ņemot vērā iestādes iekšējo politiku un saistību neizpildes pieredzes analīzi; |
| --- | --- |

c)

laikposma ilgums, kurā vairāki saistību neizpildes gadījumi tiek atzīti par vienu saistību neizpildes gadījumu, ir noteikts, ņemot vērā iestādes iekšējo politiku un saistību neizpildes pieredzes analīzi;

| d) | rīcība saistību neizpildes gadījumā, ko izmanto PD un korekcijas pakāpju aplēšu mērķim, atbilst rīcībai saistību neizpildes gadījumos, ko izmanto LGD aplēšu mērķim. |
| --- | --- |

d)

rīcība saistību neizpildes gadījumā, ko izmanto PD un korekcijas pakāpju aplēšu mērķim, atbilst rīcībai saistību neizpildes gadījumos, ko izmanto LGD aplēšu mērķim.

PD

LGD

50. pants

Tādu
  LGD
  aplēšu izmantošana, kurās ņemta vērā iespējamā ekonomikas lejupslīde

Novērtējot, vai ir izpildīta prasība izmantot LGD aplēses, kurās ņemta vērā iespējamā ekonomikas lejupslīde, atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. panta 1. punkta b) apakšpunktam, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

LGD

| a) | iestāde izmanto LGD aplēses, kurās ņemta vērā iespējamā ekonomikas lejupslīde, ja tās ir piesardzīgākas nekā ilgtermiņa vidējais rādītājs; |
| --- | --- |

a)

iestāde izmanto LGD aplēses, kurās ņemta vērā iespējamā ekonomikas lejupslīde, ja tās ir piesardzīgākas nekā ilgtermiņa vidējais rādītājs;

LGD

| b) | iestāde savas izvēles pamatošanai nodrošina gan ilgtermiņa vidējās vērtības, gan LGD aplēses, kurās ņemta vērā iespējamā ekonomikas lejupslīde; |
| --- | --- |

b)

iestāde savas izvēles pamatošanai nodrošina gan ilgtermiņa vidējās vērtības, gan LGD aplēses, kurās ņemta vērā iespējamā ekonomikas lejupslīde;

LGD

| c) | iestāde īsteno stingru un rūpīgi dokumentētu procesu, lai noteiktu ekonomikas lejupslīdi un novērtētu tās ietekmi uz atgūšanas rādītājiem, un lai sagatavotu LGD aplēses, kurās ņemta vērā iespējamā ekonomikas lejupslīde; |
| --- | --- |

c)

iestāde īsteno stingru un rūpīgi dokumentētu procesu, lai noteiktu ekonomikas lejupslīdi un novērtētu tās ietekmi uz atgūšanas rādītājiem, un lai sagatavotu LGD aplēses, kurās ņemta vērā iespējamā ekonomikas lejupslīde;

LGD

| d) | iestāde iekļauj LGD aplēsēs jebkādu nelabvēlīgu saistību, kas ir konstatēta starp noteiktiem ekonomiskajiem rādītājiem, no vienas puses, un atgūšanas rādītājiem, no otras puses. |
| --- | --- |

d)

iestāde iekļauj LGD aplēsēs jebkādu nelabvēlīgu saistību, kas ir konstatēta starp noteiktiem ekonomiskajiem rādītājiem, no vienas puses, un atgūšanas rādītājiem, no otras puses.

LGD

51. pants

LGD
  ,
  ELBE

  un
  UL
  aplēses riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības

1.   Novērtējot prasības attiecībā uz LGD aplēsēm riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības, un attiecībā uz paredzamo zaudējumu maksimāli precīzāko aplēsi (“
  ELBE

  ”) atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. panta 1. punkta h) apakšpunktam, kompetentās iestādes pārbauda, vai iestāde izmanto vienu no šādām pieejām, un novērtē iestādes izmantoto pieeju:

| a) | LGD tieša aplēse riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības (“saistību neizpildes LGD”), un ELBE
  tieša aplēse; |
| --- | --- |

a)

LGD tieša aplēse riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības (“saistību neizpildes LGD”), un ELBE
  tieša aplēse;

| b) | ELBE
  tieša aplēse un saistību neizpildes LGD aplēse kā ELBE
  vērtības un pieauguma summa, kas ietver neparedzētos zaudējumus, kas ir saistīti ar riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības un kuri var rasties atgūšanas laikposmā. |
| --- | --- |

b)

ELBE
  tieša aplēse un saistību neizpildes LGD aplēse kā ELBE
  vērtības un pieauguma summa, kas ietver neparedzētos zaudējumus, kas ir saistīti ar riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības un kuri var rasties atgūšanas laikposmā.

2.   Novērtējot iestādes pieeju saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | saistību neizpildes LGD aplēses metodes, ko īsteno, izmantojot tiešu aplēsi vai pieskaitot ELBE
  , ņem vērā iespējamos papildu neparedzētos zaudējumus atgūšanas laikposmā un jo īpaši ņem vērā iespējamās nelabvēlīgās ekonomisko apstākļu izmaiņas paredzamajā atgūšanas laikposmā; |
| --- | --- |

a)

saistību neizpildes LGD aplēses metodes, ko īsteno, izmantojot tiešu aplēsi vai pieskaitot ELBE
  , ņem vērā iespējamos papildu neparedzētos zaudējumus atgūšanas laikposmā un jo īpaši ņem vērā iespējamās nelabvēlīgās ekonomisko apstākļu izmaiņas paredzamajā atgūšanas laikposmā;

| b) | saistību neizpildes LGD, ko īsteno, izmantojot tiešu aplēsi vai pieskaitot ELBE

  , un ELBE
  aplēses metodes ņem vērā informāciju par saistību neizpildes laiku un līdz šim realizēto atgūšanu; |
| --- | --- |

b)

saistību neizpildes LGD, ko īsteno, izmantojot tiešu aplēsi vai pieskaitot ELBE

  , un ELBE
  aplēses metodes ņem vērā informāciju par saistību neizpildes laiku un līdz šim realizēto atgūšanu;

| c) | ja iestāde izmanto saistību neizpildes LGD tiešu aplēsi, aplēses metodes atbilst 47., 48. un 49. panta prasībām; |
| --- | --- |

c)

ja iestāde izmanto saistību neizpildes LGD tiešu aplēsi, aplēses metodes atbilst 47., 48. un 49. panta prasībām;

| d) | saistību neizpildes LGD aplēstā vērtība ir lielāka nekā ELBE
  vai, ja saistību neizpildes LGD ir vienāda ar ELBE
  , – vai atsevišķiem riska darījumiem iestādes ierobežo un pienācīgi pamato šādus gadījumus; |
| --- | --- |

d)

saistību neizpildes LGD aplēstā vērtība ir lielāka nekā ELBE
  vai, ja saistību neizpildes LGD ir vienāda ar ELBE
  , – vai atsevišķiem riska darījumiem iestādes ierobežo un pienācīgi pamato šādus gadījumus;

| e) | ELBE
  aplēses metodes ņem vērā visu pašlaik pieejamo un atbilstošo informāciju un jo īpaši izvērtē konkrētos ekonomiskos apstākļus; |
| --- | --- |

e)

ELBE
  aplēses metodes ņem vērā visu pašlaik pieejamo un atbilstošo informāciju un jo īpaši izvērtē konkrētos ekonomiskos apstākļus;

| f) | gadījumā, ja specifiskās kredītriska korekcijas pārsniedz ELBE
  aplēses, – atšķirības starp abām vērtībām tiek analizētas un pienācīgi pamatotas; |
| --- | --- |

f)

gadījumā, ja specifiskās kredītriska korekcijas pārsniedz ELBE
  aplēses, – atšķirības starp abām vērtībām tiek analizētas un pienācīgi pamatotas;

| g) | saistību neizpildes LGD, ko īsteno, izmantojot tiešu aplēsi vai pieskaitot ELBE
  , un ELBE
  aplēses metodes ir skaidri dokumentētas. |
| --- | --- |

g)

saistību neizpildes LGD, ko īsteno, izmantojot tiešu aplēsi vai pieskaitot ELBE
  , un ELBE
  aplēses metodes ir skaidri dokumentētas.

52. pants

Prasības par nodrošinājuma pārvaldību, juridisko noteiktību un riska pārvaldību

Novērtējot, vai iestāde ir ieviesusi iekšējās prasības attiecībā uz nodrošinājuma pārvaldību, juridisko noteiktību un riska pārvaldību, kuras kopumā atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. nodaļas 3. iedaļas prasībām saskaņā ar minētās regulas 181. panta 1. punkta f) apakšpunktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai vismaz iestādes politika un procedūras saistībā ar iekšējām prasībām par nodrošinājuma novērtēšanu un juridisko noteiktību pilnībā atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas II sadaļas 4. nodaļas 3. iedaļas prasībām.

5. IEDAĻA

Novērtēšanas metodika īpašām prasībām attiecībā uz korekcijas pakāpju pašu aplēsēm

53. pants

Vēsturiskās novērošanas perioda ilgums

Novērtējot perioda ilgumu, ko izmanto korekcijas pakāpju aplēsēs atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 182. panta 2. un 3. punktam un Deleģētajai regulai (ES) 2017/72 (“vēsturiskās novērošanas periods”), kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | vēsturiskās novērošanas periods aptver vismaz minimālo ilgumu, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 182. panta 2. un 3. punktā un attiecīgajos gadījumos Deleģētajā regulā (ES) 2017/72; |
| --- | --- |

a)

vēsturiskās novērošanas periods aptver vismaz minimālo ilgumu, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 182. panta 2. un 3. punktā un attiecīgajos gadījumos Deleģētajā regulā (ES) 2017/72;

| b) | gadījumā, ja pieejamais novērošanas periods ir ilgāks par minimālo periodu, kas datu avotam noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 182. panta 2. un 3. punktā, un tajā iegūtie dati ir nozīmīgi korekcijas pakāpju aplēsēm, – vai informācija par šo ilgāko periodu tiek izmantota; |
| --- | --- |

b)

gadījumā, ja pieejamais novērošanas periods ir ilgāks par minimālo periodu, kas datu avotam noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 182. panta 2. un 3. punktā, un tajā iegūtie dati ir nozīmīgi korekcijas pakāpju aplēsēm, – vai informācija par šo ilgāko periodu tiek izmantota;

| c) | attiecībā uz riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU, kad iestāde nepiešķir vienlīdzīgu nozīmi visiem izmantotajiem vēsturiskajiem datiem, – vai tas ir pamatots ar labākām aizņēmumu prognozēm un vai nulles svēruma vai ļoti mazas nozīmes piešķiršana konkrētam periodam ir pienācīgi pamatota vai nodrošina piesardzīgākas aplēses. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU, kad iestāde nepiešķir vienlīdzīgu nozīmi visiem izmantotajiem vēsturiskajiem datiem, – vai tas ir pamatots ar labākām aizņēmumu prognozēm un vai nulles svēruma vai ļoti mazas nozīmes piešķiršana konkrētam periodam ir pienācīgi pamatota vai nodrošina piesardzīgākas aplēses.

54. pants

Korekcijas pakāpju aplēses metode

Novērtējot korekcijas pakāpju aplēses metodi atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 182. pantam, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | iestāde novērtē korekcijas pakāpju aplēses katrai darījumu kategorijai vai portfelim; |
| --- | --- |

a)

iestāde novērtē korekcijas pakāpju aplēses katrai darījumu kategorijai vai portfelim;

| b) | vidējās realizētās korekcijas pakāpes katrai darījumu kategorijai vai portfelim ir aprēķinātas, izmantojot saistību neizpildes vidējo svērto lielumu; |
| --- | --- |

b)

vidējās realizētās korekcijas pakāpes katrai darījumu kategorijai vai portfelim ir aprēķinātas, izmantojot saistību neizpildes vidējo svērto lielumu;

| c) | visi konstatētie saistību neizpildes gadījumi datu avotos tiek izmantoti korekcijas pakāpju aplēsei; |
| --- | --- |

c)

visi konstatētie saistību neizpildes gadījumi datu avotos tiek izmantoti korekcijas pakāpju aplēsei;

| d) | iespēja izņemt papildu summas tiek ņemta vērā, ievērojot piesardzību, izņemot riska darījumus ar privātpersonām vai MVU, ja tie ir iekļauti LGD aplēsēs; |
| --- | --- |

d)

iespēja izņemt papildu summas tiek ņemta vērā, ievērojot piesardzību, izņemot riska darījumus ar privātpersonām vai MVU, ja tie ir iekļauti LGD aplēsēs;

LGD

| e) | iestādes politika un stratēģijas attiecībā uz kontu uzraudzību, ieskaitot kredītlimita uzraudzību, un maksājumu apstrādi ir atspoguļota korekcijas pakāpju aplēsēs; |
| --- | --- |

e)

iestādes politika un stratēģijas attiecībā uz kontu uzraudzību, ieskaitot kredītlimita uzraudzību, un maksājumu apstrādi ir atspoguļota korekcijas pakāpju aplēsēs;

| f) | visi turpmākie aspekti ir atbilstoši to riska darījumu veidam, kuriem tie tiek piemēroti:






  i) | aplēses metodes funkcionālā un strukturālā forma; |
| --- | --- | --- |

f)

visi turpmākie aspekti ir atbilstoši to riska darījumu veidam, kuriem tie tiek piemēroti:

i)

aplēses metodes funkcionālā un strukturālā forma;

| ii) | pieņēmumi, uz kuriem balstās aplēses metode; |
| --- | --- |

ii)

pieņēmumi, uz kuriem balstās aplēses metode;

| iii) | attiecīgajos gadījumos – lejupslīdes aplēses metode; |
| --- | --- |

iii)

attiecīgajos gadījumos – lejupslīdes aplēses metode;

| iv) | vēsturiskās novērošanas perioda ilgums atbilstoši 53. pantam; |
| --- | --- |

iv)

vēsturiskās novērošanas perioda ilgums atbilstoši 53. pantam;

| v) | izmantotā piesardzības rezerve atbilstoši 44. pantam; |
| --- | --- |

v)

izmantotā piesardzības rezerve atbilstoši 44. pantam;

| vi) | subjektīvais spriedums; |
| --- | --- |

vi)

subjektīvais spriedums;

| vii) | attiecīgajos gadījumos – risku raksturojošo rādītāju izvēle. |
| --- | --- |

vii)

attiecīgajos gadījumos – risku raksturojošo rādītāju izvēle.

55. pants

Tādu korekcijas pakāpju aplēšu izmantošana, kurās ņemta vērā iespējamā ekonomikas lejupslīde

Novērtējot, vai ir izpildīta prasība izmantot korekcijas pakāpju aplēses, kurās ņemta vērā iespējamā ekonomikas lejupslīde, atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 182. panta 1. punkta b) apakšpunktam, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | iestāde izmanto korekcijas pakāpju aplēses, kurās ņemta vērā iespējamā ekonomikas lejupslīde, ja tās ir piesardzīgākas nekā ilgtermiņa vidējais rādītājs; |
| --- | --- |

a)

iestāde izmanto korekcijas pakāpju aplēses, kurās ņemta vērā iespējamā ekonomikas lejupslīde, ja tās ir piesardzīgākas nekā ilgtermiņa vidējais rādītājs;

| b) | iestāde savas izvēles pamatošanai nodrošina gan ilgtermiņa vidējās vērtības, gan korekcijas pakāpju aplēses, kurās ņemta vērā iespējamā ekonomikas lejupslīde; |
| --- | --- |

b)

iestāde savas izvēles pamatošanai nodrošina gan ilgtermiņa vidējās vērtības, gan korekcijas pakāpju aplēses, kurās ņemta vērā iespējamā ekonomikas lejupslīde;

| c) | iestāde īsteno stingru un rūpīgi dokumentētu procesu, lai noteiktu ekonomikas lejupslīdi un novērtētu tās ietekmi uz kredītlimitu izmantošanu, un lai sagatavotu korekcijas pakāpju aplēses, kurās ņemta vērā iespējamā ekonomikas lejupslīde; |
| --- | --- |

c)

iestāde īsteno stingru un rūpīgi dokumentētu procesu, lai noteiktu ekonomikas lejupslīdi un novērtētu tās ietekmi uz kredītlimitu izmantošanu, un lai sagatavotu korekcijas pakāpju aplēses, kurās ņemta vērā iespējamā ekonomikas lejupslīde;

| d) | iestāde iekļauj korekcijas pakāpju aplēsēs jebkādu nelabvēlīgu saistību, kas ir konstatēta starp noteiktiem ekonomiskajiem rādītājiem, no vienas puses, un kredītlimitu izmantošanu, no otras puses. |
| --- | --- |

d)

iestāde iekļauj korekcijas pakāpju aplēsēs jebkādu nelabvēlīgu saistību, kas ir konstatēta starp noteiktiem ekonomiskajiem rādītājiem, no vienas puses, un kredītlimitu izmantošanu, no otras puses.

56. pants

Prasības par politiku un stratēģijām kontu uzraudzībai un maksājumu apstrādei

Lai novērtētu atbilstību prasībām par korekcijas pakāpju aplēsi atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 182. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktam, kompetentās iestādes pārbauda, vai iestādē ir ieviesta politika un stratēģijas attiecībā uz kontu uzraudzību un maksājumu apstrādi un vai iestādē ir atbilstošas sistēmas un procedūras, lai katru dienu uzraudzītu darījumu apmērus.

6. IEDAĻA

Garantiju un kredītu atvasināto instrumentu ietekmes novērtējuma metodika

57. pants

Garantijas devēju un garantiju atbilstība

Novērtējot atbilstību prasībām attiecībā uz garantiju un kredītu atvasināto instrumentu ietekmes uz riska parametriem novērtējumu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 183. pantam, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | iestādei ir skaidri paredzēti kritēriji, lai noteiktu situācijas, kad PD aplēses vai LGD aplēses jākoriģē, lai iekļautu garantiju risku mazinošo ietekmi, un vai šie kritēriji laika gaitā tiek konsekventi piemēroti; |
| --- | --- |

a)

iestādei ir skaidri paredzēti kritēriji, lai noteiktu situācijas, kad PD aplēses vai LGD aplēses jākoriģē, lai iekļautu garantiju risku mazinošo ietekmi, un vai šie kritēriji laika gaitā tiek konsekventi piemēroti;

PD

LGD

| b) | ja aizsardzības devēja PD paredzēts izmantot, lai koriģētu riska darījumu riska svērto vērtību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 153. panta 3. punktu, garantiju risku mazinošā ietekme netiek iekļauta parādnieka LGD vai PD aplēsēs; |
| --- | --- |

b)

ja aizsardzības devēja PD paredzēts izmantot, lai koriģētu riska darījumu riska svērto vērtību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 153. panta 3. punktu, garantiju risku mazinošā ietekme netiek iekļauta parādnieka LGD vai PD aplēsēs;

PD

LGD

PD

| c) | iestādei ir skaidri paredzēti kritēriji, lai atzītu garantijas devējus un garantijas riska darījuma riska svērtās vērtības aprēķināšanai, jo īpaši izmantojot pašu veiktās LGD vai PD aplēses; |
| --- | --- |

c)

iestādei ir skaidri paredzēti kritēriji, lai atzītu garantijas devējus un garantijas riska darījuma riska svērtās vērtības aprēķināšanai, jo īpaši izmantojot pašu veiktās LGD vai PD aplēses;

LGD

PD

| d) | iestāde dokumentē kritērijus pašu veikto LGD vai PD aplēšu koriģēšanai, lai atspoguļotu garantiju ietekmi; |
| --- | --- |

d)

iestāde dokumentē kritērijus pašu veikto LGD vai PD aplēšu koriģēšanai, lai atspoguļotu garantiju ietekmi;

LGD

PD

| e) | pašu veiktajās LGD vai PD aplēsēs iestāde atzīst tikai garantijas, kuras atbilst šādiem kritērijiem:






  i) | ja garantijas devējam ir piešķirts iestādes iekšējais reitings, izmantojot reitingu sistēmu, kuru jau apstiprinājušas kompetentās iestādes IRB pieejas īstenošanas mērķiem, garantija atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 183. panta 1. punkta c) apakšpunkta prasībām; |
| --- | --- | --- |

e)

pašu veiktajās LGD vai PD aplēsēs iestāde atzīst tikai garantijas, kuras atbilst šādiem kritērijiem:

LGD

PD

i)

ja garantijas devējam ir piešķirts iestādes iekšējais reitings, izmantojot reitingu sistēmu, kuru jau apstiprinājušas kompetentās iestādes IRB pieejas īstenošanas mērķiem, garantija atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 183. panta 1. punkta c) apakšpunkta prasībām;

IRB

| ii) | ja iestāde ir saņēmusi atļauju izmantot standartizēto pieeju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 148. un 150. pantu attiecībā uz riska darījumiem ar sabiedrībām, piemēram, garantijas devēju, ir jāizpilda abi šādi nosacījumi:






  — | garantijas devējs tiek iedalīts riska darījumu kategorijā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. pantu kā iestāde, centrālā valdība, centrālā banka vai komercsabiedrība, kurai ĀKNI ir piešķīrusi kredītnovērtējumu; |
| --- | --- | --- |

ii)

ja iestāde ir saņēmusi atļauju izmantot standartizēto pieeju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 148. un 150. pantu attiecībā uz riska darījumiem ar sabiedrībām, piemēram, garantijas devēju, ir jāizpilda abi šādi nosacījumi:

—

garantijas devējs tiek iedalīts riska darījumu kategorijā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. pantu kā iestāde, centrālā valdība, centrālā banka vai komercsabiedrība, kurai ĀKNI ir piešķīrusi kredītnovērtējumu;

| — | garantijas devējs atbilst prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 213.–216. pantā; |
| --- | --- |

—

garantijas devējs atbilst prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 213.–216. pantā;

| f) | iestāde atbilst a) un e) punktu prasībām arī attiecībā uz kredītu atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar vienu parādnieku. |
| --- | --- |

f)

iestāde atbilst a) un e) punktu prasībām arī attiecībā uz kredītu atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar vienu parādnieku.

7. IEDAĻA

Novērtēšanas metodika prasībām attiecībā uz nopirktajiem debitoru parādiem

58. pants

Riska parametru aplēses nopirktajiem komercsabiedrību debitoru parādiem

1.   Novērtējot PD un LGD aplēšu atbilstību nopirktajiem komercsabiedrību debitoru parādiem, ja iestāde iegūst PD vai LGD nopirktajiem komercsabiedrību debitoru parādiem no EL aplēsēm saskaņā ar 160. panta 2. punktu un 161. panta 1. punkta e) un f) apakšpunktu un atbilstošajām PD vai LGD aplēsēm, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | EL aplēses ir veiktas, izmantojot viena gada kopējo zaudējumu rādītāju ilgtermiņa vidējo rādītāju vai citu atbilstošu pieeju; |
| --- | --- |

a)

EL aplēses ir veiktas, izmantojot viena gada kopējo zaudējumu rādītāju ilgtermiņa vidējo rādītāju vai citu atbilstošu pieeju;

| b) | kopējo zaudējumu aplēses process atbilst LGD jēdzienam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. panta 1. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

kopējo zaudējumu aplēses process atbilst LGD jēdzienam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

| c) | vai iestāde EL aplēses var sadalīt PD un LGD komponentos ticamā veidā; |
| --- | --- |

c)

vai iestāde EL aplēses var sadalīt PD un LGD komponentos ticamā veidā;

| d) | nopirktu debitoru komercsabiedrību debitoru parādu gadījumā, ja ir piemērots Regulas (ES) Nr. 575/2013 153. panta 6. punkts, – tiek izmantots pietiekams ārējo un iekšējo datu apjoms. |
| --- | --- |

d)

nopirktu debitoru komercsabiedrību debitoru parādu gadījumā, ja ir piemērots Regulas (ES) Nr. 575/2013 153. panta 6. punkts, – tiek izmantots pietiekams ārējo un iekšējo datu apjoms.

2.   Novērtējot PD un LGD aplēšu atbilstību nopirktajiem komercsabiedrību debitoru parādiem citos gadījumos, kas nav minēti 1. punktā, kompetentās iestādes:

| a) | novērtē minētās aplēses saskaņā ar 42.–52. pantu; |
| --- | --- |

a)

novērtē minētās aplēses saskaņā ar 42.–52. pantu;

| b) | pārbauda, vai ir izpildītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 184. panta prasības. |
| --- | --- |

b)

pārbauda, vai ir izpildītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 184. panta prasības.

9. NODAĻA

NOVĒRTĒŠANAS METODIKA ATTIECĪBĀ UZ RISKA DARĪJUMU IEDALĪŠANU RISKA DARĪJUMU KATEGORIJĀS

59. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Lai novērtētu iestādes atbilstību prasībai laika gaitā konsekventi iedalīt katru riska darījumu vienā riska darījumu kategorijā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. pantu, kompetentās iestādes novērtē šādus aspektus:

| a) | iestādes iedalīšanas metodika un tās īstenošana saskaņā ar 60. pantu; |
| --- | --- |

a)

iestādes iedalīšanas metodika un tās īstenošana saskaņā ar 60. pantu;

| b) | secība riska darījumu iedalīšanai riska darījumu kategorijās saskaņā ar 61. pantu; |
| --- | --- |

b)

secība riska darījumu iedalīšanai riska darījumu kategorijās saskaņā ar 61. pantu;

| c) | vai iestāde attiecībā uz riska darījumu ar privātpersonām vai MVU kategoriju ir ņēmusi vērā īpašus apsvērumus saskaņā ar 62. pantu. |
| --- | --- |

c)

vai iestāde attiecībā uz riska darījumu ar privātpersonām vai MVU kategoriju ir ņēmusi vērā īpašus apsvērumus saskaņā ar 62. pantu.

2.   Lai veiktu novērtējumu saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes piemēro visas šādas metodes:

| a) | pārskata iestādes attiecīgo iekšējo politiku, procedūras un piešķiršanas metodiku; |
| --- | --- |

a)

pārskata iestādes attiecīgo iekšējo politiku, procedūras un piešķiršanas metodiku;

| b) | pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, vai komiteju attiecīgos protokolus; |
| --- | --- |

b)

pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, vai komiteju attiecīgos protokolus;

| c) | pārskata iestādes iekšējās revīzijas vai citu kontroles struktūrvienību attiecīgos konstatējumus; |
| --- | --- |

c)

pārskata iestādes iekšējās revīzijas vai citu kontroles struktūrvienību attiecīgos konstatējumus;

| d) | pārskata progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti attiecīgo revīziju laikā; |
| --- | --- |

d)

pārskata progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti attiecīgo revīziju laikā;

| e) | iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos; |
| --- | --- |

e)

iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos;

| f) | pārskata kritērijus, kurus izmanto darbinieki, kas ir atbildīgi par riska darījumu manuālu iedalīšanu riska darījumu kategorijās. |
| --- | --- |

f)

pārskata kritērijus, kurus izmanto darbinieki, kas ir atbildīgi par riska darījumu manuālu iedalīšanu riska darījumu kategorijās.

3.   Lai veiktu novērtējumu saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes var piemērot arī jebkuru no šādām papildu metodēm:

| a) | veikt izlases testēšanu un pārskatīt dokumentus, kas saistīti ar parādnieku raksturojošajiem rādītājiem un riska darījumu sākšanu un atjaunošanu; |
| --- | --- |

a)

veikt izlases testēšanu un pārskatīt dokumentus, kas saistīti ar parādnieku raksturojošajiem rādītājiem un riska darījumu sākšanu un atjaunošanu;

| b) | pārskatīt attiecīgo IT sistēmu funkcionālo dokumentāciju; |
| --- | --- |

b)

pārskatīt attiecīgo IT sistēmu funkcionālo dokumentāciju;

| c) | salīdzināt iestādes datus ar publiski pieejamajiem datiem, tostarp datiem, kas reģistrēti EBI uzturētā datubāzē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. panta 2. punktu vai kompetento iestāžu uzturētās datubāzēs; |
| --- | --- |

c)

salīdzināt iestādes datus ar publiski pieejamajiem datiem, tostarp datiem, kas reģistrēti EBI uzturētā datubāzē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. panta 2. punktu vai kompetento iestāžu uzturētās datubāzēs;

| d) | pārbaudīt iestādes atbilstību Komisijas Īstenošanas lēmumam 2014/908/ES (7) par dažu trešo valstu un teritoriju uzraudzības un regulatīvo prasību līdzvērtīgumu, lai riska darījumiem piemērotu pieeju atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 575/2013; |
| --- | --- |

d)

pārbaudīt iestādes atbilstību Komisijas Īstenošanas lēmumam 2014/908/ES (7) par dažu trešo valstu un teritoriju uzraudzības un regulatīvo prasību līdzvērtīgumu, lai riska darījumiem piemērotu pieeju atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 575/2013;

| e) | veikt patstāvīgas pārbaudes attiecībā uz iestādes datiem vai pieprasīt iestādei veikt kompetento iestāžu ierosinātās pārbaudes; |
| --- | --- |

e)

veikt patstāvīgas pārbaudes attiecībā uz iestādes datiem vai pieprasīt iestādei veikt kompetento iestāžu ierosinātās pārbaudes;

| f) | pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus. |
| --- | --- |

f)

pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus.

60. pants

Iedalīšanas metodika un tās īstenošana

1.   Novērtējot iestādes iedalīšanas metodiku atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. pantam, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | metodika ir pilnībā dokumentēta un atbilst visām prasībām, kuras paredzētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. pantā; |
| --- | --- |

a)

metodika ir pilnībā dokumentēta un atbilst visām prasībām, kuras paredzētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. pantā;

| b) | metodika atspoguļo 61. pantā paredzēto iedalīšanas secību; |
| --- | --- |

b)

metodika atspoguļo 61. pantā paredzēto iedalīšanas secību;

| c) | metodika ietver sarakstu ar trešo valstu regulatīvajiem un uzraudzības režīmiem, kuri uzskatāmi par līdzvērtīgiem Savienībā piemērotajiem režīmiem saskaņā ar Īstenošanas lēmumu 2014/908/ES, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 107. panta 4. punktā, 114. panta 7. punktā, 115. panta 4. punktā un 116. panta 5. punktā, ja šāds līdzvērtīgums ir nepieciešams, lai iedalītu riska darījumu noteiktā kategorijā. |
| --- | --- |

c)

metodika ietver sarakstu ar trešo valstu regulatīvajiem un uzraudzības režīmiem, kuri uzskatāmi par līdzvērtīgiem Savienībā piemērotajiem režīmiem saskaņā ar Īstenošanas lēmumu 2014/908/ES, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 107. panta 4. punktā, 114. panta 7. punktā, 115. panta 4. punktā un 116. panta 5. punktā, ja šāds līdzvērtīgums ir nepieciešams, lai iedalītu riska darījumu noteiktā kategorijā.

2.   Novērtējot iedalīšanas metodikas īstenošanu atbilstoši 1. punktam, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | procedūras, kuras reglamentē datu ievadīšanu un pārveidošanu IT sistēmās, ir pietiekami uzticamas, lai nodrošinātu katra riska darījuma pareizu iedalīšanu riska darījumu kategorijā; |
| --- | --- |

a)

procedūras, kuras reglamentē datu ievadīšanu un pārveidošanu IT sistēmās, ir pietiekami uzticamas, lai nodrošinātu katra riska darījuma pareizu iedalīšanu riska darījumu kategorijā;

| b) | darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par riska darījumu iedalīšanu, ir pieejami pietiekami detalizēti kritēriji, lai nodrošinātu konsekventu iedalīšanu; |
| --- | --- |

b)

darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par riska darījumu iedalīšanu, ir pieejami pietiekami detalizēti kritēriji, lai nodrošinātu konsekventu iedalīšanu;

| c) | kapitāla vērtspapīru riska darījumu, posteņu, kas ir vērtspapīrošanas pozīcijas, un riska darījumu, kas izdalīti kā specializētās kreditēšanas riska darījumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. panta 8. punktu, iedalīšanu veic darbinieki, kuri pārzina noteikumus un nosacījumus un informāciju par attiecīgo darījumu, kas nosaka riska darījumu identificēšanu; |
| --- | --- |

c)

kapitāla vērtspapīru riska darījumu, posteņu, kas ir vērtspapīrošanas pozīcijas, un riska darījumu, kas izdalīti kā specializētās kreditēšanas riska darījumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. panta 8. punktu, iedalīšanu veic darbinieki, kuri pārzina noteikumus un nosacījumus un informāciju par attiecīgo darījumu, kas nosaka riska darījumu identificēšanu;

| d) | iedalīšanu veic, izmantojot jaunākos pieejamos datus. |
| --- | --- |

d)

iedalīšanu veic, izmantojot jaunākos pieejamos datus.

3.   Attiecībā uz riska darījumiem ar KIU kompetentās iestādes pārbauda, vai iestādes dara visu iespējamo, lai iedalītu pamatā esošos riska darījumus atbilstošās riska darījumu kategorijās saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 152. pantu.

61. pants

Iedalīšanas secība

Novērtējot, vai iestāde riska darījumus iedala riska darījumu kategorijās atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. pantam, kompetentās iestādes pārbauda, vai iedalīšana tiek veikta šādā secībā:

| a) | pirmkārt, riska darījumi, kurus var klasificēt kā kapitāla vērtspapīru riska darījumus, posteņus, kas ir vērtspapīrošanas pozīcijas, un citus aktīvus, kas nav kredītsaistības, tiek iedalīti attiecīgajās kategorijās saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. panta 2. punkta e), f) un g) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

pirmkārt, riska darījumi, kurus var klasificēt kā kapitāla vērtspapīru riska darījumus, posteņus, kas ir vērtspapīrošanas pozīcijas, un citus aktīvus, kas nav kredītsaistības, tiek iedalīti attiecīgajās kategorijās saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. panta 2. punkta e), f) un g) apakšpunktu;

| b) | otrkārt, riska darījumi, kuri nav iedalīti saskaņā ar a) punktu un kurus var klasificēt kā riska darījumus ar centrālajām valdībām un centrālajām bankām, riska darījumus ar iestādēm, riska darījumus ar komercsabiedrībām vai riska darījumus ar privātpersonām vai MVU, tiek iedalīti attiecīgajās kategorijās saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. panta 2. punkta a), b), c) un d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

otrkārt, riska darījumi, kuri nav iedalīti saskaņā ar a) punktu un kurus var klasificēt kā riska darījumus ar centrālajām valdībām un centrālajām bankām, riska darījumus ar iestādēm, riska darījumus ar komercsabiedrībām vai riska darījumus ar privātpersonām vai MVU, tiek iedalīti attiecīgajās kategorijās saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. panta 2. punkta a), b), c) un d) apakšpunktu;

| c) | treškārt, jebkuras kredītsaistības, kas nav iedalītas saskaņā ar a) vai b) punktu, tiek iedalītas riska darījumu ar komercsabiedrībām kategorijā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

c)

treškārt, jebkuras kredītsaistības, kas nav iedalītas saskaņā ar a) vai b) punktu, tiek iedalītas riska darījumu ar komercsabiedrībām kategorijā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. panta 7. punktu.

62. pants

Konkrētas prasības attiecībā uz riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU

1.   Novērtējot riska darījumu iedalīšanu riska darījumu ar privātpersonām vai MVU kategorijā atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. panta 5. punktam, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | iestāde izdala riska darījumus ar fiziskām personām un ar MVU, pamatojoties uz skaidriem un konsekventi piemērotiem kritērijiem; |
| --- | --- |

a)

iestāde izdala riska darījumus ar fiziskām personām un ar MVU, pamatojoties uz skaidriem un konsekventi piemērotiem kritērijiem;

| b) | lai uzraudzītu atbilstību Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. panta 5. punkta a) apakšpunkta ii) punktā paredzētajam ierobežojumam, iestāde ir ieviesusi piemērotas procedūras un mehānismus attiecībā uz šādiem aspektiem:






  i) | savstarpēji saistīto klientu grupu identificēšana un tādu attiecīgo riska darījumu apvienošana, kurus katra iestāde un tās mātesuzņēmums vai meitasuzņēmumi ir noslēguši ar minēto savstarpēji saistīto klientu grupu; |
| --- | --- | --- |

b)

lai uzraudzītu atbilstību Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. panta 5. punkta a) apakšpunkta ii) punktā paredzētajam ierobežojumam, iestāde ir ieviesusi piemērotas procedūras un mehānismus attiecībā uz šādiem aspektiem:

i)

savstarpēji saistīto klientu grupu identificēšana un tādu attiecīgo riska darījumu apvienošana, kurus katra iestāde un tās mātesuzņēmums vai meitasuzņēmumi ir noslēguši ar minēto savstarpēji saistīto klientu grupu;

| ii) | tādu gadījumu novērtēšana, kuros ir pārsniegts ierobežojums; |
| --- | --- |

ii)

tādu gadījumu novērtēšana, kuros ir pārsniegts ierobežojums;

| iii) | nodrošināšana, lai tāds riska darījums ar MVU, kura gadījumā ir pārsniegts ierobežojums, nekavējoties tiktu pārkvalificēts kā riska darījums ar komercsabiedrībām. |
| --- | --- |

iii)

nodrošināšana, lai tāds riska darījums ar MVU, kura gadījumā ir pārsniegts ierobežojums, nekavējoties tiktu pārkvalificēts kā riska darījums ar komercsabiedrībām.

2.   Pārbaudot, vai riska darījumi ar privātpersonām vai MVU tiek pārvaldīti tikpat individuāli kā riska darījumi riska darījumu ar komercsabiedrībām kategorijā Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. panta 5. punkta c) apakšpunkta izpratnē, kompetentās iestādes ņem vērā vismaz šādus kredīta piešķiršanas procesa komponentus:

| a) | tirgvedības un pārdošanas darbības; |
| --- | --- |

a)

tirgvedības un pārdošanas darbības;

| b) | produkta veids; |
| --- | --- |

b)

produkta veids;

| c) | reitingu piešķiršanas process; |
| --- | --- |

c)

reitingu piešķiršanas process;

| d) | reitingu sistēma; |
| --- | --- |

d)

reitingu sistēma;

| e) | kredītlēmuma pieņemšanas process; |
| --- | --- |

e)

kredītlēmuma pieņemšanas process;

| f) | kredītriska mazināšanas metodes; |
| --- | --- |

f)

kredītriska mazināšanas metodes;

| g) | uzraudzības procesi; |
| --- | --- |

g)

uzraudzības procesi;

| h) | piedziņas un atgūšanas process. |
| --- | --- |

h)

piedziņas un atgūšanas process.

3.   Nosakot, vai ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 575/2013 147. panta 5. punkta c) un d) apakšpunktā paredzētie kritēriji, kompetentās iestādes pārbauda, vai riska darījumu iedalīšana atbilst iestādes uzņēmējdarbības virzieniem, un to, kā šie riska darījumi tiek pārvaldīti.

4.   Kompetentās iestādes pārbauda, vai iestāde iedala katru riska darījumu ar privātpersonām vai MVU vienā riska darījumu kategorijā, uz kuru attiecas atbilstīgais korelācijas koeficients saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 154. panta 1., 3. un 4. punktu:

| a) | pārbaudot atbilstību Regulas (ES) Nr. 575/2013 154. panta 4. punkta d) un e) apakšpunktam, kompetentās iestādes pārbauda, vai:






  i) | atbilstīgu atjaunojamu riska darījumu ar privātpersonām vai MVU portfeļa zaudējumu līmeņa svārstīgums ir salīdzinoši zems attiecībā pret to zaudējumu vidējo līmeni, novērtējot iestādes salīdzinājumu attiecībā uz atbilstīgu atjaunojamu riska darījumu ar privātpersonām vai MVU zaudējumu līmeņa svārstīgumu pretstatā citiem riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU vai citām salīdzinošām vērtībām; |
| --- | --- | --- |

a)

pārbaudot atbilstību Regulas (ES) Nr. 575/2013 154. panta 4. punkta d) un e) apakšpunktam, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

i)

atbilstīgu atjaunojamu riska darījumu ar privātpersonām vai MVU portfeļa zaudējumu līmeņa svārstīgums ir salīdzinoši zems attiecībā pret to zaudējumu vidējo līmeni, novērtējot iestādes salīdzinājumu attiecībā uz atbilstīgu atjaunojamu riska darījumu ar privātpersonām vai MVU zaudējumu līmeņa svārstīgumu pretstatā citiem riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU vai citām salīdzinošām vērtībām;

| ii) | atbilstīgu atjaunojamu riska darījumu ar privātpersonām vai MVU portfeļa riska pārvaldība atbilst pamatā esošo risku raksturojošajiem rādītājiem, tostarp zaudējumu rādītājiem; |
| --- | --- |

ii)

atbilstīgu atjaunojamu riska darījumu ar privātpersonām vai MVU portfeļa riska pārvaldība atbilst pamatā esošo risku raksturojošajiem rādītājiem, tostarp zaudējumu rādītājiem;

| b) | lai pārbaudītu atbilstību Regulas (ES) Nr. 575/2013 154. panta 3. punktam, kompetentās iestādes pārbauda, vai visiem riska darījumiem, kuri nodrošināti ar nekustamo īpašumu, pašu veiktajās LGD aplēsēs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. panta 1. punkta f) apakšpunktu ir piešķirts korelācijas koeficients, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 154. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

b)

lai pārbaudītu atbilstību Regulas (ES) Nr. 575/2013 154. panta 3. punktam, kompetentās iestādes pārbauda, vai visiem riska darījumiem, kuri nodrošināti ar nekustamo īpašumu, pašu veiktajās LGD aplēsēs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 181. panta 1. punkta f) apakšpunktu ir piešķirts korelācijas koeficients, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 154. panta 3. punktā.

10. NODAĻA

NOVĒRTĒŠANAS METODIKA ATTIECĪBA UZ KAPITĀLA PIETIEKAMĪBAS NOTEIKŠANĀ IZMANTOTO SPRIEDZES TESTU

63. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Lai novērtētu pamatotību spriedzes testam, kuru iestāde izmanto savas kapitāla pietiekamības noteikšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 177. pantu, kompetentās iestādes pārbauda visu turpmāk minēto:

| a) | spriedzes testu izstrādē izmantoto metožu piemērotību saskaņā ar 64. pantu; |
| --- | --- |

a)

spriedzes testu izstrādē izmantoto metožu piemērotību saskaņā ar 64. pantu;

| b) | spriedzes testu veikšanas kārtības stabilitāti saskaņā ar 65. pantu; |
| --- | --- |

b)

spriedzes testu veikšanas kārtības stabilitāti saskaņā ar 65. pantu;

| c) | spriedzes testu integrāciju riska un kapitāla pārvaldības procesos saskaņā ar 66. pantu. |
| --- | --- |

c)

spriedzes testu integrāciju riska un kapitāla pārvaldības procesos saskaņā ar 66. pantu.

2.   Lai veiktu novērtējumu saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes piemēro visas šādas metodes:

| a) | pārskata iestādes iekšējo politiku, metodes un procedūras saistībā ar spriedzes testa izstrādi un veikšanu; |
| --- | --- |

a)

pārskata iestādes iekšējo politiku, metodes un procedūras saistībā ar spriedzes testa izstrādi un veikšanu;

| b) | pārskata iestādes veiktā spriedzes testa rezultātus; |
| --- | --- |

b)

pārskata iestādes veiktā spriedzes testa rezultātus;

| c) | pārskata spriedzes testa izstrādē, apstiprināšanā un veikšanā iesaistīto struktūrvienību un vadības struktūru funkcijas un pienākumus; |
| --- | --- |

c)

pārskata spriedzes testa izstrādē, apstiprināšanā un veikšanā iesaistīto struktūrvienību un vadības struktūru funkcijas un pienākumus;

| d) | pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, vai komiteju attiecīgos protokolus; |
| --- | --- |

d)

pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, vai komiteju attiecīgos protokolus;

| e) | pārskata iestādes iekšējās revīzijas vai citu kontroles struktūrvienību attiecīgos konstatējumus; |
| --- | --- |

e)

pārskata iestādes iekšējās revīzijas vai citu kontroles struktūrvienību attiecīgos konstatējumus;

| f) | pārskata progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti attiecīgo revīziju laikā; |
| --- | --- |

f)

pārskata progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti attiecīgo revīziju laikā;

| g) | iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos. |
| --- | --- |

g)

iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos.

3.   Lai veiktu novērtējumu saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes var piemērot arī jebkuru no šādām papildu metodēm:

| a) | pārskatīt spriedzes testā izmantoto IT sistēmu funkcionālo dokumentāciju; |
| --- | --- |

a)

pārskatīt spriedzes testā izmantoto IT sistēmu funkcionālo dokumentāciju;

| b) | pieprasīt iestādei veikt spriedzes testa aprēķinus, izmantojot alternatīvus pieņēmumus; |
| --- | --- |

b)

pieprasīt iestādei veikt spriedzes testa aprēķinus, izmantojot alternatīvus pieņēmumus;

| c) | patstāvīgi veikt spriedzes testa aprēķinus, izmantojot iestādes datus par noteiktiem riska darījumu veidiem; |
| --- | --- |

c)

patstāvīgi veikt spriedzes testa aprēķinus, izmantojot iestādes datus par noteiktiem riska darījumu veidiem;

| d) | pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus. |
| --- | --- |

d)

pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus.

64. pants

Spriedzes testu izstrādē izmantoto metožu piemērotība

1.   Novērtējot, cik piemērotas ir metodes, kas izmantotas, izstrādājot spriedzes testus, kurus iestāde izmanto kapitāla pietiekamības noteikšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 177. pantu, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | testi ir jēgpilni, pietiekami piesardzīgi un spēj identificēt ietekmi uz iestādes kopējām kapitāla prasībām kredītriskam smagas, bet ticamas ekonomiskās lejupslīdes scenārijos; |
| --- | --- |

a)

testi ir jēgpilni, pietiekami piesardzīgi un spēj identificēt ietekmi uz iestādes kopējām kapitāla prasībām kredītriskam smagas, bet ticamas ekonomiskās lejupslīdes scenārijos;

| b) | testi aptver vismaz visus būtiskos IRB portfeļus; |
| --- | --- |

b)

testi aptver vismaz visus būtiskos IRB portfeļus;

| c) | metodes attiecīgā mērā saskan ar tām metodēm, kuras iestāde izmanto iekšējā kapitāla piešķiršanas spriedzes testu vajadzībām; |
| --- | --- |

c)

metodes attiecīgā mērā saskan ar tām metodēm, kuras iestāde izmanto iekšējā kapitāla piešķiršanas spriedzes testu vajadzībām;

| d) | spriedzes testu metodikas dokumentācija, ieskaitot iekšējos un ārējos datus, kā arī ekspertu spriedumus, ir pietiekami detalizēta, lai trešās personas varētu izprast izvēlēto scenāriju pamatojumu un atkārtoti veikt spriedzes testu. |
| --- | --- |

d)

spriedzes testu metodikas dokumentācija, ieskaitot iekšējos un ārējos datus, kā arī ekspertu spriedumus, ir pietiekami detalizēta, lai trešās personas varētu izprast izvēlēto scenāriju pamatojumu un atkārtoti veikt spriedzes testu.

2.   Lai veiktu novērtējumu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai spriedzes testi ietver vismaz turpmāk minētās darbības:

| a) | scenāriju identificēšanu, ieskaitot smagas, bet ticamas ekonomiskās lejupslīdes scenārijus, un scenārija, kas paredz aizsardzības devēju kredītkvalitātes pasliktināšanos, korekciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 153. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

a)

scenāriju identificēšanu, ieskaitot smagas, bet ticamas ekonomiskās lejupslīdes scenārijus, un scenārija, kas paredz aizsardzības devēju kredītkvalitātes pasliktināšanos, korekciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 153. panta 3. punktu;

| b) | identificēto scenāriju ietekmes uz iestādes riska parametriem, reitingu migrāciju, paredzamajiem zaudējumiem un pašu kapitāla prasību aprēķinu kredītriskam novērtēšanu; |
| --- | --- |

b)

identificēto scenāriju ietekmes uz iestādes riska parametriem, reitingu migrāciju, paredzamajiem zaudējumiem un pašu kapitāla prasību aprēķinu kredītriskam novērtēšanu;

| c) | pašu kapitāla prasību pietiekamības novērtēšanu. |
| --- | --- |

c)

pašu kapitāla prasību pietiekamības novērtēšanu.

3.   Novērtējot 2. punkta a) apakšpunktā minēto scenāriju atbilstību, kompetentās iestādes pārbauda turpmāk minēto metodiku pamatotību:

| a) | metodika ekonomisko virzītājspēku grupas identificēšanai; |
| --- | --- |

a)

metodika ekonomisko virzītājspēku grupas identificēšanai;

| b) | metodika spriedzes scenāriju veidošanai, ieskaitot to smagumu, ilgumu un varbūtību; |
| --- | --- |

b)

metodika spriedzes scenāriju veidošanai, ieskaitot to smagumu, ilgumu un varbūtību;

| c) | metodika katra scenārija ietekmes uz attiecīgajiem riska parametriem prognozēšanai. |
| --- | --- |

c)

metodika katra scenārija ietekmes uz attiecīgajiem riska parametriem prognozēšanai.

65. pants

Spriedzes testu veikšanas kārtība

Novērtējot, cik stabila ir kārtība tādu spriedzes testu veikšanai, kurus iestāde izmanto kapitāla pietiekamības noteikšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 177. pantu, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | spriedzes testu veic regulāri un vismaz reizi gadā; |
| --- | --- |

a)

spriedzes testu veic regulāri un vismaz reizi gadā;

| b) | par spriedzes testa izstrādi un veikšanu atbildīgās struktūrvienības vai struktūrvienību uzdevumi un pienākumi ir skaidri noteikti; |
| --- | --- |

b)

par spriedzes testa izstrādi un veikšanu atbildīgās struktūrvienības vai struktūrvienību uzdevumi un pienākumi ir skaidri noteikti;

| c) | spriedzes testa rezultātus apstiprina atbilstīgā vadības līmenī un augstāko vadību laikus informē par rezultātiem; |
| --- | --- |

c)

spriedzes testa rezultātus apstiprina atbilstīgā vadības līmenī un augstāko vadību laikus informē par rezultātiem;

| d) | IT infrastruktūra iedarbīgi atbalsta spriedzes testu veikšanu. |
| --- | --- |

d)

IT infrastruktūra iedarbīgi atbalsta spriedzes testu veikšanu.

66. pants

Spriedzes testu integrēšana riska un kapitāla pārvaldības procesos

Novērtējot spriedzes testu integrāciju iestādes riska un kapitāla pārvaldības procesos Regulas (ES) Nr. 575/2013 177. panta vajadzībām, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | iestāde spriedzes testa rezultātus ņem vērā savā lēmumu pieņemšanas procesā, jo īpaši attiecībā uz riska un kapitāla pārvaldību; |
| --- | --- |

a)

iestāde spriedzes testa rezultātus ņem vērā savā lēmumu pieņemšanas procesā, jo īpaši attiecībā uz riska un kapitāla pārvaldību;

| b) | iestāde spriedzes testa rezultātus ņem vērā kapitāla pārvaldības procesā un kapitāla prasību vajadzībām identificē iespējamos notikumus vai turpmākas pārmaiņas ekonomiskajos apstākļos. |
| --- | --- |

b)

iestāde spriedzes testa rezultātus ņem vērā kapitāla pārvaldības procesā un kapitāla prasību vajadzībām identificē iespējamos notikumus vai turpmākas pārmaiņas ekonomiskajos apstākļos.

11. NODAĻA

NOVĒRTĒŠANAS METODIKA ATTIECĪBA UZ PAŠU KAPITĀLA PRASĪBU APRĒĶINU

67. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Lai novērtētu, vai iestāde pašu kapitāla prasību aprēķināšanā izmanto savus riska parametrus dažādām riska darījumu kategorijām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 110. panta 2. un 3. punktu, 144. panta 1. punkta g) apakšpunktu un 151.–168. pantu un spēj izpildīt Regulas (ES) Nr. 575/2013 430. pantā noteikto pārskatu sniegšanas prasību, kompetentās iestādes pārbauda visu turpmāk minēto:

| a) | pašu kapitāla prasību aprēķināšanā izmantotās sistēmas uzticamību saskaņā ar 68. pantu; |
| --- | --- |

a)

pašu kapitāla prasību aprēķināšanā izmantotās sistēmas uzticamību saskaņā ar 68. pantu;

| b) | datu kvalitāti saskaņā ar 69. pantu; |
| --- | --- |

b)

datu kvalitāti saskaņā ar 69. pantu;

| c) | dažādām riska darījumu kategorijām paredzētās metodikas un procedūru īstenošanas pareizību saskaņā ar 70. pantu; |
| --- | --- |

c)

dažādām riska darījumu kategorijām paredzētās metodikas un procedūru īstenošanas pareizību saskaņā ar 70. pantu;

| d) | pašu kapitāla prasību aprēķināšanas kārtību saskaņā ar 71. pantu. |
| --- | --- |

d)

pašu kapitāla prasību aprēķināšanas kārtību saskaņā ar 71. pantu.

2.   Attiecībā uz grupām kompetentās iestādes 1. punktā minētā novērtējuma vajadzībām ņem vērā banku grupas struktūru un mātes iestādes un tās meitasuzņēmumu noteiktās funkcijas un pienākumus.

3.   Lai veiktu pārbaudi saskaņā ar 1. un 2. punktu, kompetentās iestādes piemēro visas šādas metodes:

| a) | pārskata iestādes iekšējo politiku un procedūras saistībā ar pašu kapitāla prasību aprēķināšanu, ieskaitot datu avotus, aprēķina metodes un piemērotās kontroles; |
| --- | --- |

a)

pārskata iestādes iekšējo politiku un procedūras saistībā ar pašu kapitāla prasību aprēķināšanu, ieskaitot datu avotus, aprēķina metodes un piemērotās kontroles;

| b) | pārskata pašu kapitāla prasību aprēķināšanā iesaistīto dažādo struktūrvienību un iekšējo struktūru attiecīgās funkcijas un pienākumus; |
| --- | --- |

b)

pārskata pašu kapitāla prasību aprēķināšanā iesaistīto dažādo struktūrvienību un iekšējo struktūru attiecīgās funkcijas un pienākumus;

| c) | pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, vai komiteju attiecīgos protokolus; |
| --- | --- |

c)

pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, vai komiteju attiecīgos protokolus;

| d) | pārskata aprēķina sistēmas testu dokumentāciju, ieskaitot testos pārbaudītos scenārijus, to rezultātus un apstiprināšanu; |
| --- | --- |

d)

pārskata aprēķina sistēmas testu dokumentāciju, ieskaitot testos pārbaudītos scenārijus, to rezultātus un apstiprināšanu;

| e) | pārskata attiecīgos kontroles ziņojumus, ieskaitot dažādu avotu datu saskaņošanas rezultātus; |
| --- | --- |

e)

pārskata attiecīgos kontroles ziņojumus, ieskaitot dažādu avotu datu saskaņošanas rezultātus;

| f) | pārskata iestādes iekšējās revīzijas vai citu kontroles struktūrvienību attiecīgos konstatējumus; |
| --- | --- |

f)

pārskata iestādes iekšējās revīzijas vai citu kontroles struktūrvienību attiecīgos konstatējumus;

| g) | pārskata progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti attiecīgo revīziju laikā; |
| --- | --- |

g)

pārskata progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti attiecīgo revīziju laikā;

| h) | iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos. |
| --- | --- |

h)

iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos.

4.   Lai veiktu novērtējumu saskaņā ar 1. un 2. punktu, kompetentās iestādes var piemērot arī jebkuru no šādām papildu metodēm:

| a) | pārskatīt pašu kapitāla prasību aprēķināšanā izmantoto IT sistēmu funkcionālo dokumentāciju; |
| --- | --- |

a)

pārskatīt pašu kapitāla prasību aprēķināšanā izmantoto IT sistēmu funkcionālo dokumentāciju;

| b) | pieprasīt iestādei veikt pašu kapitāla prasību aprēķināšanu reāllaikā noteiktiem riska darījumu veidiem; |
| --- | --- |

b)

pieprasīt iestādei veikt pašu kapitāla prasību aprēķināšanu reāllaikā noteiktiem riska darījumu veidiem;

| c) | patstāvīgi veikt pašu kapitāla prasību aprēķināšanas izlases testēšanu, izmantojot iestādes datus par noteiktiem riska darījumu veidiem; |
| --- | --- |

c)

patstāvīgi veikt pašu kapitāla prasību aprēķināšanas izlases testēšanu, izmantojot iestādes datus par noteiktiem riska darījumu veidiem;

| d) | veikt patstāvīgas pārbaudes attiecībā uz iestādes datiem vai pieprasīt iestādei veikt kompetento iestāžu ierosinātās pārbaudes; |
| --- | --- |

d)

veikt patstāvīgas pārbaudes attiecībā uz iestādes datiem vai pieprasīt iestādei veikt kompetento iestāžu ierosinātās pārbaudes;

| e) | pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus. |
| --- | --- |

e)

pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus.

68. pants

Pašu kapitāla prasību aprēķināšanā izmantotās sistēmas uzticamība

Novērtējot uzticamību sistēmai, kuru iestāde izmanto pašu kapitāla prasību aprēķināšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta g) apakšpunktu, papildus 72.–75. panta prasībām par novērtēšanas metodiku attiecībā uz datu uzturēšanu kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | kontroles testi, ko iestāde veic, lai pārliecinātos, ka pašu kapitāla prasību aprēķins atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 151.–168. pantam, ir pilnīgi; |
| --- | --- |

a)

kontroles testi, ko iestāde veic, lai pārliecinātos, ka pašu kapitāla prasību aprēķins atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 151.–168. pantam, ir pilnīgi;

| b) | minētie kontroles testi ir uzticami un jo īpaši vai aprēķini, kas veikti pašu kapitāla prasībām izmantotajā sistēmā, saskan ar aprēķiniem, kas veikti alternatīvā aprēķinu instrumentā; |
| --- | --- |

b)

minētie kontroles testi ir uzticami un jo īpaši vai aprēķini, kas veikti pašu kapitāla prasībām izmantotajā sistēmā, saskan ar aprēķiniem, kas veikti alternatīvā aprēķinu instrumentā;

| c) | iestādes veikto kontroles testu biežums ir atbilstīgs, un testus veic vismaz pašu kapitāla prasību aprēķināšanas algoritmu īstenošanas laikā un visos citos gadījumos, kad sistēmā veic izmaiņas. |
| --- | --- |

c)

iestādes veikto kontroles testu biežums ir atbilstīgs, un testus veic vismaz pašu kapitāla prasību aprēķināšanas algoritmu īstenošanas laikā un visos citos gadījumos, kad sistēmā veic izmaiņas.

69. pants

Datu kvalitāte

1.   Novērtējot Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta g) apakšpunktā minēto pašu kapitāla prasību aprēķināšanā izmantoto datu kvalitāti, papildus 73. pantā minētajām prasībām kompetentās iestādes pārbauda mehānismus un procedūras, ko iestāde īsteno, lai identificētu riska darījumu vērtības ar visām attiecīgajām iezīmēm, ieskaitot datus saistībā ar riska parametriem un kredītriska mazināšanas paņēmienus. Kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | riska parametri ir pilnīgi, ieskaitot gadījumus, kad trūkstošos parametrus aizstāj ar standarta vērtībām, un, ja šāda aizstāšana ir notikusi, vai tā ir piesardzīga, pamatota un dokumentēta; |
| --- | --- |

a)

riska parametri ir pilnīgi, ieskaitot gadījumus, kad trūkstošos parametrus aizstāj ar standarta vērtībām, un, ja šāda aizstāšana ir notikusi, vai tā ir piesardzīga, pamatota un dokumentēta;

| b) | parametru vērtību diapazons atbilst regulatīvajām un minimālajām vērtībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 160.–164. pantā; |
| --- | --- |

b)

parametru vērtību diapazons atbilst regulatīvajām un minimālajām vērtībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 160.–164. pantā;

| c) | pašu kapitāla prasību aprēķināšanā izmantotie dati saskan ar citos iekšējos procesos izmantotajiem datiem; |
| --- | --- |

c)

pašu kapitāla prasību aprēķināšanā izmantotie dati saskan ar citos iekšējos procesos izmantotajiem datiem;

| d) | riska parametru piemērošana saskan ar riska darījumus raksturojošajiem rādītājiem un jo īpaši vai piešķirtie LGD ir pareizi un atbilst riska darījumu veidam un riska darījumu nodrošinājumam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 164. pantu un 230. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

d)

riska parametru piemērošana saskan ar riska darījumus raksturojošajiem rādītājiem un jo īpaši vai piešķirtie LGD ir pareizi un atbilst riska darījumu veidam un riska darījumu nodrošinājumam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 164. pantu un 230. panta 2. punktu;

| e) | riska darījumu vērtības aprēķins ir pareizs un jo īpaši vai savstarpējo prasījumu ieskaita līgumi un ārpusbilances posteņu klasifikācija ir izmantota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 166. pantu; |
| --- | --- |

e)

riska darījumu vērtības aprēķins ir pareizs un jo īpaši vai savstarpējo prasījumu ieskaita līgumi un ārpusbilances posteņu klasifikācija ir izmantota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 166. pantu;

| f) | gadījumos, kad PD/LGD metodi piemēro kapitāla vērtspapīru riska darījumiem, riska darījumu klasifikācija un riska parametru piemērošana ir pareiza saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 165. pantu; |
| --- | --- |

f)

gadījumos, kad PD/LGD metodi piemēro kapitāla vērtspapīru riska darījumiem, riska darījumu klasifikācija un riska parametru piemērošana ir pareiza saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 165. pantu;

2.   Novērtējot pašu kapitāla prasību aprēķināšanā izmantoto datu saskaņotību ar iekšējiem nolūkiem izmantotajiem datiem saskaņā ar 18.–22. pantu par novērtēšanas metodiku attiecībā uz izmantošanas testu un pieredzes testu, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | pastāv atbilstīgi kontroles un saskaņošanas mehānismi ar mērķi nodrošināt, ka pašu kapitāla prasību aprēķināšanā izmantotās riska parametru vērtības saskan ar iekšējiem nolūkiem izmantoto parametru vērtību; |
| --- | --- |

a)

pastāv atbilstīgi kontroles un saskaņošanas mehānismi ar mērķi nodrošināt, ka pašu kapitāla prasību aprēķināšanā izmantotās riska parametru vērtības saskan ar iekšējiem nolūkiem izmantoto parametru vērtību;

| b) | pastāv atbilstīgi kontroles un saskaņošanas mehānismi ar mērķi nodrošināt, ka riska darījumu vērtība, kurai aprēķinātas pašu kapitāla prasības, saskan ar grāmatvedības datiem; |
| --- | --- |

b)

pastāv atbilstīgi kontroles un saskaņošanas mehānismi ar mērķi nodrošināt, ka riska darījumu vērtība, kurai aprēķinātas pašu kapitāla prasības, saskan ar grāmatvedības datiem;

| c) | pašu kapitāla prasību aprēķins visiem iestādes virsgrāmatā ietvertajiem riska darījumiem ir pilnīgs un vai sadalījums starp riska darījumiem saskaņā ar IRB pieeju un standartizēto pieeju atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 148. un 150. pantam. |
| --- | --- |

c)

pašu kapitāla prasību aprēķins visiem iestādes virsgrāmatā ietvertajiem riska darījumiem ir pilnīgs un vai sadalījums starp riska darījumiem saskaņā ar IRB pieeju un standartizēto pieeju atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 148. un 150. pantam.

70. pants

Dažādām riska darījumu kategorijām paredzētās metodikas un procedūru īstenošanas pareizība

Novērtējot Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta g) apakšpunktā minēto pašu kapitāla prasību aprēķināšanai dažādām riska darījumu kategorijām izmantotās metodikas un procedūru īstenošanas pareizību, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | riska pakāpes formula ir īstenota pareizi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 153. un 154. pantu, ņemot vērā riska darījumu iedalījumu riska darījumu kategorijās; |
| --- | --- |

a)

riska pakāpes formula ir īstenota pareizi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 153. un 154. pantu, ņemot vērā riska darījumu iedalījumu riska darījumu kategorijās;

| b) | korelācijas koeficienta aprēķināšana ir veikta, pamatojoties uz riska darījumus raksturojošajiem rādītājiem, un jo īpaši vai kopējo pārdošanas parametru piemēro, pamatojoties uz konsolidēto finanšu informāciju; |
| --- | --- |

b)

korelācijas koeficienta aprēķināšana ir veikta, pamatojoties uz riska darījumus raksturojošajiem rādītājiem, un jo īpaši vai kopējo pārdošanas parametru piemēro, pamatojoties uz konsolidēto finanšu informāciju;

| c) | gadījumos, kad riska darījumu riska svērto vērtību koriģē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 153. panta 3. punktu, korekcija pamatojas uz visiem turpmāk minētajiem apsvērumiem:






  i) | informāciju par aizsardzības devēja PD piemēro pareizi; |
| --- | --- | --- |

c)

gadījumos, kad riska darījumu riska svērto vērtību koriģē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 153. panta 3. punktu, korekcija pamatojas uz visiem turpmāk minētajiem apsvērumiem:

i)

informāciju par aizsardzības devēja PD piemēro pareizi;

PD

| ii) | aizsardzības devēja PD aplēš, izmantojot reitingu sistēmu, kuru kompetentās iestādes apstiprinājušas saskaņā ar IRB pieeju; |
| --- | --- |

ii)

aizsardzības devēja PD aplēš, izmantojot reitingu sistēmu, kuru kompetentās iestādes apstiprinājušas saskaņā ar IRB pieeju;

PD

IRB

| d) | termiņa parametra aprēķins ir pareizs, un jo īpaši:






  i) | darījuma beigu datumu izmanto termiņa parametra aprēķināšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 162. panta 2. punkta f) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

d)

termiņa parametra aprēķins ir pareizs, un jo īpaši:

i)

darījuma beigu datumu izmanto termiņa parametra aprēķināšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 162. panta 2. punkta f) apakšpunktu;

| ii) | gadījumos, kad termiņa parametrs ir mazāks nekā viens gads, tas ir atbilstīgi pamatots un dokumentēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 162. panta 1., 2. un 3. punkta vajadzībām; |
| --- | --- |

ii)

gadījumos, kad termiņa parametrs ir mazāks nekā viens gads, tas ir atbilstīgi pamatots un dokumentēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 162. panta 1., 2. un 3. punkta vajadzībām;

| e) | minimālās robežvērtības riska darījumu svērtiem vidējiem LGD riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU, kuri nodrošināti ar mājokļa īpašumu un komerciālu nekustamo īpašumu un kuriem nav Regulas (ES) Nr. 575/2013 164. panta 4. un 5. punktā noteikto centrālo valdību garantiju, aprēķina visu riska darījumu ar privātpersonām vai MVU, kuri nodrošināti attiecīgi ar mājokļa īpašumu un komerciālu nekustamo īpašumu, apkopojuma līmenī, un vai gadījumos, kad riska darījumu svērtie vidējie LGD apkopojuma līmenī ir zemāki nekā attiecīgās minimālās robežvērtības, iestāde laika gaitā konsekventi piemēro attiecīgās korekcijas; |
| --- | --- |

e)

minimālās robežvērtības riska darījumu svērtiem vidējiem LGD riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU, kuri nodrošināti ar mājokļa īpašumu un komerciālu nekustamo īpašumu un kuriem nav Regulas (ES) Nr. 575/2013 164. panta 4. un 5. punktā noteikto centrālo valdību garantiju, aprēķina visu riska darījumu ar privātpersonām vai MVU, kuri nodrošināti attiecīgi ar mājokļa īpašumu un komerciālu nekustamo īpašumu, apkopojuma līmenī, un vai gadījumos, kad riska darījumu svērtie vidējie LGD apkopojuma līmenī ir zemāki nekā attiecīgās minimālās robežvērtības, iestāde laika gaitā konsekventi piemēro attiecīgās korekcijas;

LGD

LGD

| f) | dažādu pieeju piemērošana dažādiem kapitāla vērtspapīru portfeļiem gadījumos, kad pati iestāde izmanto dažādas pieejas riska iekšējai pārvaldībai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 155. pantu, ir pareiza, un jo īpaši vai pieejas izvēle:






  i) | neizraisa pārāk zemu pašu kapitāla prasību noteikšanu; |
| --- | --- | --- |

f)

dažādu pieeju piemērošana dažādiem kapitāla vērtspapīru portfeļiem gadījumos, kad pati iestāde izmanto dažādas pieejas riska iekšējai pārvaldībai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 155. pantu, ir pareiza, un jo īpaši vai pieejas izvēle:

i)

neizraisa pārāk zemu pašu kapitāla prasību noteikšanu;

| ii) | tiek izdarīta konsekventi, tostarp laika gaitā; |
| --- | --- |

ii)

tiek izdarīta konsekventi, tostarp laika gaitā;

| iii) | pamatojas uz riska iekšējās pārvaldības praksi; |
| --- | --- |

iii)

pamatojas uz riska iekšējās pārvaldības praksi;

| g) | gadījumos, kad izmanto vienkāršo riska pakāpju pieeju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 155. panta 2. punktu, riska pakāpes piemēro pareizi, un jo īpaši vai riska pakāpi 190 % apmērā izmanto tikai pietiekami diversificētiem portfeļiem, attiecībā uz kuriem iestāde ir pierādījusi, ka portfeļa diversifikācijas rezultātā panākts ievērojams riska samazinājums salīdzinājumā ar atsevišķu riska darījumu risku portfelī; |
| --- | --- |

g)

gadījumos, kad izmanto vienkāršo riska pakāpju pieeju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 155. panta 2. punktu, riska pakāpes piemēro pareizi, un jo īpaši vai riska pakāpi 190 % apmērā izmanto tikai pietiekami diversificētiem portfeļiem, attiecībā uz kuriem iestāde ir pierādījusi, ka portfeļa diversifikācijas rezultātā panākts ievērojams riska samazinājums salīdzinājumā ar atsevišķu riska darījumu risku portfelī;

| h) | paredzamo zaudējumu apmēru un kredītriska korekciju, papildu vērtības korekciju un citu pašu kapitāla samazinājumu starpības aprēķins saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 159. pantu ir pareizs, un jo īpaši vai:






  i) | aprēķinu veic atsevišķi to riska darījumu portfelim, kuros netiek pildītas saistības, un to riska darījumu portfelim, kuros nav saistību neizpildes; |
| --- | --- | --- |

h)

paredzamo zaudējumu apmēru un kredītriska korekciju, papildu vērtības korekciju un citu pašu kapitāla samazinājumu starpības aprēķins saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 159. pantu ir pareizs, un jo īpaši vai:

i)

aprēķinu veic atsevišķi to riska darījumu portfelim, kuros netiek pildītas saistības, un to riska darījumu portfelim, kuros nav saistību neizpildes;

| ii) | gadījumā, ja neizpildīto saistību portfelim aprēķinātā summa ir negatīva, to neizmanto, lai segtu pozitīvās summas, kas aprēķinātas to riska darījumu portfelim, kuros nav saistību neizpildes; |
| --- | --- |

ii)

gadījumā, ja neizpildīto saistību portfelim aprēķinātā summa ir negatīva, to neizmanto, lai segtu pozitīvās summas, kas aprēķinātas to riska darījumu portfelim, kuros nav saistību neizpildes;

| iii) | aprēķinu veic, neņemot vērā nodokļu ietekmi; |
| --- | --- |

iii)

aprēķinu veic, neņemot vērā nodokļu ietekmi;

| i) | dažādās pieejas attiecībā uz procedūru riska darījumiem kolektīvo ieguldījumu uzņēmumā (KIU) daļu vai ieguldījumu apliecību veidā piemēro pareizi, un jo īpaši vai:






  i) | iestāde pareizi nošķir riska darījumus KIU, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 575/2013 152. panta 1. un 2. punktā noteiktā “caurskatīšanas” pieeja, un citus riska darījumus KIU; |
| --- | --- | --- |

i)

dažādās pieejas attiecībā uz procedūru riska darījumiem kolektīvo ieguldījumu uzņēmumā (KIU) daļu vai ieguldījumu apliecību veidā piemēro pareizi, un jo īpaši vai:

i)

iestāde pareizi nošķir riska darījumus KIU, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 575/2013 152. panta 1. un 2. punktā noteiktā “caurskatīšanas” pieeja, un citus riska darījumus KIU;

| ii) | riska darījumi KIU, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 575/2013 152. panta 1. vai 2. punktā noteiktā procedūra, atbilst minētās regulas 132. panta 3. punktā minētajiem atbilstības kritērijiem; |
| --- | --- |

ii)

riska darījumi KIU, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 575/2013 152. panta 1. vai 2. punktā noteiktā procedūra, atbilst minētās regulas 132. panta 3. punktā minētajiem atbilstības kritērijiem;

| iii) | gadījumos, kad iestāde izmanto Regulas (ES) Nr. 575/2013 152. panta 4. punktā noteikto pieeju riska darījumu riska vidējās svērtās vērtības aprēķināšanai:






  — | aprēķina pareizību apstiprina ārējais revidents; |
| --- | --- | --- |

iii)

gadījumos, kad iestāde izmanto Regulas (ES) Nr. 575/2013 152. panta 4. punktā noteikto pieeju riska darījumu riska vidējās svērtās vērtības aprēķināšanai:

—

aprēķina pareizību apstiprina ārējais revidents;

| — | Regulas (ES) Nr. 575/2013 152. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) un ii) punktā noteiktie reizinājuma koeficienti ir piemēroti pareizi; |
| --- | --- |

—

Regulas (ES) Nr. 575/2013 152. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) un ii) punktā noteiktie reizinājuma koeficienti ir piemēroti pareizi;

| — | gadījumos, kad iestāde riska darījumu riska svērtās vērtības aprēķināšanā paļaujas uz trešo personu, šī trešā persona atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 152. panta 4. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām. |
| --- | --- |

—

gadījumos, kad iestāde riska darījumu riska svērtās vērtības aprēķināšanā paļaujas uz trešo personu, šī trešā persona atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 152. panta 4. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām.

71. pants

Pašu kapitāla prasību aprēķināšanas kārtība

Novērtējot Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta g) apakšpunktā minēto pašu kapitāla prasību aprēķināšanas procesa pamatotību, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | par aprēķināšanas procesa kontroli un pārvaldību atbildīgās struktūrvienības vai struktūrvienību pienākumu sadale, jo īpaši pienākumu sadale saistībā ar konkrētām kontrolēm, kas jāveic katrā aprēķināšanas procesa posmā, ir skaidri noteikta; |
| --- | --- |

a)

par aprēķināšanas procesa kontroli un pārvaldību atbildīgās struktūrvienības vai struktūrvienību pienākumu sadale, jo īpaši pienākumu sadale saistībā ar konkrētām kontrolēm, kas jāveic katrā aprēķināšanas procesa posmā, ir skaidri noteikta;

| b) | attiecīgās procedūras, ieskaitot rezerves procedūras, nodrošina, ka pašu kapitāla prasību aprēķināšanu veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 430. pantu; |
| --- | --- |

b)

attiecīgās procedūras, ieskaitot rezerves procedūras, nodrošina, ka pašu kapitāla prasību aprēķināšanu veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 430. pantu;

| c) | visi ievaddati, ieskaitot riska parametru vērtības un sistēmas iepriekšējās versijas, tiek glabāti, nodrošinot iespēju atkārtoti veikt pašu kapitāla prasību aprēķināšanu; |
| --- | --- |

c)

visi ievaddati, ieskaitot riska parametru vērtības un sistēmas iepriekšējās versijas, tiek glabāti, nodrošinot iespēju atkārtoti veikt pašu kapitāla prasību aprēķināšanu;

| d) | aprēķina rezultātus apstiprina atbilstīgā vadības līmenī un augstāko vadību informē par iespējamām kļūdām vai nepilnībām aprēķinā un veicamajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

d)

aprēķina rezultātus apstiprina atbilstīgā vadības līmenī un augstāko vadību informē par iespējamām kļūdām vai nepilnībām aprēķinā un veicamajiem pasākumiem.

12. NODAĻA

NOVĒRTĒŠANAS METODIKA ATTIECĪBĀ UZ DATU UZTURĒŠANU

72. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Novērtējot atbilstību Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 176. pantā noteiktajām datu uzturēšanas prasībām, kompetentās iestādes izvērtē visu turpmāk minēto:

| a) | iekšējo, ārējo vai kopīgi savākto datu kvalitāti, tostarp datu kvalitātes pārvaldības procesu, saskaņā ar 73. pantu; |
| --- | --- |

a)

iekšējo, ārējo vai kopīgi savākto datu kvalitāti, tostarp datu kvalitātes pārvaldības procesu, saskaņā ar 73. pantu;

| b) | datu dokumentāciju un pārskatu sniegšanu saskaņā ar 74. pantu; |
| --- | --- |

b)

datu dokumentāciju un pārskatu sniegšanu saskaņā ar 74. pantu;

| c) | attiecīgo IT infrastruktūru saskaņā ar 75. pantu. |
| --- | --- |

c)

attiecīgo IT infrastruktūru saskaņā ar 75. pantu.

2.   Lai veiktu novērtējumu saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes piemēro visas šādas metodes:

| a) | pārskata datu kvalitātes pārvaldības politiku, metodes un procedūras attiecībā uz IRB pieejā izmantotajiem datiem; |
| --- | --- |

a)

pārskata datu kvalitātes pārvaldības politiku, metodes un procedūras attiecībā uz IRB pieejā izmantotajiem datiem;

| b) | pārskata attiecīgos datu kvalitātes pārskatus, kā arī to secinājumus, konstatējumus un ieteikumus; |
| --- | --- |

b)

pārskata attiecīgos datu kvalitātes pārskatus, kā arī to secinājumus, konstatējumus un ieteikumus;

| c) | pārskata IT infrastruktūras politiku un IT sistēmu pārvaldības procedūras, ieskaitot ārkārtas rīcības plānu politiku saistībā ar IT sistēmām, kuras izmanto IRB pieejas vajadzībām; |
| --- | --- |

c)

pārskata IT infrastruktūras politiku un IT sistēmu pārvaldības procedūras, ieskaitot ārkārtas rīcības plānu politiku saistībā ar IT sistēmām, kuras izmanto IRB pieejas vajadzībām;

| d) | pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, vai komiteju attiecīgos protokolus; |
| --- | --- |

d)

pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, vai komiteju attiecīgos protokolus;

| e) | pārskata iestādes iekšējās revīzijas vai citu kontroles struktūrvienību attiecīgos konstatējumus; |
| --- | --- |

e)

pārskata iestādes iekšējās revīzijas vai citu kontroles struktūrvienību attiecīgos konstatējumus;

| f) | pārskata progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti attiecīgo revīziju laikā; |
| --- | --- |

f)

pārskata progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti attiecīgo revīziju laikā;

| g) | iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos. |
| --- | --- |

g)

iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos.

3.   Lai veiktu novērtējumu saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes var piemērot arī jebkuru no šādām papildu metodēm:

| a) | veikt patstāvīgas pārbaudes attiecībā uz iestādes datiem vai pieprasīt iestādei veikt kompetento iestāžu ierosinātās pārbaudes; |
| --- | --- |

a)

veikt patstāvīgas pārbaudes attiecībā uz iestādes datiem vai pieprasīt iestādei veikt kompetento iestāžu ierosinātās pārbaudes;

| b) | pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus. |
| --- | --- |

b)

pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus.

73. pants

Datu kvalitāte

1.   Novērtējot to iekšējo, ārējo vai kopīgi savākto datu kvalitāti, kas nepieciešami, lai iedarbīgi atbalstītu kredītriska mērīšanas un pārvaldības procesu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 176. pantu, kompetentās iestādes pārbauda turpmāk minēto:

| a) | vērtību pilnīgumu tajos atribūtos, kuros tās nepieciešamas; |
| --- | --- |

a)

vērtību pilnīgumu tajos atribūtos, kuros tās nepieciešamas;

| b) | datu precizitāti, kas nodrošina, ka datos pēc būtības nav kļūdu; |
| --- | --- |

b)

datu precizitāti, kas nodrošina, ka datos pēc būtības nav kļūdu;

| c) | datu konsekvenci, kas nodrošina, ka konkrēta datu kopa dažādos iestādes datu avotos sakrīt; |
| --- | --- |

c)

datu konsekvenci, kas nodrošina, ka konkrēta datu kopa dažādos iestādes datu avotos sakrīt;

| d) | datu vērtību laicīgumu, kas nodrošina atjauninātas vērtības; |
| --- | --- |

d)

datu vērtību laicīgumu, kas nodrošina atjauninātas vērtības;

| e) | datu unikalitāti, kas nodrošina, ka apkopotajos datos nav filtru vai citas avota datu pārveides izraisītas dublēšanās; |
| --- | --- |

e)

datu unikalitāti, kas nodrošina, ka apkopotajos datos nav filtru vai citas avota datu pārveides izraisītas dublēšanās;

| f) | datu derīgumu, kas nodrošina, ka dati pamatojas uz piemērotu klasifikācijas sistēmu, kura ir pietiekami precīza pieņemamības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

f)

datu derīgumu, kas nodrošina, ka dati pamatojas uz piemērotu klasifikācijas sistēmu, kura ir pietiekami precīza pieņemamības nodrošināšanai;

| g) | datu izsekojamību, kas nodrošina, ka izskatāmo datu vēsturei, apstrādei un atrašanās vietai iespējams viegli izsekot. |
| --- | --- |

g)

datu izsekojamību, kas nodrošina, ka izskatāmo datu vēsturei, apstrādei un atrašanās vietai iespējams viegli izsekot.

2.   Novērtējot datu kvalitātes pārvaldības procesu, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | pastāv visi turpmāk minētie elementi:






  i) | atbilstīgi datu kvalitātes standarti, kas nosaka datu kvalitātes pārvaldības procesa mērķus un kopējo tvērumu; |
| --- | --- | --- |

a)

pastāv visi turpmāk minētie elementi:

i)

atbilstīgi datu kvalitātes standarti, kas nosaka datu kvalitātes pārvaldības procesa mērķus un kopējo tvērumu;

| ii) | atbilstīga datu vākšanas, glabāšanas, migrēšanas, aktualizācijas un izmantošanas politika, standarti un procedūras; |
| --- | --- |

ii)

atbilstīga datu vākšanas, glabāšanas, migrēšanas, aktualizācijas un izmantošanas politika, standarti un procedūras;

| iii) | datu kvalitātes pārvaldības procesa pastāvīgas modernizēšanas un uzlabošanas prakse; |
| --- | --- |

iii)

datu kvalitātes pārvaldības procesa pastāvīgas modernizēšanas un uzlabošanas prakse;

| iv) | kritēriju un procedūru kopums ar nolūku noteikt atbilstību datu kvalitātes standartiem un jo īpaši vispārīgie kritēriji un process datu saskaņošanai sistēmu ietvaros un to starpā, tostarp attiecībā uz grāmatvedības datiem un uz iekšējiem reitingiem balstītiem datiem; |
| --- | --- |

iv)

kritēriju un procedūru kopums ar nolūku noteikt atbilstību datu kvalitātes standartiem un jo īpaši vispārīgie kritēriji un process datu saskaņošanai sistēmu ietvaros un to starpā, tostarp attiecībā uz grāmatvedības datiem un uz iekšējiem reitingiem balstītiem datiem;

| v) | atbilstīgi procesi datu kvalitātes iekšējai novērtēšanai un pastāvīgai uzlabošanai, ieskaitot iekšējo ieteikumu izdošanas procesu problēmu risināšanai jomās, kurās nepieciešami uzlabojumi, minēto ieteikumu īstenošanas procesu, pamatojoties uz to būtiskumu, un jo īpaši procesu būtisku nepilnību risināšanai, kas radušās datu saskaņošanas gaitā; |
| --- | --- |

v)

atbilstīgi procesi datu kvalitātes iekšējai novērtēšanai un pastāvīgai uzlabošanai, ieskaitot iekšējo ieteikumu izdošanas procesu problēmu risināšanai jomās, kurās nepieciešami uzlabojumi, minēto ieteikumu īstenošanas procesu, pamatojoties uz to būtiskumu, un jo īpaši procesu būtisku nepilnību risināšanai, kas radušās datu saskaņošanas gaitā;

| b) | datu vākšanas process ir pietiekami neatkarīgs no datu kvalitātes pārvaldības procesa, ieskaitot organizatoriskās struktūras un darbinieku nošķīrumu attiecīgos gadījumos. |
| --- | --- |

b)

datu vākšanas process ir pietiekami neatkarīgs no datu kvalitātes pārvaldības procesa, ieskaitot organizatoriskās struktūras un darbinieku nošķīrumu attiecīgos gadījumos.

74. pants

Datu dokumentācija un pārskatu sniegšana

1.   Novērtējot kredītriska mērīšanas un pārvaldības procesa iedarbīgai atbalstīšanai nepieciešamo datu dokumentāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 176. pantu, kompetentās iestādes izvērtē visu turpmāk minēto:

| a) | datubāžu kopuma specifikāciju un jo īpaši:






  i) | IRB pieejas vajadzībām izmantotajās aprēķina sistēmās iesaistīto datubāžu kopējo karti; |
| --- | --- | --- |

a)

datubāžu kopuma specifikāciju un jo īpaši:

i)

IRB pieejas vajadzībām izmantotajās aprēķina sistēmās iesaistīto datubāžu kopējo karti;

| ii) | attiecīgos datu avotus; |
| --- | --- |

ii)

attiecīgos datu avotus;

| iii) | attiecīgos datu iegūšanas procesus un šajā ziņā izmantoto pārveidi un kritērijus; |
| --- | --- |

iii)

attiecīgos datu iegūšanas procesus un šajā ziņā izmantoto pārveidi un kritērijus;

| iv) | datubāžu attiecīgo funkcionālo specifikāciju, ieskaitot to lielumu, izveidošanas datumu un datu vārdnīcas, kurās precizēts lauku un dažādo tajos ievadīto vērtību saturs ar skaidrām datu vienumu definīcijām; |
| --- | --- |

iv)

datubāžu attiecīgo funkcionālo specifikāciju, ieskaitot to lielumu, izveidošanas datumu un datu vārdnīcas, kurās precizēts lauku un dažādo tajos ievadīto vērtību saturs ar skaidrām datu vienumu definīcijām;

| v) | datubāžu attiecīgo tehnisko specifikāciju, ieskaitot datubāzes veidu, tabulas, datubāzes pārvaldības sistēmu un datubāzes arhitektūru, un datu modeļus, kas izteikti ar jebkuriem standarta datu modelēšanas apzīmējumiem; |
| --- | --- |

v)

datubāžu attiecīgo tehnisko specifikāciju, ieskaitot datubāzes veidu, tabulas, datubāzes pārvaldības sistēmu un datubāzes arhitektūru, un datu modeļus, kas izteikti ar jebkuriem standarta datu modelēšanas apzīmējumiem;

| vi) | attiecīgās ar datu vākšanu un datu glabāšanu saistītās darba plūsmas un procedūras; |
| --- | --- |

vi)

attiecīgās ar datu vākšanu un datu glabāšanu saistītās darba plūsmas un procedūras;

| b) | datu pārvaldības politiku un pienākumu sadali, ieskaitot lietotāju profilus un datu īpašniekus; |
| --- | --- |

b)

datu pārvaldības politiku un pienākumu sadali, ieskaitot lietotāju profilus un datu īpašniekus;

| c) | datu pārvaldības ietvaros īstenoto kontroļu pārredzamību, pieejamību un konsekvenci. |
| --- | --- |

c)

datu pārvaldības ietvaros īstenoto kontroļu pārredzamību, pieejamību un konsekvenci.

2.   Novērtējot datu paziņošanu, kompetentās iestādes jo īpaši pārbauda, vai:

| a) | datu paziņošanā norādīts pārskatu vai pārbaužu tvērums, konstatējumi un attiecīgos gadījumos ieteikumi konstatēto nepilnību vai trūkumu risināšanai; |
| --- | --- |

a)

datu paziņošanā norādīts pārskatu vai pārbaužu tvērums, konstatējumi un attiecīgos gadījumos ieteikumi konstatēto nepilnību vai trūkumu risināšanai;

| b) | par datu paziņošanu pietiekami bieži informē augstāko vadību un iestādes vadības struktūru un vai datu paziņošanas informācijas saņēmēja līmenis saskan ar iestādes organizatorisko struktūru, informācijas veidu un svarīgumu; |
| --- | --- |

b)

par datu paziņošanu pietiekami bieži informē augstāko vadību un iestādes vadības struktūru un vai datu paziņošanas informācijas saņēmēja līmenis saskan ar iestādes organizatorisko struktūru, informācijas veidu un svarīgumu;

| c) | datu paziņošanu veic regulāri un attiecīgos gadījumos arī uz ad hoc pamata; |
| --- | --- |

c)

datu paziņošanu veic regulāri un attiecīgos gadījumos arī uz ad hoc pamata;

| d) | sniedz pietiekamus pierādījumus tam, ka iestāde pienācīgi ņem vērā ieteikumus un atbilstīgi tos īsteno. |
| --- | --- |

d)

sniedz pietiekamus pierādījumus tam, ka iestāde pienācīgi ņem vērā ieteikumus un atbilstīgi tos īsteno.

75. pants

IT infrastruktūra

1.   Novērtējot to IT sistēmu arhitektūru, kuras ir būtiskas attiecībā uz iestādes reitingu sistēmām un IRB pieejas piemērošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. pantu, kompetentās iestādes izvērtē visu turpmāk minēto:

| a) | IT sistēmu arhitektūru, ieskaitot visas lietotnes, to saskarnes un mijiedarbību; |
| --- | --- |

a)

IT sistēmu arhitektūru, ieskaitot visas lietotnes, to saskarnes un mijiedarbību;

| b) | datu plūsmas diagrammu, kas attēlo galveno IRB pieejas īstenošanā iesaistīto un ar reitingu sistēmām saistīto lietotņu, datubāžu un IT komponentu karti; |
| --- | --- |

b)

datu plūsmas diagrammu, kas attēlo galveno IRB pieejas īstenošanā iesaistīto un ar reitingu sistēmām saistīto lietotņu, datubāžu un IT komponentu karti;

| c) | IT sistēmu īpašnieku noteikšanu; |
| --- | --- |

c)

IT sistēmu īpašnieku noteikšanu;

| d) | IT sistēmu jaudu, mērogojamību un efektivitāti; |
| --- | --- |

d)

IT sistēmu jaudu, mērogojamību un efektivitāti;

| e) | IT sistēmu un datubāžu rokasgrāmatas. |
| --- | --- |

e)

IT sistēmu un datubāžu rokasgrāmatas.

2.   Novērtējot iestādes reitingu sistēmām un IRB pieejas piemērošanai būtiskās IT infrastruktūras stabilitāti, drošumu un drošību, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | IT infrastruktūra spēj uzturēt iestādes ikdienas un ārkārtas procesus savlaicīgā, automātiskā un elastīgā veidā; |
| --- | --- |

a)

IT infrastruktūra spēj uzturēt iestādes ikdienas un ārkārtas procesus savlaicīgā, automātiskā un elastīgā veidā;

| b) | IT infrastruktūras spēju apturēšanas risks (“darbības traucējumi”), datu zuduma risks un nepareizu izvērtējumu risks (“kļūdas”) ir atbilstīgi risināti; |
| --- | --- |

b)

IT infrastruktūras spēju apturēšanas risks (“darbības traucējumi”), datu zuduma risks un nepareizu izvērtējumu risks (“kļūdas”) ir atbilstīgi risināti;

| c) | IT infrastruktūra ir pienācīgi aizsargāta pret ļaunprātīgu darbinieku vai iestādei nepiederošu personu veiktu datu vai sistēmu zādzību, krāpšanu, manipulēšanu vai sabotāžu. |
| --- | --- |

c)

IT infrastruktūra ir pienācīgi aizsargāta pret ļaunprātīgu darbinieku vai iestādei nepiederošu personu veiktu datu vai sistēmu zādzību, krāpšanu, manipulēšanu vai sabotāžu.

3.   Novērtējot iestādes reitingu sistēmām un IRB pieejas piemērošanai būtiskās IT infrastruktūras stabilitāti, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | IT sistēmu, datu un dokumentācijas dublējuma procedūras ir īstenotas un tiek periodiski testētas; |
| --- | --- |

a)

IT sistēmu, datu un dokumentācijas dublējuma procedūras ir īstenotas un tiek periodiski testētas;

| b) | kritiskajām IT sistēmām ir īstenoti rīcības plāni nepārtrauktības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

b)

kritiskajām IT sistēmām ir īstenoti rīcības plāni nepārtrauktības nodrošināšanai;

| c) | IT sistēmu atgūšanas procedūras darbības traucējumu gadījumā ir izveidotas un tiek periodiski testētas; |
| --- | --- |

c)

IT sistēmu atgūšanas procedūras darbības traucējumu gadījumā ir izveidotas un tiek periodiski testētas;

| d) | IT sistēmu lietotāju pārvaldība atbilst attiecīgajai iestādes politikai un procedūrām; |
| --- | --- |

d)

IT sistēmu lietotāju pārvaldība atbilst attiecīgajai iestādes politikai un procedūrām;

| e) | kritiskajām IT sistēmām ir īstenotas revīzijas takas; |
| --- | --- |

e)

kritiskajām IT sistēmām ir īstenotas revīzijas takas;

| f) | IT sistēmu izmaiņu pārvaldība ir atbilstīga un izmaiņu uzraudzība ietver visas IT sistēmas; |
| --- | --- |

f)

IT sistēmu izmaiņu pārvaldība ir atbilstīga un izmaiņu uzraudzība ietver visas IT sistēmas;

4.   Novērtējot, vai iestādes reitingu sistēmām un IRB pieejas piemērošanai būtisko IT infrastruktūru pārskata gan regulāri, gan uz ad hoc pamata, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | regulāras uzraudzības un ad hoc pārskatīšanas rezultātā tiek sagatavoti ieteikumi konstatēto nepilnību vai trūkumu risināšanai; |
| --- | --- |

a)

regulāras uzraudzības un ad hoc pārskatīšanas rezultātā tiek sagatavoti ieteikumi konstatēto nepilnību vai trūkumu risināšanai;

| b) | iestādes augstāko vadību un vadības struktūru informē par a) apakšpunktā minētajiem konstatējumiem un ieteikumiem; |
| --- | --- |

b)

iestādes augstāko vadību un vadības struktūru informē par a) apakšpunktā minētajiem konstatējumiem un ieteikumiem;

| c) | pastāv pietiekami pierādījumi tam, ka iestāde pienācīgi ņem vērā ieteikumus un atbilstīgi tos īsteno. |
| --- | --- |

c)

pastāv pietiekami pierādījumi tam, ka iestāde pienācīgi ņem vērā ieteikumus un atbilstīgi tos īsteno.

13. NODAĻA

NOVĒRTĒŠANAS METODIKA ATTIECĪBĀ UZ KAPITĀLA VĒRTSPAPĪRU RISKA DARĪJUMU IEKŠĒJIEM MODEĻIEM

76. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Novērtējot, vai iestāde spēj izstrādāt un validēt iekšējo modeli kapitāla vērtspapīru riska darījumiem un iedalīt katru riska darījumu iekšējo modeļu pieejas kapitāla vērtspapīru riska darījumiem piemērošanas jomā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta f) un h) apakšpunktu un 186., 187. un 188. pantu, kompetentās iestādes izvērtē visu turpmāk minēto:

| a) | izmantoto datu atbilstību saskaņā ar 77. pantu; |
| --- | --- |

a)

izmantoto datu atbilstību saskaņā ar 77. pantu;

| b) | modeļu atbilstību saskaņā ar 78. pantu; |
| --- | --- |

b)

modeļu atbilstību saskaņā ar 78. pantu;

| c) | spriedzes testēšanas programmas vispusīgumu saskaņā ar 79. pantu; |
| --- | --- |

c)

spriedzes testēšanas programmas vispusīgumu saskaņā ar 79. pantu;

| d) | modeļa un modelēšanas procesa integritāti saskaņā ar 80. pantu; |
| --- | --- |

d)

modeļa un modelēšanas procesa integritāti saskaņā ar 80. pantu;

| e) | riska darījumu iedalīšanas iekšējo modeļu pieejas kategorijās atbilstību saskaņā ar 81. pantu; |
| --- | --- |

e)

riska darījumu iedalīšanas iekšējo modeļu pieejas kategorijās atbilstību saskaņā ar 81. pantu;

| f) | validēšanas struktūrvienības atbilstību saskaņā ar 82. pantu. |
| --- | --- |

f)

validēšanas struktūrvienības atbilstību saskaņā ar 82. pantu.

2.   Lai veiktu novērtējumu saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes piemēro visas šādas metodes:

| a) | pārskata iestādes attiecīgo iekšējo politiku un procedūras; |
| --- | --- |

a)

pārskata iestādes attiecīgo iekšējo politiku un procedūras;

| b) | pārskata iestādes tehnisko dokumentāciju saistībā ar kapitāla vērtspapīru riska darījumiem piemērojamo iekšējo modeļu metodiku un izstrādes procesu; |
| --- | --- |

b)

pārskata iestādes tehnisko dokumentāciju saistībā ar kapitāla vērtspapīru riska darījumiem piemērojamo iekšējo modeļu metodiku un izstrādes procesu;

| c) | pārskata un pārbauda attiecīgās izstrādes rokasgrāmatas, metodiku un procesus; |
| --- | --- |

c)

pārskata un pārbauda attiecīgās izstrādes rokasgrāmatas, metodiku un procesus;

| d) | pārskata kapitāla vērtspapīru riska darījumiem piemērojamo iekšējo modeļu izveidošanā, validēšanā un piemērošanā iesaistīto dažādo struktūrvienību un iekšējo struktūru funkcijas un pienākumus; |
| --- | --- |

d)

pārskata kapitāla vērtspapīru riska darījumiem piemērojamo iekšējo modeļu izveidošanā, validēšanā un piemērošanā iesaistīto dažādo struktūrvienību un iekšējo struktūru funkcijas un pienākumus;

| e) | pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, vai komiteju attiecīgos protokolus; |
| --- | --- |

e)

pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, vai komiteju attiecīgos protokolus;

| f) | pārskata attiecīgos ziņojumus par kapitāla vērtspapīru riska darījumiem piemērojamo iekšējo modeļu darbības kvalitāti un kredītriska kontroles struktūrvienības, validēšanas struktūrvienības, iekšējās revīzijas struktūrvienības vai jebkādas citas iestādes kontroles struktūrvienības ieteikumus; |
| --- | --- |

f)

pārskata attiecīgos ziņojumus par kapitāla vērtspapīru riska darījumiem piemērojamo iekšējo modeļu darbības kvalitāti un kredītriska kontroles struktūrvienības, validēšanas struktūrvienības, iekšējās revīzijas struktūrvienības vai jebkādas citas iestādes kontroles struktūrvienības ieteikumus;

| g) | pārskata attiecīgos progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti uzraudzības, validēšanas un revīziju laikā; |
| --- | --- |

g)

pārskata attiecīgos progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti uzraudzības, validēšanas un revīziju laikā;

| h) | iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos. |
| --- | --- |

h)

iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos.

3.   Lai veiktu novērtējumu saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes var piemērot arī jebkuru no šādām papildu metodēm:

| a) | pieprasīt un analizēt datus, kas izmantoti kapitāla vērtspapīru riska darījumiem piemērojamo iekšējo modeļu izstrādes procesā; |
| --- | --- |

a)

pieprasīt un analizēt datus, kas izmantoti kapitāla vērtspapīru riska darījumiem piemērojamo iekšējo modeļu izstrādes procesā;

| b) | patstāvīgi veikt riskam pakļautu vērtību aplēses vai replicēt iestādes aplēses, izmantojot iestādes sniegtus attiecīgos datus; |
| --- | --- |

b)

patstāvīgi veikt riskam pakļautu vērtību aplēses vai replicēt iestādes aplēses, izmantojot iestādes sniegtus attiecīgos datus;

| c) | pieprasīt papildu dokumentāciju vai analīzes metodisko izvēļu un iegūtu rezultātu pamatošanai; |
| --- | --- |

c)

pieprasīt papildu dokumentāciju vai analīzes metodisko izvēļu un iegūtu rezultātu pamatošanai;

| d) | pārskatīt riskam pakļautās vērtības aprēķināšanā izmantoto IT sistēmu funkcionālo dokumentāciju; |
| --- | --- |

d)

pārskatīt riskam pakļautās vērtības aprēķināšanā izmantoto IT sistēmu funkcionālo dokumentāciju;

| e) | pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus. |
| --- | --- |

e)

pārskatīt citus attiecīgos iestādes dokumentus.

77. pants

Datu atbilstība

Novērtējot kapitāla vērtspapīru riska darījumu faktisko ieņēmumu sadalījuma atspoguļošanai izmantoto datu atbilstību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 186. pantu, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | dati atspoguļo iestādes specifisko kapitāla vērtspapīru riska darījumu riska profilu; |
| --- | --- |

a)

dati atspoguļo iestādes specifisko kapitāla vērtspapīru riska darījumu riska profilu;

| b) | dati ir pietiekami statistiski uzticamu zaudējumu aplēšu sniegšanai vai tikuši attiecīgi koriģēti, lai panāktu tādus modeļa rezultātus, kas ir pietiekami reāli un piesardzīgi; |
| --- | --- |

b)

dati ir pietiekami statistiski uzticamu zaudējumu aplēšu sniegšanai vai tikuši attiecīgi koriģēti, lai panāktu tādus modeļa rezultātus, kas ir pietiekami reāli un piesardzīgi;

| c) | izmantoti ārējo avotu dati vai, ja izmantoti iekšējie dati, tos neatkarīgi pārskatījusi attiecīgā iestādes kontroles struktūrvienība; |
| --- | --- |

c)

izmantoti ārējo avotu dati vai, ja izmantoti iekšējie dati, tos neatkarīgi pārskatījusi attiecīgā iestādes kontroles struktūrvienība;

| d) | dati atspoguļo visilgāko pieejamo laikposmu, lai sniegtu piesardzīgas aplēses par iespējamiem zaudējumiem attiecīgajā ilgtermiņa tirgū vai biznesa ciklā, un jo īpaši vai tie ietver laikposmu, kurā iestādes portfelis bijis pakļauts ievērojamai finansiālai spriedzei; |
| --- | --- |

d)

dati atspoguļo visilgāko pieejamo laikposmu, lai sniegtu piesardzīgas aplēses par iespējamiem zaudējumiem attiecīgajā ilgtermiņa tirgū vai biznesa ciklā, un jo īpaši vai tie ietver laikposmu, kurā iestādes portfelis bijis pakļauts ievērojamai finansiālai spriedzei;

| e) | gadījumos, kad izmantoti īsāka laikposma dati, kas pārveidoti ceturkšņa datos, pārveidošanas procedūru pamato labi izstrādātas un dokumentētas pieejas ceļā gūta empīriskā pieredze, un procedūru laika gaitā piemēro piesardzīgi un konsekventi; |
| --- | --- |

e)

gadījumos, kad izmantoti īsāka laikposma dati, kas pārveidoti ceturkšņa datos, pārveidošanas procedūru pamato labi izstrādātas un dokumentētas pieejas ceļā gūta empīriskā pieredze, un procedūru laika gaitā piemēro piesardzīgi un konsekventi;

| f) | izvēlēts ilgākais laikposms, kas ļauj veikt 99. procentiles aplēses ar novērojumiem, kuri nepārklājas. |
| --- | --- |

f)

izvēlēts ilgākais laikposms, kas ļauj veikt 99. procentiles aplēses ar novērojumiem, kuri nepārklājas.

78. pants

Modeļu atbilstība

Novērtējot to modeļu atbilstību, kurus izmanto ieņēmumu no kapitāla vērtspapīriem sadalījuma aplēsēm pašu kapitāla prasību aprēķināšanas vajadzībām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 186. pantu, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | modelis ir atbilstošs iestādes kapitāla vērtspapīru portfeļa riska profilam un sarežģītībai un, ja iestādei ir nozīmīgas līdzdalības, kuru vērtības izmaiņas ir izteikti nelineāras, modelī to pienācīgi ņem vērā; |
| --- | --- |

a)

modelis ir atbilstošs iestādes kapitāla vērtspapīru portfeļa riska profilam un sarežģītībai un, ja iestādei ir nozīmīgas līdzdalības, kuru vērtības izmaiņas ir izteikti nelineāras, modelī to pienācīgi ņem vērā;

| b) | atsevišķo pozīciju pieskaņošana starpniekpozīcijām, tirgus indeksiem un riska faktoriem ir ticama, intuitīva un konceptuāli pamatota; |
| --- | --- |

b)

atsevišķo pozīciju pieskaņošana starpniekpozīcijām, tirgus indeksiem un riska faktoriem ir ticama, intuitīva un konceptuāli pamatota;

| c) | atlasītie riska faktori ir atbilstīgi un produktīvi ietver gan vispārējo, gan specifisko risku; |
| --- | --- |

c)

atlasītie riska faktori ir atbilstīgi un produktīvi ietver gan vispārējo, gan specifisko risku;

| d) | modelis pienācīgi skaidro vēsturiskās cenu izmaiņas; |
| --- | --- |

d)

modelis pienācīgi skaidro vēsturiskās cenu izmaiņas;

| e) | modelis ietver gan iespējamo koncentrāciju lielumu, gan to sastāva izmaiņas. |
| --- | --- |

e)

modelis ietver gan iespējamo koncentrāciju lielumu, gan to sastāva izmaiņas.

79. pants

Spriedzes testēšanas programmas vispusīgums

1.   Novērtējot Regulas (ES) Nr. 575/2013 186. panta g) punktā paredzētās spriedzes testēšanas programmas vispusīgumu, kompetentās iestādes pārbauda, vai iestāde spēj sniegt zaudējumu aplēses alternatīvos nelabvēlīgos scenārijos un vai minētie scenāriji atšķiras no iekšējā modelī izmantotajiem, taču joprojām ir iespējami.

2.   Lai veiktu novērtējumu saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | alternatīvie nelabvēlīgie scenāriji ir svarīgi iestādes specifiskajām līdzdalībām, atspoguļo būtiskus zaudējumus iestādei un ietver ietekmi, kas nav atspoguļota modeļa rezultātos; |
| --- | --- |

a)

alternatīvie nelabvēlīgie scenāriji ir svarīgi iestādes specifiskajām līdzdalībām, atspoguļo būtiskus zaudējumus iestādei un ietver ietekmi, kas nav atspoguļota modeļa rezultātos;

| b) | modeļa rezultātus alternatīvos nelabvēlīgos scenārijos izmanto kapitāla vērtspapīru portfeļa faktiskajā riska pārvaldībā un par tiem periodiski informē augstāko vadību; |
| --- | --- |

b)

modeļa rezultātus alternatīvos nelabvēlīgos scenārijos izmanto kapitāla vērtspapīru portfeļa faktiskajā riska pārvaldībā un par tiem periodiski informē augstāko vadību;

| c) | alternatīvos nelabvēlīgos scenārijus periodiski pārskata un atjaunina. |
| --- | --- |

c)

alternatīvos nelabvēlīgos scenārijus periodiski pārskata un atjaunina.

80. pants

Modeļa un modelēšanas procesa integritāte

1.   Novērtējot Regulas (ES) Nr. 575/2013 187. pantā paredzēto modeļu un modelēšanas procesa integritāti, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | iekšējais modelis ir pilnībā integrēts kapitāla vērtspapīru netirdzniecības portfeļa pārvaldībā, iestādes kopējās pārvaldības informācijas sistēmās un riska pārvaldības infrastruktūrā un to izmanto ieguldījumu limitu un kapitāla vērtspapīru riska darījumu riska uzraudzībā; |
| --- | --- |

a)

iekšējais modelis ir pilnībā integrēts kapitāla vērtspapīru netirdzniecības portfeļa pārvaldībā, iestādes kopējās pārvaldības informācijas sistēmās un riska pārvaldības infrastruktūrā un to izmanto ieguldījumu limitu un kapitāla vērtspapīru riska darījumu riska uzraudzībā;

| b) | modelēšanas struktūrvienība ir kompetenta un neatkarīga no struktūrvienības, kas atbildīga par atsevišķo ieguldījumu pārvaldīšanu. |
| --- | --- |

b)

modelēšanas struktūrvienība ir kompetenta un neatkarīga no struktūrvienības, kas atbildīga par atsevišķo ieguldījumu pārvaldīšanu.

2.   Lai veiktu novērtējumu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | iestādes vadības struktūra un augstākā vadība ir aktīvi iesaistītas riska kontroles procesā tādā ziņā, ka tās ir apstiprinājušas ieguldījumu limitu kopumu, pamatojoties cita starpā uz iekšējā modeļa rezultātiem; |
| --- | --- |

a)

iestādes vadības struktūra un augstākā vadība ir aktīvi iesaistītas riska kontroles procesā tādā ziņā, ka tās ir apstiprinājušas ieguldījumu limitu kopumu, pamatojoties cita starpā uz iekšējā modeļa rezultātiem;

| b) | riska kontroles struktūrvienības sagatavotos pārskatus izskata personas tādā vadības līmenī, kura pilnvaras ir pietiekamas, lai mazinātu gan esošās pozīcijas, gan arī iestādes kopējo pakļautību riskam; |
| --- | --- |

b)

riska kontroles struktūrvienības sagatavotos pārskatus izskata personas tādā vadības līmenī, kura pilnvaras ir pietiekamas, lai mazinātu gan esošās pozīcijas, gan arī iestādes kopējo pakļautību riskam;

| c) | pastāv rīcības plāni tādām tirgus krīžu situācijām, kuras ietekmē darbības modeļa piemērošanas jomā, un tajos ir aprakstīti notikumi, kuri izraisa plānu īstenošanu, un plānotie pasākumi. |
| --- | --- |

c)

pastāv rīcības plāni tādām tirgus krīžu situācijām, kuras ietekmē darbības modeļa piemērošanas jomā, un tajos ir aprakstīti notikumi, kuri izraisa plānu īstenošanu, un plānotie pasākumi.

3.   Lai veiktu novērtējumu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai:

| a) | par modelēšanas struktūrvienību atbildīgie darbinieki un augstākā vadība neveic ar atsevišķo ieguldījumu pārvaldīšanu saistītus uzvedumus; |
| --- | --- |

a)

par modelēšanas struktūrvienību atbildīgie darbinieki un augstākā vadība neveic ar atsevišķo ieguldījumu pārvaldīšanu saistītus uzvedumus;

| b) | modelēšanas struktūrvienību un par atsevišķo ieguldījumu pārvaldīšanu atbildīgo struktūrvienību augstākā līmeņa vadītājiem ir atsevišķa pārskatu sniegšanas kārtība iestādes vadības struktūras vai tās norīkotās komitejas līmenī; |
| --- | --- |

b)

modelēšanas struktūrvienību un par atsevišķo ieguldījumu pārvaldīšanu atbildīgo struktūrvienību augstākā līmeņa vadītājiem ir atsevišķa pārskatu sniegšanas kārtība iestādes vadības struktūras vai tās norīkotās komitejas līmenī;

| c) | par modelēšanas struktūrvienību atbildīgo darbinieku un augstākās vadības atalgojums nav saistīts ar uzdevumu veikšanu atsevišķo ieguldījumu pārvaldīšanas jomā. |
| --- | --- |

c)

par modelēšanas struktūrvienību atbildīgo darbinieku un augstākās vadības atalgojums nav saistīts ar uzdevumu veikšanu atsevišķo ieguldījumu pārvaldīšanas jomā.

81. pants

Riska darījumu iedalīšanas iekšējo modeļu pieejas kategorijās atbilstība

Novērtējot, cik atbilstīgi katra riska darījums, kas ir pieejas kapitāla vērtspapīru riska darījumiem piemērošanas jomā, ir iedalīts kādā iekšējo modeļu pieejas kategorijā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta h) apakšpunktu, kompetentās iestādes izvērtē definīcijas, procesus un kritērijus saistībā ar iedalīšanu vai iedalīšanas pārskatīšanu.

82. pants

Validēšanas struktūrvienības atbilstība

Novērtējot validēšanas struktūrvienības atbilstību Regulas (ES) Nr. 575/2013 144. panta 1. punkta f) apakšpunktā un 188. pantā noteiktajām prasībām, kompetentās iestādes piemēro 10.–13. pantu un pārbauda, vai:

| a) | iestāde salīdzina faktisko ieņēmumu no kapitāla vērtspapīriem pirmo procentili ar modelētajām aplēsēm vismaz reizi ceturksnī; |
| --- | --- |

a)

iestāde salīdzina faktisko ieņēmumu no kapitāla vērtspapīriem pirmo procentili ar modelētajām aplēsēm vismaz reizi ceturksnī;

| b) | panta a) punktā minētajā salīdzinājumā izmantots vismaz vienu gadu ilgs novērošanas periods tādā laikposmā, kas pirmo procentili ļauj aprēķināt, pamatojoties uz novērojumiem, kuri nepārklājas; |
| --- | --- |

b)

panta a) punktā minētajā salīdzinājumā izmantots vismaz vienu gadu ilgs novērošanas periods tādā laikposmā, kas pirmo procentili ļauj aprēķināt, pamatojoties uz novērojumiem, kuri nepārklājas;

| c) | gadījumos, kad novērojumu zem ieņēmumu no kapitāla vērtspapīriem aplēstās pirmās procentiles īpatsvars pārsniedz 1 %, tas ir atbilstīgi pamatots un iestāde veic attiecīgas koriģējošas darbības. |
| --- | --- |

c)

gadījumos, kad novērojumu zem ieņēmumu no kapitāla vērtspapīriem aplēstās pirmās procentiles īpatsvars pārsniedz 1 %, tas ir atbilstīgi pamatots un iestāde veic attiecīgas koriģējošas darbības.

14. NODAĻA

NOVĒRTĒŠANAS METODIKA ATTIECĪBĀ UZ REITINGU SISTĒMU IZMAIŅU PĀRVALDĪBU

83. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Lai novērtētu iestādes atbilstību pārvaldības un dokumentācijas prasībām saistībā ar izmaiņām reitingu sistēmas piemērošanas jomā vai iekšējo modeļu pieejas kapitāla vērtspapīru riska darījumiem piemērošanas jomā, kā arī izmaiņām reitingu sistēmās vai iekšējo modeļu pieejā kapitāla vērtspapīru riska darījumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 3. un 4. punktu un 175. panta 2. punktu, kompetentās iestādes pārbauda, vai iestādes politika attiecībā uz minētajām izmaiņām (“izmaiņu politika”) ir pienācīgi īstenota un atbilst Deleģētās regulas (ES) Nr. 529/2014 2.–5. panta, 8. panta un I pielikuma prasībām.

2.   Lai veiktu novērtējumu saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes piemēro visas šādas metodes:

| a) | pārskata iestādes izmaiņu politiku; |
| --- | --- |

a)

pārskata iestādes izmaiņu politiku;

| b) | pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, modeļa komitejas vai citu komiteju attiecīgos protokolus; |
| --- | --- |

b)

pārskata iestādes iekšējo struktūru, tostarp vadības struktūras, modeļa komitejas vai citu komiteju attiecīgos protokolus;

| c) | pārskata attiecīgos ziņojumus par reitingu sistēmu izmaiņu pārvaldību un kredītriska kontroles struktūrvienības, validēšanas struktūrvienības, iekšējās revīzijas struktūrvienības vai jebkādas citas iestādes kontroles struktūrvienības ieteikumus; |
| --- | --- |

c)

pārskata attiecīgos ziņojumus par reitingu sistēmu izmaiņu pārvaldību un kredītriska kontroles struktūrvienības, validēšanas struktūrvienības, iekšējās revīzijas struktūrvienības vai jebkādas citas iestādes kontroles struktūrvienības ieteikumus;

| d) | pārskata attiecīgos progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti uzraudzības, validēšanas un revīziju laikā; |
| --- | --- |

d)

pārskata attiecīgos progresa ziņojumus par iestādes veiktajiem centieniem novērst trūkumus un mazināt riskus, kas konstatēti uzraudzības, validēšanas un revīziju laikā;

| e) | iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos. |
| --- | --- |

e)

iegūst rakstveida paziņojumus no attiecīgajiem iestādes darbiniekiem un augstākās vadības vai intervē tos.

3.   Lai veiktu novērtējumu saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes var pārskatīt arī citus attiecīgos iestādes dokumentus.

84. pants

Izmaiņu politikas saturs

Novērtējot iestādes izmaiņu politiku, kompetentās iestādes pārbauda, vai izmaiņu politika īsteno Regulas (ES) Nr. 575/2013 prasības, kā arī Deleģētās regulas (ES) Nr. 529/2014 1.–5. pantā, 8. pantā un I pielikumā noteiktos kritērijus un vai tā nodrošina minēto prasību un kritēriju praktisko īstenošanu, ņemot vērā turpmāk minēto:

| a) | pienākumus, pārskatu sniegšanas kārtību un procedūras attiecībā uz izmaiņu iekšējo apstiprināšanu, ņemot vērā iestādes organizatoriskās iezīmes un pieejas īpatnības; |
| --- | --- |

a)

pienākumus, pārskatu sniegšanas kārtību un procedūras attiecībā uz izmaiņu iekšējo apstiprināšanu, ņemot vērā iestādes organizatoriskās iezīmes un pieejas īpatnības;

| b) | definīcijas, metodes un attiecīgos gadījumos rādītājus izmaiņu klasifikācijai; |
| --- | --- |

b)

definīcijas, metodes un attiecīgos gadījumos rādītājus izmaiņu klasifikācijai;

| c) | procedūras izmaiņu identificēšanai, uzraudzībai, informēšanai par tām un izmaiņu veikšanas atļaujas saņemšanai no kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

c)

procedūras izmaiņu identificēšanai, uzraudzībai, informēšanai par tām un izmaiņu veikšanas atļaujas saņemšanai no kompetentajām iestādēm;

| d) | procedūras izmaiņu īstenošanai, ieskaitot to dokumentāciju. |
| --- | --- |

d)

procedūras izmaiņu īstenošanai, ieskaitot to dokumentāciju.

15. NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMS

85. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 20. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 529/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz regulatīviem tehniskajiem standartiem, lai novērtētu uz iekšējiem reitingiem balstītās pieejas un attīstītās mērīšanas pieejas paplašinājumu un izmaiņu būtiskumu (OV L 148, 20.5.2014., 36. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

4

(5)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/171 (2017. gada 19. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par būtiskuma robežvērtību attiecībā uz kavētām kredītsaistībām (OV L 32, 6.2.2018., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/72 (2016. gada 23. septembris), ar ko attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuri precizē nosacījumus atļaujām datu sniegšanas atbrīvojumam, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 10, 14.1.2017., 1. lpp.).

6

(7)  Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/908/ES (2014. gada 12. decembris) par dažu trešo valstu un teritoriju uzraudzības un regulatīvo prasību līdzvērtīgumu, lai riska darījumiem piemērotu pieeju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 575/2013 (OV L 359, 16.12.2014., 155. lpp.).

7

---

| 18.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 90/67 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 90/67

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/440

(2022. gada 16. marts),

ar kuru groza I pielikumu Īstenošanas regulai (ES) 2021/605, ar ko nosaka īpašus kontroles pasākumus attiecībā uz Āfrikas cūku mēri

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (1), un jo īpaši tās 71. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Āfrikas cūku mēris ir infekcioza vīrusslimība, kas skar turētas cūkas un savvaļas cūkas un var nopietni ietekmēt attiecīgo dzīvnieku populāciju un pazemināt lauksaimniecības rentabilitāti, traucējot šo dzīvnieku un to izcelsmes produktu sūtījumu pārvietošanu pa Savienību un eksportu uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Āfrikas cūku mēris ir infekcioza vīrusslimība, kas skar turētas cūkas un savvaļas cūkas un var nopietni ietekmēt attiecīgo dzīvnieku populāciju un pazemināt lauksaimniecības rentabilitāti, traucējot šo dzīvnieku un to izcelsmes produktu sūtījumu pārvietošanu pa Savienību un eksportu uz trešām valstīm.

| (2) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/605 (2) tika pieņemta saistībā ar Regulu (ES) 2016/429 un nosaka īpašus Āfrikas cūku mēra kontroles pasākumus, kuri attiecīgās regulas I pielikumā norādītajām dalībvalstīm (“attiecīgās dalībvalstis”) ierobežotu laiku jāpiemēro minētajā pielikumā norādītajās I, II un III līmeņa ierobežojumu zonās. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/605 (2) tika pieņemta saistībā ar Regulu (ES) 2016/429 un nosaka īpašus Āfrikas cūku mēra kontroles pasākumus, kuri attiecīgās regulas I pielikumā norādītajām dalībvalstīm (“attiecīgās dalībvalstis”) ierobežotu laiku jāpiemēro minētajā pielikumā norādītajās I, II un III līmeņa ierobežojumu zonās.

| (3) | Apgabali, kuri kā I, II un III līmeņa ierobežojumu zonas norādīti Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā, tika noteikti, balstoties uz Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko situāciju Savienībā. Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2022/205 (3) pēc tam, kad bija mainījusies minētās slimības epidemioloģiskā situācija Lietuvā, Polijā un Slovākijā. |
| --- | --- |

(3)

Apgabali, kuri kā I, II un III līmeņa ierobežojumu zonas norādīti Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā, tika noteikti, balstoties uz Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko situāciju Savienībā. Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2022/205 (3) pēc tam, kad bija mainījusies minētās slimības epidemioloģiskā situācija Lietuvā, Polijā un Slovākijā.

| (4) | Jebkādi grozījumi attiecībā uz I, II un III līmeņa ierobežojumu zonām Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā būtu izdarāmi, ņemot vērā epidemioloģisko situāciju apgabalos, kurus skāris Āfrikas cūku mēris, kopējo šīs slimības epidemioloģisko situāciju attiecīgajā dalībvalstī, tās tālākas izplatīšanās riska līmeni, zinātniski pamatotos principus un kritērijus ģeogrāfiskā zonējuma noteikšanai sakarā ar Āfrikas cūku mēri un Savienības pamatnostādnes, par kurām dalībvalstis vienojušās Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā un kuras publiski pieejamas Komisijas tīmekļa vietnē (4). Sagatavojot šādus grozījumus, būtu jāņem vērā arī tādi starptautiski standarti kā Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas Sauszemes dzīvnieku veselības kodekss (5) un attiecīgo dalībvalstu kompetento iestāžu noteiktā zonējuma pamatojums. |
| --- | --- |

(4)

Jebkādi grozījumi attiecībā uz I, II un III līmeņa ierobežojumu zonām Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā būtu izdarāmi, ņemot vērā epidemioloģisko situāciju apgabalos, kurus skāris Āfrikas cūku mēris, kopējo šīs slimības epidemioloģisko situāciju attiecīgajā dalībvalstī, tās tālākas izplatīšanās riska līmeni, zinātniski pamatotos principus un kritērijus ģeogrāfiskā zonējuma noteikšanai sakarā ar Āfrikas cūku mēri un Savienības pamatnostādnes, par kurām dalībvalstis vienojušās Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā un kuras publiski pieejamas Komisijas tīmekļa vietnē (4). Sagatavojot šādus grozījumus, būtu jāņem vērā arī tādi starptautiski standarti kā Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas Sauszemes dzīvnieku veselības kodekss (5) un attiecīgo dalībvalstu kompetento iestāžu noteiktā zonējuma pamatojums.

| (5) | Kopš Īstenošanas regulas (ES) 2022/205 pieņemšanas dienas ir bijuši jauni Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi savvaļas cūku populācijās Itālijā un Polijā. Turklāt konkrētās zonās, kuras Bulgārijā un Polijā norādītas kā III līmeņa ierobežojumu zonas, epidemioloģiskā situācija turētu cūku populācijā ir uzlabojusies, jo minētās dalībvalstis saskaņā ar Savienības tiesību aktiem piemēro slimības kontroles pasākumus. |
| --- | --- |

(5)

Kopš Īstenošanas regulas (ES) 2022/205 pieņemšanas dienas ir bijuši jauni Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi savvaļas cūku populācijās Itālijā un Polijā. Turklāt konkrētās zonās, kuras Bulgārijā un Polijā norādītas kā III līmeņa ierobežojumu zonas, epidemioloģiskā situācija turētu cūku populācijā ir uzlabojusies, jo minētās dalībvalstis saskaņā ar Savienības tiesību aktiem piemēro slimības kontroles pasākumus.

| (6) | 2022. gada janvārī viens Āfrikas cūku mēra gadījums tika novērots kādai savvaļas cūkai Itālijas Pjemontas reģionā. Reaģējot uz šo gadījumu, tika pieņemti Komisijas Īstenošanas lēmumi (ES) 2022/28 (6) un (ES) 2022/62 (7). Īstenošanas lēmums (ES) 2022/62 tika atcelts un aizstāts ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/28, ko piemēro līdz 2022. gada 7. aprīlim. Īstenošanas lēmums (ES) 2022/62 nosaka, ka saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 (8) 63. pantu tiek izveidota inficētā zona, kā arī ieviesti Īstenošanas regulā (ES) 2021/605 noteiktie īpašie Āfrikas cūku mēra kontroles pasākumi, kuri piemērojami II līmeņa ierobežojumu zonām. |
| --- | --- |

(6)

2022. gada janvārī viens Āfrikas cūku mēra gadījums tika novērots kādai savvaļas cūkai Itālijas Pjemontas reģionā. Reaģējot uz šo gadījumu, tika pieņemti Komisijas Īstenošanas lēmumi (ES) 2022/28 (6) un (ES) 2022/62 (7). Īstenošanas lēmums (ES) 2022/62 tika atcelts un aizstāts ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/28, ko piemēro līdz 2022. gada 7. aprīlim. Īstenošanas lēmums (ES) 2022/62 nosaka, ka saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 (8) 63. pantu tiek izveidota inficētā zona, kā arī ieviesti Īstenošanas regulā (ES) 2021/605 noteiktie īpašie Āfrikas cūku mēra kontroles pasākumi, kuri piemērojami II līmeņa ierobežojumu zonām.

| (7) | 2022. gada janvārī, februārī un martā vairāki Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi savvaļas cūku populācijā tika novēroti Itālijas Pjemontas un Ligūrijas reģionā, proti, apgabalos, kuri patlaban ir iekļauti inficētajā zonā, ko Itālija saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 63. pantu ir noteikusi pēc pirmā uzliesmojuma 2022. gada janvārī. |
| --- | --- |

(7)

2022. gada janvārī, februārī un martā vairāki Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi savvaļas cūku populācijā tika novēroti Itālijas Pjemontas un Ligūrijas reģionā, proti, apgabalos, kuri patlaban ir iekļauti inficētajā zonā, ko Itālija saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 63. pantu ir noteikusi pēc pirmā uzliesmojuma 2022. gada janvārī.

| (8) | Šie jaunie Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā. Tāpēc minētie Itālijas apgabali, kurus skāruši šie nesenie Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi, tagad minētajā pielikumā būtu jānorāda kā I un II līmeņa ierobežojumu zonas. |
| --- | --- |

(8)

Šie jaunie Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā. Tāpēc minētie Itālijas apgabali, kurus skāruši šie nesenie Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi, tagad minētajā pielikumā būtu jānorāda kā I un II līmeņa ierobežojumu zonas.

| (9) | 2022. gada martā viens Āfrikas cūku mēra uzliesmojums tika konstatēts savvaļas cūkai Polijas Lielpolijas vojevodistē, konkrēti, apgabalā, kurš patlaban Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā norādīts kā I līmeņa ierobežojumu zona. Šis jaunais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šis Polijas apgabals, kurš patlaban minētajā pielikumā norādīts kā I līmeņa ierobežojumu zona un ko skāris šis nesenais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums, tagad minētajā pielikumā būtu jānorāda kā II līmeņa, nevis kā I līmeņa ierobežojumu zona, un, lai ņemtu vērā šo neseno uzliesmojumu, ir jāpārskata un jāpaplašina arī I līmeņa ierobežojumu zonas pašreizējās robežas. |
| --- | --- |

(9)

2022. gada martā viens Āfrikas cūku mēra uzliesmojums tika konstatēts savvaļas cūkai Polijas Lielpolijas vojevodistē, konkrēti, apgabalā, kurš patlaban Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā norādīts kā I līmeņa ierobežojumu zona. Šis jaunais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo minētajā pielikumā. Tāpēc šis Polijas apgabals, kurš patlaban minētajā pielikumā norādīts kā I līmeņa ierobežojumu zona un ko skāris šis nesenais Āfrikas cūku mēra uzliesmojums, tagad minētajā pielikumā būtu jānorāda kā II līmeņa, nevis kā I līmeņa ierobežojumu zona, un, lai ņemtu vērā šo neseno uzliesmojumu, ir jāpārskata un jāpaplašina arī I līmeņa ierobežojumu zonas pašreizējās robežas.

| (10) | Pēc šiem nesenajiem Āfrikas cūku mēra uzliesmojumiem savvaļas cūku populācijā Itālijā un Polijā un ņemot vērā pašreizējo Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko situāciju Savienībā, minētajās dalībvalstīs noteiktais zonējums ir atkārtoti novērtēts un atjaunināts. Turklāt atkārtoti novērtēti un atjaunināti ir arī ieviestie riska pārvaldības pasākumi. Šīs pārmaiņas būtu jāatspoguļo Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā. |
| --- | --- |

(10)

Pēc šiem nesenajiem Āfrikas cūku mēra uzliesmojumiem savvaļas cūku populācijā Itālijā un Polijā un ņemot vērā pašreizējo Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko situāciju Savienībā, minētajās dalībvalstīs noteiktais zonējums ir atkārtoti novērtēts un atjaunināts. Turklāt atkārtoti novērtēti un atjaunināti ir arī ieviestie riska pārvaldības pasākumi. Šīs pārmaiņas būtu jāatspoguļo Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā.

| (11) | Ņemot vērā to, cik rezultatīvi ir Āfrikas cūku mēra kontroles pasākumi, kurus turētu cūku populācijā III līmeņa ierobežojumu zonās, kas norādītas Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā, saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2020/687 un jo īpaši tās 22., 25. un 40. pantu un atbilstoši OIE kodeksā izklāstītajiem Āfrikas cūku mēra riska mazināšanas pasākumiem piemēro Bulgārija, tās konkrētās zonas Bulgārijas Lovečas, Gabrovas, Montanas, Ruses, Šumenas, Slivenas, Targovištes, Vidinas un Burgasas apgabalā, kuras patlaban Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā norādītas kā III līmeņa ierobežojumu zonas, tagad minētajā pielikumā būtu jānorāda kā II līmeņa ierobežojumu zonas, jo pēdējos 12 mēnešos minētajās III līmeņa ierobežojumu zonās turētu cūku populācijā Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi nav konstatēti. Ņemot vērā pašreizējo Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko situāciju, minētās III līmeņa ierobežojumu zonas tagad būtu jānorāda kā II līmeņa ierobežojumu zonas. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā to, cik rezultatīvi ir Āfrikas cūku mēra kontroles pasākumi, kurus turētu cūku populācijā III līmeņa ierobežojumu zonās, kas norādītas Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā, saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2020/687 un jo īpaši tās 22., 25. un 40. pantu un atbilstoši OIE kodeksā izklāstītajiem Āfrikas cūku mēra riska mazināšanas pasākumiem piemēro Bulgārija, tās konkrētās zonas Bulgārijas Lovečas, Gabrovas, Montanas, Ruses, Šumenas, Slivenas, Targovištes, Vidinas un Burgasas apgabalā, kuras patlaban Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā norādītas kā III līmeņa ierobežojumu zonas, tagad minētajā pielikumā būtu jānorāda kā II līmeņa ierobežojumu zonas, jo pēdējos 12 mēnešos minētajās III līmeņa ierobežojumu zonās turētu cūku populācijā Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi nav konstatēti. Ņemot vērā pašreizējo Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko situāciju, minētās III līmeņa ierobežojumu zonas tagad būtu jānorāda kā II līmeņa ierobežojumu zonas.

| (12) | Ņemot vērā to, cik rezultatīvi ir Āfrikas cūku mēra kontroles pasākumi, kurus turētu cūku populācijā III līmeņa ierobežojumu zonās, kas norādītas Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā, saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2020/687 un jo īpaši tās 22., 25. un 40. pantu un atbilstoši OIE kodeksā izklāstītajiem Āfrikas cūku mēra riska mazināšanas pasākumiem piemēro Polija, tās konkrētās zonas Polijas Lejassilēzijas un Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, kuras patlaban Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā norādītas kā III līmeņa ierobežojumu zonas, tagad minētajā pielikumā būtu jānorāda kā II līmeņa ierobežojumu zonas, jo pēdējos 12 mēnešos minētajās III līmeņa ierobežojumu zonās turētu cūku populācijā Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi nav konstatēti. Ņemot vērā pašreizējo Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko situāciju, minētās III līmeņa ierobežojumu zonas tagad būtu jānorāda kā II līmeņa ierobežojumu zonas. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā to, cik rezultatīvi ir Āfrikas cūku mēra kontroles pasākumi, kurus turētu cūku populācijā III līmeņa ierobežojumu zonās, kas norādītas Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā, saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2020/687 un jo īpaši tās 22., 25. un 40. pantu un atbilstoši OIE kodeksā izklāstītajiem Āfrikas cūku mēra riska mazināšanas pasākumiem piemēro Polija, tās konkrētās zonas Polijas Lejassilēzijas un Varmijas-Mazūrijas vojevodistē, kuras patlaban Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā norādītas kā III līmeņa ierobežojumu zonas, tagad minētajā pielikumā būtu jānorāda kā II līmeņa ierobežojumu zonas, jo pēdējos 12 mēnešos minētajās III līmeņa ierobežojumu zonās turētu cūku populācijā Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi nav konstatēti. Ņemot vērā pašreizējo Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko situāciju, minētās III līmeņa ierobežojumu zonas tagad būtu jānorāda kā II līmeņa ierobežojumu zonas.

| (13) | Lai ņemtu vērā jaunākās norises Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskajā situācijā Savienībā un proaktīvi apkarotu ar minētās slimības izplatīšanos saistītos riskus, Bulgārijā, Itālijā un Polijā būtu jānosaka jaunas, pietiekami plašas ierobežojumu zonas, kuras Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā būtu attiecīgi jānorāda kā I un II līmeņa ierobežojumu zonas. Situācija attiecībā uz Āfrikas cūku mēri Savienībā ir ļoti dinamiska, tāpēc, nosakot šādu jaunu ierobežojumu zonu robežas, ir ņemta vērā situācija apkārtējos apgabalos. |
| --- | --- |

(13)

Lai ņemtu vērā jaunākās norises Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskajā situācijā Savienībā un proaktīvi apkarotu ar minētās slimības izplatīšanos saistītos riskus, Bulgārijā, Itālijā un Polijā būtu jānosaka jaunas, pietiekami plašas ierobežojumu zonas, kuras Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā būtu attiecīgi jānorāda kā I un II līmeņa ierobežojumu zonas. Situācija attiecībā uz Āfrikas cūku mēri Savienībā ir ļoti dinamiska, tāpēc, nosakot šādu jaunu ierobežojumu zonu robežas, ir ņemta vērā situācija apkārtējos apgabalos.

| (14) | Ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas steidzamību attiecībā uz Āfrikas cūku mēra izplatīšanos Savienībā, ir svarīgi, lai grozījumi, kas ar šo īstenošanas regulu izdarāmi Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā, stātos spēkā iespējami drīz. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas steidzamību attiecībā uz Āfrikas cūku mēra izplatīšanos Savienībā, ir svarīgi, lai grozījumi, kas ar šo īstenošanas regulu izdarāmi Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumā, stātos spēkā iespējami drīz.

| (15) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 16. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/605 (2021. gada 7. aprīlis), ar ko nosaka īpašus kontroles pasākumus attiecībā uz Āfrikas cūku mēri (OV L 129, 15.4.2021., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/205 (2022. gada 14. februāris), ar kuru groza I pielikumu Īstenošanas regulai (ES) 2021/605, ar ko nosaka īpašus kontroles pasākumus attiecībā uz Āfrikas cūku mēri (OV L 34, 16.2.2022., 6. lpp.).

3

(4)  Darba dokuments SANTE/7112/2015/Rev. 3 “
  Principles and criteria for geographically defining
  ASF regionalisation
  ”. https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en.

4

Principles and criteria for geographically defining

ASF regionalisation

(5)  
  OIE Terrestrial Animal Health Code, 28. izdevums, 2019. gads. I sējuma ISBN: 978-92-95108-85-1; II sējuma ISBN: 978-92-95108-86-8. https://www.oie.int/standard-setting/terrestrial-code/access-online/.

5

OIE Terrestrial Animal Health Code

ISBN

ISBN

(6)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/28 (2022. gada 10. janvāris) par konkrētiem pagaidu ārkārtas pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri Itālijā (OV L 6, 11.1.2022., 11. lpp.).

6

(7)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/62 (2022. gada 14. janvāris) par konkrētiem ārkārtas pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri Itālijā (OV L 10, 17.1.2022., 84. lpp.).

7

(8)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/687 (2019. gada 17. decembris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu sarakstā norādītu slimību profilaksi un kontroli papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 64. lpp.).

8

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2021/605 I pielikumu aizstāj ar šādu:

“I PIELIKUMS

IEROBEŽOJUMU ZONAS

I DAĻA

1.   Vācija

Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Vācijā:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg,

| — | Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge,

| — | Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238,

| — | Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239,

| — | Gemeinde Althüttendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Althüttendorf,

| — | Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200,

| — | Gemeinde Britz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Britz,

| — | Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200,

| — | Gemeinde Breydin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Breydin,

| — | Gemeinde Melchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Melchow,

| — | Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg,

| — | Hohenfinow südlich der B167, |
| --- | --- |

—

Hohenfinow südlich der B167,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow,

| — | Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark,

| — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf,

| — | Gemeinde Zichow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zichow,

| — | Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27,

| — | Gemeinde Tantow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tantow,

| — | Gemeinde Mescherin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mescherin

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und B2 bis Gartenstraße, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und B2 bis Gartenstraße,

| — | Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| — | Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg,

| — | Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36,

| — | Gemeinde Rauen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rauen,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| — | Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Pulsberg, Jessen, Terpe, Bühlow, Groß Buckow, Klein Buckow, Roitz und der westliche Teil der Gemarkung Spremberg, beginnend an der südwestlichen Ecke der Gemarkungsgrenze zu Graustein in nordwestlicher Richtung entlang eines Waldweges zur B 156, dieser weiter in westlicher Richtung folgend bis zur Bahnlinie, dieser folgend bis zur L 48, dann weiter in südwestlicher Richtung bis zum Straßenabzweig Am früheren Stadtbahngleis, dieser Straße folgend bis zur L 47, weiter der L 47 folgend in nordöstlicher Richtung bis zum Abzweig Hasenheide, entlang der Straße Hasenheide bis zum Abzweig Weskower Allee, der Weskower Allee Richtung Norden folgend bis zum Abzweig Liebigstraße, dieser folgend Richtung Norden bis zur Gemarkungsgrenze Spremberg/ Sellessen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Pulsberg, Jessen, Terpe, Bühlow, Groß Buckow, Klein Buckow, Roitz und der westliche Teil der Gemarkung Spremberg, beginnend an der südwestlichen Ecke der Gemarkungsgrenze zu Graustein in nordwestlicher Richtung entlang eines Waldweges zur B 156, dieser weiter in westlicher Richtung folgend bis zur Bahnlinie, dieser folgend bis zur L 48, dann weiter in südwestlicher Richtung bis zum Straßenabzweig Am früheren Stadtbahngleis, dieser Straße folgend bis zur L 47, weiter der L 47 folgend in nordöstlicher Richtung bis zum Abzweig Hasenheide, entlang der Straße Hasenheide bis zum Abzweig Weskower Allee, der Weskower Allee Richtung Norden folgend bis zum Abzweig Liebigstraße, dieser folgend Richtung Norden bis zur Gemarkungsgrenze Spremberg/ Sellessen,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern und der Gemarkung Roggosen nördlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern und der Gemarkung Roggosen nördlich der BAB 15,

| — | Gemeinde Welzow mit den Gemarkungen Proschim und Haidemühl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Welzow mit den Gemarkungen Proschim und Haidemühl,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:






  — | Gemeinde Hochenbocka, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Hochenbocka,

| — | Gemeinde Grünewald, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünewald,

| — | Gemeinde Hermsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hermsdorf,

| — | Gemeinde Kroppen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kroppen,

| — | Gemeinde Ortrand, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ortrand,

| — | Gemeinde Großkmehlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großkmehlen,

| — | Gemeinde Lindenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindenau,

| — | Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Hosena, Großkoschen, Kleinkoschen und Sedlitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Hosena, Großkoschen, Kleinkoschen und Sedlitz,

| — | Gemeinde Neu-Seeland mit der Gemarkung Lieske, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu-Seeland mit der Gemarkung Lieske,

| — | Gemeinde Tettau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tettau,

| — | Gemeinde Frauendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Frauendorf,

| — | Gemeinde Guteborn, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guteborn,

| — | Gemeinde Ruhland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhland,

| — | Landkreis Elbe-Elster:






  — | Gemeinde Großthiemig, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Elbe-Elster:

—

Gemeinde Großthiemig,

| — | Gemeinde Hirschfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschfeld,

| — | Gemeinde Gröden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gröden,

| — | Gemeinde Schraden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schraden,

| — | Gemeinde Merzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Merzdorf,

| — | Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf östlich der Bahnlinie Dresden- Berlin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf östlich der Bahnlinie Dresden- Berlin,

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf und Tacken, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf und Tacken,

| — | Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow, Garlin, Dallmin, Postlin, Kribbe, Neuhof, Strehlen und Blüthen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow, Garlin, Dallmin, Postlin, Kribbe, Neuhof, Strehlen und Blüthen,

| — | Gemeinde Pirow mit der Gemarkung Bresch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pirow mit der Gemarkung Bresch,

| — | Gemeinde Gülitz-Reetz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gülitz-Reetz,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske,

| — | Gemeinde Triglitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Triglitz,

| — | Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne,

| — | Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow,

| — | Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen,

| — | Gemeinde Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Meyenburg,

| — | Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen






  — | Gemeinde Arnsdorf, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen

—

Gemeinde Arnsdorf, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Burkau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Burkau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Crostwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Crostwitz,

| — | Gemeinde Cunewalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Cunewalde,

| — | Gemeinde Demitz-Thumitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Demitz-Thumitz,

| — | Gemeinde Doberschau-Gaußig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Doberschau-Gaußig,

| — | Gemeinde Elsterheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Elsterheide,

| — | Gemeinde Göda, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Göda,

| — | Gemeinde Großharthau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großharthau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Großpostwitz/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großpostwitz/O.L.,

| — | Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Lohsa, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Nebelschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nebelschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Neukirch/Lausitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirch/Lausitz,

| — | Gemeinde Obergurig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obergurig,

| — | Gemeinde Oßling, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oßling,

| — | Gemeinde Panschwitz-Kuckau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Panschwitz-Kuckau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Puschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Puschwitz,

| — | Gemeinde Räckelwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Räckelwitz,

| — | Gemeinde Radibor, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Ralbitz-Rosenthal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ralbitz-Rosenthal,

| — | Gemeinde Rammenau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rammenau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Schmölln-Putzkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmölln-Putzkau,

| — | Gemeinde Schwepnitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwepnitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Sohland a. d. Spree, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sohland a. d. Spree,

| — | Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Bernsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernsdorf,

| — | Gemeinde Stadt Bischhofswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bischhofswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Elstra, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Elstra, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Kamenz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Kamenz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Lauta, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lauta,

| — | Gemeinde Stadt Radeberg, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeberg, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau,

| — | Gemeinde Stadt Wilthen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilthen,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Steinigtwolmsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinigtwolmsdorf,

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Diera-Zehren, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren,

| — | Gemeinde Glaubitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glaubitz,

| — | Gemeinde Hirschstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschstein,

| — | Gemeinde Käbschütztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Käbschütztal,

| — | Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Nünchritz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nünchritz,

| — | Gemeinde Priestewitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priestewitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Gröditz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Gröditz,

| — | Gemeinde Stadt Großenhain, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großenhain, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Lommatzsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lommatzsch,

| — | Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Nossen außer Ortsteil Nossen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Nossen außer Ortsteil Nossen,

| — | Gemeinde Stadt Riesa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Riesa,

| — | Gemeinde Stadt Strehla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Strehla,

| — | Gemeinde Stauchitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stauchitz,

| — | Gemeinde Wülknitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wülknitz,

| — | Gemeinde Zeithain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeithain,

| — | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:






  — | Gemeinde Bannewitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

—

Gemeinde Bannewitz,

| — | Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach,

| — | Gemeinde Kreischa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreischa,

| — | Gemeinde Lohmen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohmen,

| — | Gemeinde Müglitztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müglitztal,

| — | Gemeinde Stadt Dohna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Dohna,

| — | Gemeinde Stadt Freital, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Freital,

| — | Gemeinde Stadt Heidenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Heidenau,

| — | Gemeinde Stadt Hohnstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hohnstein,

| — | Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa.,

| — | Gemeinde Stadt Pirna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Pirna,

| — | Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz,

| — | Gemeinde Stadt Stolpen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Stolpen,

| — | Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen,

| — | Gemeinde Stadt Wilsdruff, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilsdruff,

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Vorpommern Greifswald






  — | Gemeinde Penkun südlich der Autobahn A11, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Vorpommern Greifswald

—

Gemeinde Penkun südlich der Autobahn A11,

| — | Gemeinde Nadrense südlich der Autobahn A11, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nadrense südlich der Autobahn A11,

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow

| — | Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow

| — | Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf

| — | Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz

| — | Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven |
| --- | --- |

—

Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven

| — | Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf

| — | Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin

| — | Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Böschungsbereich und angrenzende Ackerfläche an der Alten Elde (angrenzend an die Gemeinden Prislich und Zierzow) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Böschungsbereich und angrenzende Ackerfläche an der Alten Elde (angrenzend an die Gemeinden Prislich und Zierzow)

| — | Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Waldgebiet zwischen der Ortslage Groß Laasch und der Elde |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Waldgebiet zwischen der Ortslage Groß Laasch und der Elde

| — | Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Wiesen- und Ackerflächen zwischen K52, B5 und Bahnlinie Hamburg-Berlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Wiesen- und Ackerflächen zwischen K52, B5 und Bahnlinie Hamburg-Berlin

| — | Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen:

| — | Schlemmin, Kritzow |
| --- | --- |

—

Schlemmin, Kritzow

| — | Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage:

| — | Matzlow-Garwitz (teilweise) |
| --- | --- |

—

Matzlow-Garwitz (teilweise)

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Broock, Wessentin, Wessentin Ausbau, Bobzin, Lübz, Broock Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Lutheran, Gischow, Burow, Hof Gischow, Ausbau Lutheran, Meyerberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Broock, Wessentin, Wessentin Ausbau, Bobzin, Lübz, Broock Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Lutheran, Gischow, Burow, Hof Gischow, Ausbau Lutheran, Meyerberg

| — | Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow

| — | Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Flugplatz mit angrenzendem Waldgebiet entlang der K38 und B191 bis zur A24, Wabel |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Flugplatz mit angrenzendem Waldgebiet entlang der K38 und B191 bis zur A24, Wabel

| — | Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzfeld mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzfeld mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16

| — | Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow

| — | Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow

| — | Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug |
| --- | --- |

—

Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug

| — | Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neese, Werle, Prislich, Marienhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neese, Werle, Prislich, Marienhof

| — | Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch

| — | Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz

| — | Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Granzin, Barkow, Stolpe Ausbau, Stolpe |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Granzin, Barkow, Stolpe Ausbau, Stolpe

| — | Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder |
| --- | --- |

—

Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder

| — | Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow.

2.   Igaunija

Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Igaunijā:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Grieķija

Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Grieķijā:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Latvija

Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Latvijā:

| — | Dienvidkurzemes novada Vērgales, Medzes, Grobiņas, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Vērgales, Medzes, Grobiņas, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta,

| — | Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes.

5.   Lietuva

Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Lietuvā:

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Palangos miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė.

6.   Ungārija

Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Ungārijā:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Polija

Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Polijā:

w województwie kujawsko - pomorskim:

| — | powiat rypiński, |
| --- | --- |

—

powiat rypiński,

| — | powiat brodnicki, |
| --- | --- |

—

powiat brodnicki,

| — | powiat grudziądzki, |
| --- | --- |

—

powiat grudziądzki,

| — | powiat miejski Grudziądz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Grudziądz,

| — | powiat wąbrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat wąbrzeski,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| — | gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim,

| — | część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat jasielski, |
| --- | --- |

—

powiat jasielski,

| — | powiat strzyżowski, |
| --- | --- |

—

powiat strzyżowski,

| — | część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II i II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II i II załącznika I,

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, część gminy Busko Zdrój położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec-Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, część gminy Busko Zdrój położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec-Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim,

| — | powiat kazimierski, |
| --- | --- |

—

powiat kazimierski,

| — | powiat skarżyski, |
| --- | --- |

—

powiat skarżyski,

| — | część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim,

| — | gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Bodzentyn, Bieliny, Łagów, Nowa Słupia, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzentyn, Bieliny, Łagów, Nowa Słupia, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, w powiecie kieleckim,

| — | gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim,

| — | gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim,

| — | gminy Moskorzew, Radków, Secemin w powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Moskorzew, Radków, Secemin w powiecie włoszczowskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat brzeziński, |
| --- | --- |

—

powiat brzeziński,

| — | powiat łaski, |
| --- | --- |

—

powiat łaski,

| — | powiat miejski Łódź, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łódź,

| — | powat łódzki wschodni, |
| --- | --- |

—

powat łódzki wschodni,

| — | powiat pabianicki, |
| --- | --- |

—

powiat pabianicki,

| — | powiat wieruszowski, |
| --- | --- |

—

powiat wieruszowski,

| — | gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim,

| — | gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim,

| — | powiat wieluński, |
| --- | --- |

—

powiat wieluński,

| — | powiat sieradzki, |
| --- | --- |

—

powiat sieradzki,

| — | powiat zduńskowolski, |
| --- | --- |

—

powiat zduńskowolski,

| — | gminy Aleksandrów, Czarnocin, Grabica, Moszczenica, Ręczno, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Czarnocin, Grabica, Moszczenica, Ręczno, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz w powiecie piotrkowskim,

| — | powiat miejski Piotrków Trybunalski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Piotrków Trybunalski,

| — | gminy Masłowice, Przedbórz, Wielgomłyny i Żytno w powiecie radomszczańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Masłowice, Przedbórz, Wielgomłyny i Żytno w powiecie radomszczańskim,

w województwie śląskim:

| — | gmina Koniecpol w powiecie częstochowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Koniecpol w powiecie częstochowskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | powiat kwidzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński,

w województwie lubuskim:

| — | gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim,

| — | gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

w województwie dolnośląskim:

| — | gminyDziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gminyDziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Wiązów w powiecie strzelińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wiązów w powiecie strzelińskim,

| — | część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | miasto Świeradów Zdrój w powiecie lubańskim, |
| --- | --- |

—

miasto Świeradów Zdrój w powiecie lubańskim,

| — | gmina Krotoszyce w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Krotoszyce w powiecie legnickim,

| — | gminy Pielgrzymka, Świerzawa, Złotoryja z miastem Złotoryja, miasto Wojcieszów w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pielgrzymka, Świerzawa, Złotoryja z miastem Złotoryja, miasto Wojcieszów w powiecie złotoryjskim,

| — | powiat lwówecki, |
| --- | --- |

—

powiat lwówecki,

| — | gminy Jawor, Męcinka, Mściwojów, Paszowice w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jawor, Męcinka, Mściwojów, Paszowice w powiecie jaworskim,

| — | gminy Dobromierz, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobromierz, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| — | gminy Brodnica, Dolsk, Śrem w powiecie śremskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brodnica, Dolsk, Śrem w powiecie śremskim,

| — | gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| — | gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan w powiecie kościańskim,

| — | gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Pobiedziska, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Pobiedziska, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | gmina Kaźmierz, część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kaźmierz, część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | powiat pleszewski, |
| --- | --- |

—

powiat pleszewski,

| — | gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| — | gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| — | gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| — | powiat ostrowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowski,

| — | powiat miejski Kalisz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kalisz,

| — | gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

| — | gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | powiat kępiński, |
| --- | --- |

—

powiat kępiński,

| — | powiat ostrzeszowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrzeszowski,

w województwie opolskim:

| — | gminy Domaszowice, Pokój, część gminy Namysłów położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Domaszowice, Pokój, część gminy Namysłów położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim,

| — | gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

| — | gmina Grodkóww powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gmina Grodkóww powiecie brzeskim,

| — | gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim,

| — | powiat miejski Opole, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Opole,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim,

| — | gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim,

| — | gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

| — | część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy,

| — | gminy Dobra (Szczecińska), Kołbaskowo, Police w powiecie polickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobra (Szczecińska), Kołbaskowo, Police w powiecie polickim,

w województwie małopolskim:

| — | powiat brzeski, |
| --- | --- |

—

powiat brzeski,

| — | powiat gorlicki, |
| --- | --- |

—

powiat gorlicki,

| — | powiat proszowicki, |
| --- | --- |

—

powiat proszowicki,

| — | powiat nowosądecki, |
| --- | --- |

—

powiat nowosądecki,

| — | powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Nowy Sącz,

| — | część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I. |
| --- | --- |

—

część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I.

8.   Slovākija

Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Slovākijā:

| — | in the district of Nové Zámky: Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, Kolta, Jasová, Dubník, Rúbaň, Strekov, |
| --- | --- |

—

in the district of Nové Zámky: Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, Kolta, Jasová, Dubník, Rúbaň, Strekov,

| — | in the district of Komárno: Bátorové Kosihy, Búč, Kravany nad Dunajom, |
| --- | --- |

—

in the district of Komárno: Bátorové Kosihy, Búč, Kravany nad Dunajom,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak, Pastovce, Zalaba, Malé Ludince, Hronovce, Nýrovce, Želiezovce, Málaš, Čaka, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak, Pastovce, Zalaba, Malé Ludince, Hronovce, Nýrovce, Želiezovce, Málaš, Čaka,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II,

| — | in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1, |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1,

| — | in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače, |
| --- | --- |

—

in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom.

9.   Itālija

Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Itālijā:

Piedmont Region:

| — | in the province of Alessandria, the municipalities of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Ponti, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Castelletto D'erro, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Spigno Monferrato, Castelspina, Denice, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Montechiaro D'acqui, Sarezzano, |
| --- | --- |

—

in the province of Alessandria, the municipalities of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Ponti, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Castelletto D'erro, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Spigno Monferrato, Castelspina, Denice, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Montechiaro D'acqui, Sarezzano,

| — | in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Mombaldone, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, |
| --- | --- |

—

in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Mombaldone, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole,

Liguria Region:

| — | in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata, |
| --- | --- |

—

in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata,

| — | in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Mioglia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona, |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Mioglia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona,

Emilia-Romagna Region:

| — | in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba, |
| --- | --- |

—

in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba,

Lombardia Region:

| — | in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima. |
| --- | --- |

—

in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima.

II DAĻA

1.   Bulgārija

Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Bulgārijā:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Vratza. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza.

2.   Vācija

Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Vācijā:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum,

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Jacobsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| — | Gemeinde Langewahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl,

| — | Gemeinde Berkenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36,

| — | Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern,

| — | Gemeinde Guben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben,

| — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Gemeinde Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Wiesengrund, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Sellessen, Türkendorf, Graustein, Waldesdorf, Hornow, Schönheide, Liskau und der östliche Teil der Gemarkung Spremberg, beginnend an der südwestlichen Ecke der Gemarkungsgrenze zu Graustein in nordwestlicher Richtung entlang eines Waldweges zur B 156, dieser weiter in westlicher Richtung folgend bis zur Bahnlinie, dieser folgend bis zur L 48, dann weiter in südwestlicher Richtung bis zum Straßenabzweig Am früheren Stadtbahngleis, dieser Straße folgend bis zur L 47, weiter der L 47 folgend in nordöstlicher Richtung bis zum Abzweig Hasenheide, entlang der Straße Hasenheide bis zum Abzweig Weskower Allee, der Weskower Allee Richtung Norden folgend bis zum Abzweig Liebigstraße, dieser folgend Richtung Norden bis zur Gemarkungsgrenze Spremberg/ Sellessen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Sellessen, Türkendorf, Graustein, Waldesdorf, Hornow, Schönheide, Liskau und der östliche Teil der Gemarkung Spremberg, beginnend an der südwestlichen Ecke der Gemarkungsgrenze zu Graustein in nordwestlicher Richtung entlang eines Waldweges zur B 156, dieser weiter in westlicher Richtung folgend bis zur Bahnlinie, dieser folgend bis zur L 48, dann weiter in südwestlicher Richtung bis zum Straßenabzweig Am früheren Stadtbahngleis, dieser Straße folgend bis zur L 47, weiter der L 47 folgend in nordöstlicher Richtung bis zum Abzweig Hasenheide, entlang der Straße Hasenheide bis zum Abzweig Weskower Allee, der Weskower Allee Richtung Norden folgend bis zum Abzweig Liebigstraße, dieser folgend Richtung Norden bis zur Gemarkungsgrenze Spremberg/ Sellessen,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kahsel, Bagenz, Drieschnitz, Gablenz, Laubsdorf, Komptendorf und Sergen und der Gemarkung Roggosen südlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kahsel, Bagenz, Drieschnitz, Gablenz, Laubsdorf, Komptendorf und Sergen und der Gemarkung Roggosen südlich der BAB 15,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| — | Gemeinde Neuhardenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg,

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow,

| — | Gemeinde Seelow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe,

| — | Gemeinde Lietzen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| — | Gemeinde Zeschdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen,

| — | Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35,

| — | Gemeinde Oderaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167,

| — | Gemeinde Neulewin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin,

| — | Gemeinde Neutrebbin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zechin,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Lunow-Stolzenhagen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Lunow-Stolzenhagen,

| — | Gemeinde Parsteinsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parsteinsee,

| — | Gemeinde Oderberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderberg,

| — | Gemeinde Liepe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liepe,

| — | Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167),

| — | Gemeinde Niederfinow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederfinow,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200,

| — | Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2,

| — | Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2,

| — | Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2,

| — | Gemeinde Berkholz-Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkholz-Meyenburg,

| — | Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2,

| — | Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27,

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und B2 bis Gartenstraße, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und B2 bis Gartenstraße,

| — | Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow,

| — | Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Berge, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Berge,

| — | Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow und Burow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow und Burow,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow,

| — | Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen:






  — | Gemeinde Arnsdorf nördlich der B6, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen:

—

Gemeinde Arnsdorf nördlich der B6,

| — | Gemeinde Burkau westlich des Straßenverlaufs von B98 und S94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Burkau westlich des Straßenverlaufs von B98 und S94,

| — | Gemeinde Frankenthal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Frankenthal,

| — | Gemeinde Großdubrau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großdubrau,

| — | Gemeinde Großharthau nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großharthau nördlich der B6,

| — | Gemeinde Großnaundorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großnaundorf,

| — | Gemeinde Haselbachtal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Haselbachtal,

| — | Gemeinde Hochkirch nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch nördlich der B6,

| — | Gemeinde Königswartha östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha östlich der B96,

| — | Gemeinde Kubschütz nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz nördlich der B6,

| — | Gemeinde Laußnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Laußnitz,

| — | Gemeinde Lichtenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lichtenberg,

| — | Gemeinde Lohsa östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa östlich der B96,

| — | Gemeinde Malschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Malschwitz,

| — | Gemeinde Nebelschütz westlich der S94 und südlich der S100, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nebelschütz westlich der S94 und südlich der S100,

| — | Gemeinde Neukirch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirch,

| — | Gemeinde Neschwitz östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz östlich der B96,

| — | Gemeinde Ohorn, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ohorn,

| — | Gemeinde Ottendorf-Okrilla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ottendorf-Okrilla,

| — | Gemeinde Panschwitz-Kuckau westlich der S94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Panschwitz-Kuckau westlich der S94,

| — | Gemeinde Radibor östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor östlich der B96,

| — | Gemeinde Rammenau westlich der B98, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rammenau westlich der B98,

| — | Gemeinde Schwepnitz westlich der S93, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwepnitz westlich der S93,

| — | Gemeinde Spreetal östlich der B97, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal östlich der B97,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Bischofswerda nördlich der B6 und westlich der B98, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bischofswerda nördlich der B6 und westlich der B98,

| — | Gemeinde Stadt Elstra westlich der S94 und südlich der S100, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Elstra westlich der S94 und südlich der S100,

| — | Gemeinde Stadt Großröhrsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großröhrsdorf,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B97 bis Abzweig B96 und östlich des Verlaufs der B96 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B97 bis Abzweig B96 und östlich des Verlaufs der B96 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Kamenz westlich der S100 bis zum Abzweig S93, dann westlich der S93, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Kamenz westlich der S100 bis zum Abzweig S93, dann westlich der S93,

| — | Gemeinde Stadt Königsbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Königsbrück,

| — | Gemeinde Stadt Pulsnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Pulsnitz,

| — | Gemeinde Stadt Radeberg nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeberg nördlich der B6,

| — | Gemeinde Stadt Weißenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Weißenberg,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B96,

| — | Gemeinde Steina, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steina,

| — | Gemeinde Wachau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wachau,

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet nördlich der B6, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet nördlich der B6,

| — | Landkreis Görlitz, |
| --- | --- |

—

Landkreis Görlitz,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Ebersbach, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Ebersbach,

| — | Gemeinde Klipphausen östlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen östlich der B6,

| — | Gemeinde Lampertswalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lampertswalde,

| — | Gemeinde Moritzburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Moritzburg,

| — | Gemeinde Niederau östlich der B101 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau östlich der B101

| — | Gemeinde Priestewitz östlich der B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priestewitz östlich der B101,

| — | Gemeinde Röderaue östlich der B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue östlich der B101,

| — | Gemeinde Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönfeld,

| — | Gemeinde Stadt Coswig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Coswig,

| — | Gemeinde Stadt Großenhain östlich der B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großenhain östlich der B101,

| — | Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs von B6 und B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs von B6 und B101,

| — | Gemeinde Stadt Radebeul, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radebeul,

| — | Gemeinde Stadt Radeburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeburg,

| — | Gemeinde Thiendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Thiendorf,

| — | Gemeinde Weinböhla. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weinböhla.

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen:

| — | Bauerkuhl, Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim), |
| --- | --- |

—

Bauerkuhl, Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim),

| — | Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage:

| — | Dambeck (bei Ludwigslust), |
| --- | --- |

—

Dambeck (bei Ludwigslust),

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin,

| — | Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen:

| — | Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf |
| --- | --- |

—

Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf

| — | Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Godems, Klein Godems, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Godems, Klein Godems,

| — | Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen:

| — | Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl, |
| --- | --- |

—

Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl,

| — | Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen,

| — | Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin,

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg,

| — | Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck,

| — | Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate,

| — | Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf,

| — | Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow,

| — | Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow,

| — | Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf.

3.   Igaunija

Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Igaunijā:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Latvija

Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Latvijā:

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Augšdaugavas novads, |
| --- | --- |

—

Augšdaugavas novads,

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kalvenes, Kazdangas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Embūtes, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kalvenes, Kazdangas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Embūtes, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Kuldīgas novads, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Valmieras novads, |
| --- | --- |

—

Valmieras novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Daugavpils valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jelgavas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība.

5.   Lietuva

Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Lietuvā:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Ungārija

Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Ungārijā:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Polija

Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Polijā:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | powiat gołdapski, |
| --- | --- |

—

powiat gołdapski,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | powiat olecki, |
| --- | --- |

—

powiat olecki,

| — | powiat giżycki, |
| --- | --- |

—

powiat giżycki,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | powiat lidzbarski, |
| --- | --- |

—

powiat lidzbarski,

| — | gminy Jedwabno, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno, część gminy Dźwierzuty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57, część gminy Pasym położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 53w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jedwabno, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno, część gminy Dźwierzuty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57, część gminy Pasym położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 53w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | powiat węgorzewski, |
| --- | --- |

—

powiat węgorzewski,

| — | gminy Dobre Miasto, Dywity, Świątki, Jonkowo, Gietrzwałd, Olsztynek, Stawiguda, Jeziorany, Kolno, część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Purda położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 53, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 16 a nastęnie na północ od drogi nr 16 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 57 do zachodniej granicy gminy w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre Miasto, Dywity, Świątki, Jonkowo, Gietrzwałd, Olsztynek, Stawiguda, Jeziorany, Kolno, część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Purda położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 53, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 16 a nastęnie na północ od drogi nr 16 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 57 do zachodniej granicy gminy w powiecie olsztyńskim,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

| — | powiat nidzicki, |
| --- | --- |

—

powiat nidzicki,

| — | gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim,

| — | część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gmina Iłowo – Osada w powiecie działdowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Iłowo – Osada w powiecie działdowskim,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski, |
| --- | --- |

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

| — | powiat siemiatycki, |
| --- | --- |

—

powiat siemiatycki,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | powiat zwoleński, |
| --- | --- |

—

powiat zwoleński,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | powiat lipski, |
| --- | --- |

—

powiat lipski,

| — | powiat radomski |
| --- | --- |

—

powiat radomski

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | powiat szydłowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat szydłowiecki,

| — | gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim,

| — | gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim,

| — | powiat garwoliński, |
| --- | --- |

—

powiat garwoliński,

| — | gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim,

| — | część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim,

| — | gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce w powiecie janowskim,

| — | powiat puławski, |
| --- | --- |

—

powiat puławski,

| — | powiat rycki, |
| --- | --- |

—

powiat rycki,

| — | powiat łukowski, |
| --- | --- |

—

powiat łukowski,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | powiat lubartowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubartowski,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | gminy Aleksandrów, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny, Tarnogród w powiecie biłgorajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny, Tarnogród w powiecie biłgorajskim,

| — | gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Uchanie i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Uchanie i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim,

| — | powiat krasnostawski, |
| --- | --- |

—

powiat krasnostawski,

| — | powiat chełmski, |
| --- | --- |

—

powiat chełmski,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | część powiatu kraśnickiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu kraśnickiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim,

w województwie podkarpackim:

| — | część powiatu stalowowolskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu stalowowolskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gminy Cieszanów, Horyniec - Zdrój, Narol, Stary Dzików, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cieszanów, Horyniec - Zdrój, Narol, Stary Dzików, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | gmina Pilzno w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gmina Pilzno w powiecie dębickim,

| — | gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Pawłosiów i Wiązownice w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Pawłosiów i Wiązownice w powiecie jarosławskim,

| — | gmina Kamień w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kamień w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| — | powiat leżajski, |
| --- | --- |

—

powiat leżajski,

| — | powiat niżański, |
| --- | --- |

—

powiat niżański,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim,

| — | część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Ostrów nie wymieniona w części III załącznika I w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Ostrów nie wymieniona w części III załącznika I w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole w powiecie malborskim,
  gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim,

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Wymiarki i miasto Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Wymiarki i miasto Żagań w powiecie żagańskim,

| — | powiat krośnieński, |
| --- | --- |

—

powiat krośnieński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | część powiatu sulęcińskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sulęcińskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu międzyrzeckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu międzyrzeckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu świebodzińskiego niewymieniona w części III załącznika I,
  część powiatu wschowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu świebodzińskiego niewymieniona w części III załącznika I,

część powiatu wschowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- |

—

powiat zgorzelecki,

| — | gminy Gaworzyce, Grębocice, Polkowice i Radwanice w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gaworzyce, Grębocice, Polkowice i Radwanice w powiecie polkowickim,

| — | część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat lubiński, |
| --- | --- |

—

powiat lubiński,

| — | gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim,

| — | gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim,

| — | powiat miejski Legnica, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Legnica,

| — | część powiatu legnickiego niewymieniona w części I i III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu legnickiego niewymieniona w części I i III załącznika I,

| — | gmina Oborniki Śląskie, Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Oborniki Śląskie, Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia w powiecie trzebnickim,

| — | gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Siekierczyn w powiecie lubańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Siekierczyn w powiecie lubańskim,

| — | powiat miejki Wrocław, |
| --- | --- |

—

powiat miejki Wrocław,

| — | gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Bierutów, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Bierutów, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | gmina Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii łączącej miejscowości Poradów – Piotrkosice – Sulimierz – Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim, |
| --- | --- |

—

gmina Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii łączącej miejscowości Poradów – Piotrkosice – Sulimierz – Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim,

| — | część powiatu bolesławieckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu bolesławieckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu głogowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu głogowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gmina Niechlów w powiecie górowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Niechlów w powiecie górowskim,

| — | gmina Zagrodno w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagrodno w powiecie złotoryjskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | powiat wolsztyński, |
| --- | --- |

—

powiat wolsztyński,

| — | gmina Wielichowo, Rakoniewice część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo, Rakoniewice część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Lipno, Osieczna, Święciechowa, Wijewo, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lipno, Osieczna, Święciechowa, Wijewo, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Krzywiń i Śmigiel w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzywiń i Śmigiel w powiecie kościańskim,

| — | część powiatu międzychodzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu międzychodzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu nowotomyskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu nowotomyskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Czerwonak, Swarzędz, Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwonak, Swarzędz, Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| — | część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Pniewy położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 187 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 187 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica – Ostroróg oraz część położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Pniewy położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 187 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 187 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica – Ostroróg oraz część położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków - Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków - Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

| — | gminy Gostyń i Pępowo w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gostyń i Pępowo w powiecie gostyńskim,

| — | gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Banie, Cedynia, Chojna, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Banie, Cedynia, Chojna, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa w powiecie gryfińskim,

w województwie opolskim:

| — | gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim,

| — | gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim,

| — | gminy Świerczów, Wilków, część gminy Namysłów położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim. |
| --- | --- |

—

gminy Świerczów, Wilków, część gminy Namysłów położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim.

8.   Slovākija

Šādas II līmeņa ierobežojumu zonas Slovākijā:

| — | the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Prešov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Svidník, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník,

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | the whole district of Stropkov |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota except municipalities included in zone III,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár

| — | the whole district of Zvolen, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov, Zemiansky Vrbovok, Kozí Vrbovok, Čabradský Vrbovok, Cerovo, Trpín, Litava, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov, Zemiansky Vrbovok, Kozí Vrbovok, Čabradský Vrbovok, Cerovo, Trpín, Litava,

| — | In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica, Pohronský Bukovec, Medzibrod, Lučatín, Hiadeľ, Moštenica, Podkonice, Slovenská Ľupča, Priechod, |
| --- | --- |

—

In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica, Pohronský Bukovec, Medzibrod, Lučatín, Hiadeľ, Moštenica, Podkonice, Slovenská Ľupča, Priechod,

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1. |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1.

9.   Itālija

Šādas I līmeņa ierobežojumu zonas Itālijā:

Piedmont Region:

| — | in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, |
| --- | --- |

—

in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone,

Liguria Region:

| — | in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia, |
| --- | --- |

—

in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia,

| — | in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello. |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello.

III DAĻA

1.   Bulgārija

Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Bulgārijā:

| — | in Blagoevgrad region:






  — | the whole municipality of Sandanski |
| --- | --- | --- |

—

in Blagoevgrad region:

—

the whole municipality of Sandanski

| — | the whole municipality of Strumyani |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strumyani

| — | the whole municipality of Petrich, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Petrich,

| — | the Pazardzhik region:






  — | the whole municipality of Pazardzhik, |
| --- | --- | --- |

—

the Pazardzhik region:

—

the whole municipality of Pazardzhik,

| — | the whole municipality of Panagyurishte, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Panagyurishte,

| — | the whole municipality of Lesichevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lesichevo,

| — | the whole municipality of Septemvri, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Septemvri,

| — | the whole municipality of Strelcha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strelcha,

| — | in Plovdiv region






  — | the whole municipality of Hisar, |
| --- | --- | --- |

—

in Plovdiv region

—

the whole municipality of Hisar,

| — | the whole municipality of Suedinenie, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suedinenie,

| — | the whole municipality of Maritsa |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Maritsa

| — | the whole municipality of Rodopi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Rodopi,

| — | the whole municipality of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Plovdiv,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik.

2.   Itālija

Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Itālijā:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

3.   Polija

Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Polijā:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | część powiatu działdowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu działdowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat nowomiejski, |
| --- | --- |

—

powiat nowomiejski,

| — | gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| — | część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Purda położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 53, część gminy Biskupiec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 16, a nastęnie na południe od drogi nr 16 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 57 do zachodniej granicy gminy w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Purda położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 53, część gminy Biskupiec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 16, a nastęnie na południe od drogi nr 16 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 57 do zachodniej granicy gminy w powiecie olsztyńskim,

| — | część gminy Dźwierzuty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57, część gminy Pasym położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 53 w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Dźwierzuty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57, część gminy Pasym położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 53 w powiecie szczycieńskim,

w województwie lubelskim:

| — | gminy Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| — | gminy Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Goraj, Frampol, Tereszpol i Turobin w powiecie biłgorajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Goraj, Frampol, Tereszpol i Turobin w powiecie biłgorajskim,

| — | gminy Horodło, Hrubieszów z miastem Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Horodło, Hrubieszów z miastem Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| — | gminy Dzwola, Chrzanów i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzwola, Chrzanów i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| — | gminy Gościeradów i Trzydnik Duży w powiecie kraśnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gościeradów i Trzydnik Duży w powiecie kraśnickim,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat mielecki, |
| --- | --- |

—

powiat mielecki,

| — | gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| — | część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

| — | gminy Czarna, Żyraków i część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarna, Żyraków i część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| — | gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Żagań w powiecie żagańskim,

| — | gmina Sulęcin w powiecie sulęcińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Sulęcin w powiecie sulęcińskim,

| — | gminy Bledzew, Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bledzew, Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim,

| — | gmina Sława w powiecie wschowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Sława w powiecie wschowskim,

| — | gminy Lubrza, Łagów, Skąpe, Świebodzin w powiecie świebodzińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubrza, Łagów, Skąpe, Świebodzin w powiecie świebodzińskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim,

| — | gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim,

| — | powiat rawicki, |
| --- | --- |

—

powiat rawicki,

| — | gminy Kuślin, Lwówek, Miedzichowo, Nowy Tomyśl w powiecie nowotomyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kuślin, Lwówek, Miedzichowo, Nowy Tomyśl w powiecie nowotomyskim,

| — | gminy Chrzypsko Wielkie, Kwilcz w powiecie międzychodzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Chrzypsko Wielkie, Kwilcz w powiecie międzychodzkim,

| — | część gminy Pniewy położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 187 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 187 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Pniewy położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 187 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 187 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo w powiecie szamotulskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | część powiatu górowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu górowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim,

| — | gmina Kotla w powiecie głogowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kotla w powiecie głogowskim,

| — | gminy Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| — | gminy Chocianów i Przemków w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Chocianów i Przemków w powiecie polkowickim,

| — | gmina Chojnów i miasto Chojnów w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Chojnów i miasto Chojnów w powiecie legnickim,

| — | część gminy Wołów położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 339 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Pełczyn, a następnie na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 339 i łączącą miejscowości Pełczyn – Smogorzówek, część gminy Wińsko polożona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wińsko, a nastęnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 w miejscowości Wińsko i łączącą miejscowości Wińsko_- Smogorzów Wielki – Smogorzówek w powiecie wołowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wołów położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 339 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Pełczyn, a następnie na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 339 i łączącą miejscowości Pełczyn – Smogorzówek, część gminy Wińsko polożona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wińsko, a nastęnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 w miejscowości Wińsko i łączącą miejscowości Wińsko_- Smogorzów Wielki – Smogorzówek w powiecie wołowskim,

| — | część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Poradów – Piotrkosice - Sulimierz-Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Poradów – Piotrkosice - Sulimierz-Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gminy Gnojno, Pacanów, Stopnica, Tuczępy, część gminy Busko Zdrój położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec- Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gnojno, Pacanów, Stopnica, Tuczępy, część gminy Busko Zdrój położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec- Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim,

| — | gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim,

| — | gminy Chęciny, Chmielnik, Daleszyce, Górno, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Morawica, Łopuszno, Piekoszów, Pierzchnica, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764 w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Chęciny, Chmielnik, Daleszyce, Górno, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Morawica, Łopuszno, Piekoszów, Pierzchnica, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764 w powiecie kieleckim,

| — | powiat miejski Kielce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kielce,

| — | gminy Kluczewsko, Krasocin, Włoszczowa w powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kluczewsko, Krasocin, Włoszczowa w powiecie włoszczowskim,

| — | gmina Kije w powiecie pińczowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kije w powiecie pińczowskim,

| — | gminy Małogoszcz, Oksa, Sobków w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Małogoszcz, Oksa, Sobków w powiecie jędrzejowskim,

| — | gmina Słupia Konecka w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Słupia Konecka w powiecie koneckim,

w województwie małopolskim:

| — | gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim,

| — | gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim,

| — | powiat miejski Tarnów. |
| --- | --- |

—

powiat miejski Tarnów.

4.   Rumānija

Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Rumānijā:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

5.   Slovākija

Šādas III līmeņa ierobežojumu zonas Slovākijā:

| — | In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha, |
| --- | --- |

—

In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha,

| — | In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves, |
| --- | --- |

—

In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves,

| — | The whole district of Trebišov’, |
| --- | --- |

—

The whole district of Trebišov’,

| — | The whole district of Vranov and Topľou, |
| --- | --- |

—

The whole district of Vranov and Topľou,

| — | In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, |
| --- | --- |

—

In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou,

| — | In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petríkovce, Oborín, Veľké Raškovce, Beša, |
| --- | --- |

—

In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petríkovce, Oborín, Veľké Raškovce, Beša,

| — | In the district of Nové Zámky: Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Nová Vieska, Bruty, Svodín, |
| --- | --- |

—

In the district of Nové Zámky: Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Nová Vieska, Bruty, Svodín,

| — | In the district of Levice: Veľké Ludince, Farná, Kuraľany, Keť, Pohronský Ruskov, Čata, |
| --- | --- |

—

In the district of Levice: Veľké Ludince, Farná, Kuraľany, Keť, Pohronský Ruskov, Čata,

| — | In the district of Rimavská Sobota: Jesenské, Gortva, Hodejov, Hodejovec, Širkovce, Šimonovce, Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Dubovec, Rimavské Janovce, Rimavská Sobota, Belín, Pavlovce, Sútor, Bottovo, Dúžava, Mojín, Konrádovce, Čierny Potok, Blhovce, Gemerček, Hajnáčka, |
| --- | --- |

—

In the district of Rimavská Sobota: Jesenské, Gortva, Hodejov, Hodejovec, Širkovce, Šimonovce, Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Dubovec, Rimavské Janovce, Rimavská Sobota, Belín, Pavlovce, Sútor, Bottovo, Dúžava, Mojín, Konrádovce, Čierny Potok, Blhovce, Gemerček, Hajnáčka,

| — | In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava, |
| --- | --- |

—

In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava,

| — | In the district Of Sabinov: Daletice, |
| --- | --- |

—

In the district Of Sabinov: Daletice,

| — | In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany. |
| --- | --- |

—

In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany.

---

| 18.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 90/105 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 90/105

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/441

(2022. gada 17. marts),

ar ko attiecībā uz ierakstiem par Apvienoto Karalisti un Amerikas Savienotajām Valstīm to trešo valstu sarakstos, no kurām Savienībā atļauts ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (1), un jo īpaši tās 230. panta 1. punktu un 232. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) 2016/429 nosaka: lai Savienībā varētu ievest dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, tiem jābūt no tādas trešās valsts vai teritorijas vai to zonas vai nodalījuma, kas norādīti sarakstā saskaņā ar minētās regulas 230. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) 2016/429 nosaka: lai Savienībā varētu ievest dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, tiem jābūt no tādas trešās valsts vai teritorijas vai to zonas vai nodalījuma, kas norādīti sarakstā saskaņā ar minētās regulas 230. panta 1. punktu.

| (2) | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2) nosaka dzīvnieku veselības prasības, kuras jāievēro, lai konkrētu sugu un kategoriju dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, ja tie ir no trešām valstīm vai teritorijām vai to zonām vai – akvakultūras dzīvnieku gadījumā – nodalījumiem, varētu ievest Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2) nosaka dzīvnieku veselības prasības, kuras jāievēro, lai konkrētu sugu un kategoriju dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, ja tie ir no trešām valstīm vai teritorijām vai to zonām vai – akvakultūras dzīvnieku gadījumā – nodalījumiem, varētu ievest Savienībā.

| (3) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/404 (3) sniegts tādu trešo valstu vai teritoriju vai to zonu vai nodalījumu saraksts, no kuriem Savienībā atļauts ievest Deleģētās regulas (ES) 2020/692 aptverto sugu un kategoriju dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/404 (3) sniegts tādu trešo valstu vai teritoriju vai to zonu vai nodalījumu saraksts, no kuriem Savienībā atļauts ievest Deleģētās regulas (ES) 2020/692 aptverto sugu un kategoriju dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus.

| (4) | Konkrētāk, Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumā sniegti tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu saraksti, no kurām Savienībā atļauts ievest attiecīgi mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus. |
| --- | --- |

(4)

Konkrētāk, Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumā sniegti tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu saraksti, no kurām Savienībā atļauts ievest attiecīgi mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus.

| (5) | Apvienotā Karaliste Komisijai paziņoja par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā. Šis uzliesmojums konstatēts netālu no Redgrave, Mid Suffolk Safolkā, Anglijā, un ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 1. martā. |
| --- | --- |

(5)

Apvienotā Karaliste Komisijai paziņoja par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā. Šis uzliesmojums konstatēts netālu no Redgrave, Mid Suffolk Safolkā, Anglijā, un ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 1. martā.

| (6) | Arī Amerikas Savienotās Valstis Komisijai paziņoja par augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem mājputnu populācijā. Šie uzliesmojumi konstatēti vēl vienā objektā jau skartajā Ņūkāslas apgabalā, Delavēras štatā, Queen Anne apgabalā, Mērilendas štatā, un Džesperas apgabalā, Misūri štatā, Amerikas Savienotajās Valstīs, un ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināti 2022. gada 8. martā. |
| --- | --- |

(6)

Arī Amerikas Savienotās Valstis Komisijai paziņoja par augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem mājputnu populācijā. Šie uzliesmojumi konstatēti vēl vienā objektā jau skartajā Ņūkāslas apgabalā, Delavēras štatā, Queen Anne apgabalā, Mērilendas štatā, un Džesperas apgabalā, Misūri štatā, Amerikas Savienotajās Valstīs, un ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināti 2022. gada 8. martā.

| (7) | Amerikas Savienotās Valstis Komisijai paziņoja par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā. Šis uzliesmojums konstatēts Lorensas apgabalā, Misūri štatā, Amerikas Savienotajās Valstīs, un ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 9. martā. |
| --- | --- |

(7)

Amerikas Savienotās Valstis Komisijai paziņoja par vienu augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu mājputnu populācijā. Šis uzliesmojums konstatēts Lorensas apgabalā, Misūri štatā, Amerikas Savienotajās Valstīs, un ar laboratoriskām analīzēm (RT-PCR) apstiprināts 2022. gada 9. martā.

| (8) | Lai kontrolētu augsti patogēniskās putnu gripas klātbūtni un ierobežotu minētās slimības izplatīšanos, Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu veterinārās iestādes izveidoja 10 km kontroles zonu ap skartajiem objektiem un īstenoja pilnīgas izkaušanas politiku. |
| --- | --- |

(8)

Lai kontrolētu augsti patogēniskās putnu gripas klātbūtni un ierobežotu minētās slimības izplatīšanos, Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu veterinārās iestādes izveidoja 10 km kontroles zonu ap skartajiem objektiem un īstenoja pilnīgas izkaušanas politiku.

| (9) | Apvienotā Karaliste un Amerikas Savienotās Valstis iesniedza Komisijai informāciju par epidemioloģisko situāciju to teritorijā un par pasākumiem, ko tās veikušas, lai novērstu augsti patogēniskās putnu gripas tālāku izplatīšanos. Komisija izvērtēja šo informāciju. Pamatojoties uz minēto izvērtējumu un lai aizsargātu dzīvnieku veselības statusu Savienībā, vairs nevajadzētu atļaut Savienībā ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus no apgabaliem, uz kuriem attiecas ierobežojumi, ko neseno augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu dēļ noteikušas Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu veterinārās iestādes. |
| --- | --- |

(9)

Apvienotā Karaliste un Amerikas Savienotās Valstis iesniedza Komisijai informāciju par epidemioloģisko situāciju to teritorijā un par pasākumiem, ko tās veikušas, lai novērstu augsti patogēniskās putnu gripas tālāku izplatīšanos. Komisija izvērtēja šo informāciju. Pamatojoties uz minēto izvērtējumu un lai aizsargātu dzīvnieku veselības statusu Savienībā, vairs nevajadzētu atļaut Savienībā ievest mājputnu, mājputnu reproduktīvo produktu un svaigas mājputnu un medījamo putnu gaļas sūtījumus no apgabaliem, uz kuriem attiecas ierobežojumi, ko neseno augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu dēļ noteikušas Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu veterinārās iestādes.

| (10) | Turklāt Apvienotā Karaliste iesniedza atjauninātu informāciju par epidemioloģisko situāciju tās teritorijā saistībā ar augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem, kas bija apstiprināti mājputnu objektos 2021. gada 8. novembrī netālu no Alcester, Bidford Vorikšīrā, Anglijā, un 2021. gada 21. novembrī netālu no North Fambridge, Maldon Eseksā, Anglijā. Apvienotā Karaliste arī iesniedza informāciju par pasākumiem, ko tā veikusi, lai novērstu minētās slimības tālāku izplatīšanos. Proti, lai kontrolētu un ierobežotu minētās slimības izplatīšanos, Apvienotā Karaliste pēc minētajiem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem ir īstenojusi pilnīgas izkaušanas politiku. Turklāt pēc pilnīgas izkaušanas politikas īstenošanas savā teritorijā esošajos inficētajos mājputnu objektos Apvienotā Karaliste pabeidza nepieciešamos tīrīšanas un dezinfekcijas pasākumus. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt Apvienotā Karaliste iesniedza atjauninātu informāciju par epidemioloģisko situāciju tās teritorijā saistībā ar augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem, kas bija apstiprināti mājputnu objektos 2021. gada 8. novembrī netālu no Alcester, Bidford Vorikšīrā, Anglijā, un 2021. gada 21. novembrī netālu no North Fambridge, Maldon Eseksā, Anglijā. Apvienotā Karaliste arī iesniedza informāciju par pasākumiem, ko tā veikusi, lai novērstu minētās slimības tālāku izplatīšanos. Proti, lai kontrolētu un ierobežotu minētās slimības izplatīšanos, Apvienotā Karaliste pēc minētajiem augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumiem ir īstenojusi pilnīgas izkaušanas politiku. Turklāt pēc pilnīgas izkaušanas politikas īstenošanas savā teritorijā esošajos inficētajos mājputnu objektos Apvienotā Karaliste pabeidza nepieciešamos tīrīšanas un dezinfekcijas pasākumus.

| (11) | Komisija izvērtēja Apvienotās Karalistes iesniegto informāciju un secināja, ka augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumi mājputnu objektos netālu no Alcester, Bidford Vorikšīrā, Anglijā, un no North Fambridge, Maldon Eseksā, Anglijā, ir novērsti un ka vairs nepastāv risks, kas saistīts ar mājputnu izcelsmes preču ievešanu Savienībā no tām Apvienotās Karalistes zonām, no kurām minēto uzliesmojumu dēļ ir apturēta mājputnu izcelsmes preču ievešana Savienībā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija izvērtēja Apvienotās Karalistes iesniegto informāciju un secināja, ka augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumi mājputnu objektos netālu no Alcester, Bidford Vorikšīrā, Anglijā, un no North Fambridge, Maldon Eseksā, Anglijā, ir novērsti un ka vairs nepastāv risks, kas saistīts ar mājputnu izcelsmes preču ievešanu Savienībā no tām Apvienotās Karalistes zonām, no kurām minēto uzliesmojumu dēļ ir apturēta mājputnu izcelsmes preču ievešana Savienībā.

| (12) | Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (13) | Ņemot vērā pašreizējo augsti patogēniskās putnu gripas epidemioloģisko situāciju Apvienotajā Karalistē un Amerikas Savienotajās Valstīs un nopietno risku, ka šī slimība varētu tikt ievesta Savienībā, grozījumiem, kas ar šo regulu izdarāmi Īstenošanas regulā (ES) 2021/404, būtu jāstājas spēkā steidzami. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā pašreizējo augsti patogēniskās putnu gripas epidemioloģisko situāciju Apvienotajā Karalistē un Amerikas Savienotajās Valstīs un nopietno risku, ka šī slimība varētu tikt ievesta Savienībā, grozījumiem, kas ar šo regulu izdarāmi Īstenošanas regulā (ES) 2021/404, būtu jāstājas spēkā steidzami.

| (14) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 17. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2020. gada 30. janvāris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanu Savienībā, to pārvietošanu un rīkošanos ar tiem pēc ievešanas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 379. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/404 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 atļauts Savienībā ievest dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus (OV L 114, 31.3.2021., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 V un XIV pielikumu groza šādi:

| 1) | regulas V pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 1. daļu groza šādi:






  i) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.19 aizstāj ar šādu:












  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.19 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 8.11.2021. | 4.3.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 8.11.2021. | 4.3.2022. |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 8.11.2021. | 4.3.2022. |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 8.11.2021. | 4.3.2022. |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 8.11.2021. | 4.3.2022. |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 8.11.2021. | 4.3.2022. |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 8.11.2021. | 4.3.2022. |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 8.11.2021. | 4.3.2022. |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 8.11.2021. | 4.3.2022. |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 8.11.2021. | 4.3.2022.”; |

1)

regulas V pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 1. daļu groza šādi:

i)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.19 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.19

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

8.11.2021.

4.3.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

8.11.2021.

4.3.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

8.11.2021.

4.3.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

8.11.2021.

4.3.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

8.11.2021.

4.3.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

8.11.2021.

4.3.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

8.11.2021.

4.3.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

8.11.2021.

4.3.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

8.11.2021.

4.3.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

8.11.2021.

4.3.2022.”;

| ii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.28 aizstāj ar šādu:












  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.28 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 21.11.2021. | 8.3.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 21.11.2021. | 8.3.2022. |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 21.11.2021. | 8.3.2022. |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 21.11.2021. | 8.3.2022. |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 21.11.2021. | 8.3.2022. |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 21.11.2021. | 8.3.2022. |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 21.11.2021. | 8.3.2022. |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 21.11.2021. | 8.3.2022. |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 21.11.2021. | 8.3.2022. |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 21.11.2021. | 8.3.2022.”; |

ii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.28 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.28

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

21.11.2021.

8.3.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

21.11.2021.

8.3.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

21.11.2021.

8.3.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

21.11.2021.

8.3.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

21.11.2021.

8.3.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

21.11.2021.

8.3.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

21.11.2021.

8.3.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

21.11.2021.

8.3.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

21.11.2021.

8.3.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

21.11.2021.

8.3.2022.”;

| iii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz rindas par zonu GB-2.103 pievieno šādu rindu par zonu GB-2.104:












  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.104 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 1.3.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 1.3.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 1.3.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 1.3.2022. | |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 1.3.2022. | |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 1.3.2022. | |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 1.3.2022. | |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 1.3.2022. | |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 1.3.2022. | |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 1.3.2022.”; | |

iii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz rindas par zonu GB-2.103 pievieno šādu rindu par zonu GB-2.104:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.104

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

1.3.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

1.3.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

1.3.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

1.3.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

1.3.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

1.3.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

1.3.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

1.3.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

1.3.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

1.3.2022.”;

| iv) | ierakstā par Amerikas Savienotajām Valstīm aiz rindas par zonu US-2.16 pievieno šādas rindas par zonām US-2.17 līdz US-2.20:












  “ASV

  Amerikas Savienotās Valstis | US-2.17 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| US-2.18 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| US-2.19 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| US-2.20 | Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus) | BPP | N, P1 | | 9.3.2022. | |
| Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni | BPR | N, P1 | | 9.3.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus) | SP | N, P1 | | 9.3.2022. | |
| Nokaušanai paredzēti skrējējputni | SR | N, P1 | | 9.3.2022. | |
| Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus) | DOC | N, P1 | | 9.3.2022. | |
| Diennakti veci skrējējputnu cāļi | DOR | N, P1 | | 9.3.2022. | |
| Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus) | POU-LT20 | N, P1 | | 9.3.2022. | |
| Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HEP | N, P1 | | 9.3.2022. | |
| Inkubējamas skrējējputnu olas | HER | N, P1 | | 9.3.2022. | |
| Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas | HE-LT20 | N, P1 | | 9.3.2022.”; | |

iv)

ierakstā par Amerikas Savienotajām Valstīm aiz rindas par zonu US-2.16 pievieno šādas rindas par zonām US-2.17 līdz US-2.20:

“ASV

Amerikas Savienotās Valstis

US-2.17

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

8.3.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

8.3.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

8.3.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

8.3.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

8.3.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

8.3.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

8.3.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

8.3.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

8.3.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

8.3.2022.

US-2.18

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

8.3.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

8.3.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

8.3.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

8.3.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

8.3.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

8.3.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

8.3.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

8.3.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

8.3.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

8.3.2022.

US-2.19

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

8.3.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

8.3.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

8.3.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

8.3.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

8.3.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

8.3.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

8.3.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

8.3.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

8.3.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

8.3.2022.

US-2.20

Vaislas mājputni (izņemot skrējējputnus) un produktīvie mājputni (izņemot skrējējputnus)

BPP

N, P1

9.3.2022.

Vaislas skrējējputni un produktīvie skrējējputni

BPR

N, P1

9.3.2022.

Nokaušanai paredzēti mājputni (izņemot skrējējputnus)

SP

N, P1

9.3.2022.

Nokaušanai paredzēti skrējējputni

SR

N, P1

9.3.2022.

Diennakti veci cāļi (izņemot skrējējputnu cāļus)

DOC

N, P1

9.3.2022.

Diennakti veci skrējējputnu cāļi

DOR

N, P1

9.3.2022.

Mazāk nekā 20 mājputnu (izņemot skrējējputnus)

POU-LT20

N, P1

9.3.2022.

Inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HEP

N, P1

9.3.2022.

Inkubējamas skrējējputnu olas

HER

N, P1

9.3.2022.

Mazāk nekā 20 inkubējamas mājputnu (izņemot skrējējputnu) olas

HE-LT20

N, P1

9.3.2022.”;

| b) | pielikuma 2. daļu groza šādi:






  i) | ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz zonas GB-2.103 apraksta pievieno šādu zonas GB-2.104 aprakstu:







  “Apvienotā Karaliste | GB-2.104 | Netālu no Elmswell, Mid Suffolk Safolkā (Anglija):
  apgabals, ko iezīmē riņķa līnija ar rādiusu 10 km no centra, kura WGS84 decimālās koordinātas ir N52.37 un E0.99”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

pielikuma 2. daļu groza šādi:

i)

ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz zonas GB-2.103 apraksta pievieno šādu zonas GB-2.104 aprakstu:

“Apvienotā Karaliste

GB-2.104

Netālu no Elmswell, Mid Suffolk Safolkā (Anglija):

apgabals, ko iezīmē riņķa līnija ar rādiusu 10 km no centra, kura WGS84 decimālās koordinātas ir N52.37 un E0.99”;

| ii) | ierakstā par Amerikas Savienotajām Valstīm aiz zonas US-2.16 apraksta pievieno šādus zonu US-2.17 līdz US-2.20 aprakstus:







  “Amerikas Savienotās Valstis | US-2.17 | Delavēras štats
  New Castle 02
  Ņūkāslas apgabals: zona, kas ir 10 km rādiusā ap ziemeļu punktu (GPS koordinātas: 75.7430486°W 39.5199819°N) un pulksteņrādītāju kustības virzienā sniedzas līdz šādiem punktiem:






  a) | ziemeļos: 1,1 km uz ziemeļrietumiem no vietas, kur W Creek Ln krustojas ar Dickerson Ln; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

ierakstā par Amerikas Savienotajām Valstīm aiz zonas US-2.16 apraksta pievieno šādus zonu US-2.17 līdz US-2.20 aprakstus:

“Amerikas Savienotās Valstis

US-2.17

Delavēras štats

New Castle 02

Ņūkāslas apgabals: zona, kas ir 10 km rādiusā ap ziemeļu punktu (GPS koordinātas: 75.7430486°W 39.5199819°N) un pulksteņrādītāju kustības virzienā sniedzas līdz šādiem punktiem:

a)

ziemeļos: 1,1 km uz ziemeļrietumiem no vietas, kur W Creek Ln krustojas ar Dickerson Ln;

| b) | ziemeļaustrumos: 0,3 km uz ziemeļaustrumiem no vietas, kur Cuter Way krustojas ar Nantucket Dr; |
| --- | --- |

b)

ziemeļaustrumos: 0,3 km uz ziemeļaustrumiem no vietas, kur Cuter Way krustojas ar Nantucket Dr;

| c) | austrumos: 0,23 km uz ziemeļaustrumiem no vietas, kur Denny Lynn Dr krustojas ar Kelsey Lynn Ct; |
| --- | --- |

c)

austrumos: 0,23 km uz ziemeļaustrumiem no vietas, kur Denny Lynn Dr krustojas ar Kelsey Lynn Ct;

| d) | dienvidaustrumos: 0,8 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur Blackbird Station Rn krustojas ar Lloyd Guessford Rd; |
| --- | --- |

d)

dienvidaustrumos: 0,8 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur Blackbird Station Rn krustojas ar Lloyd Guessford Rd;

| e) | dienvidos: 2,2 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur Massey Rd krustojas ar Bradford Johnson Rd; |
| --- | --- |

e)

dienvidos: 2,2 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur Massey Rd krustojas ar Bradford Johnson Rd;

| f) | dienvidrietumos: 1,9 km uz rietumiem-dienvidrietumiem no vietas, kur Megan Rd krustojas ar Scott Rd; |
| --- | --- |

f)

dienvidrietumos: 1,9 km uz rietumiem-dienvidrietumiem no vietas, kur Megan Rd krustojas ar Scott Rd;

| g) | rietumos: 2,7 km uz ziemeļrietumiem no vietas, kur Bohemia Church Rd krustojas ar Augustine Herman Hwy; |
| --- | --- |

g)

rietumos: 2,7 km uz ziemeļrietumiem no vietas, kur Bohemia Church Rd krustojas ar Augustine Herman Hwy;

| h) | ziemeļrietumos: 0,7 km uz ziemeļiem-ziemeļrietumiem no vietas, kur Court House Point Rd krustojas ar Augustine Herman Hwy. |
| --- | --- |

h)

ziemeļrietumos: 0,7 km uz ziemeļiem-ziemeļrietumiem no vietas, kur Court House Point Rd krustojas ar Augustine Herman Hwy.

US-2.18

Mērilendas štats:

Queen Anne apgabals: zona, kas ir 10 km rādiusā ap ziemeļu punktu (GPS koordinātas: 75.8786226°W 39.2489713°N) un pulksteņrādītāju kustības virzienā sniedzas līdz šādiem punktiem:

| a) | ziemeļos: 0,6 km uz ziemeļiem-ziemeļrietumiem no vietas, kur Herbies Way krustojas ar Chester River Heights Rd; |
| --- | --- |

a)

ziemeļos: 0,6 km uz ziemeļiem-ziemeļrietumiem no vietas, kur Herbies Way krustojas ar Chester River Heights Rd;

| b) | ziemeļaustrumos: 0,8 km uz ziemeļrietumiem no vietas, kur Stullltown Rd krustojas ar Peters Corner Rd; |
| --- | --- |

b)

ziemeļaustrumos: 0,8 km uz ziemeļrietumiem no vietas, kur Stullltown Rd krustojas ar Peters Corner Rd;

| c) | austrumos: 1,4 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur Busic Church Rd krustojas ar Duhamel Corner Rd; |
| --- | --- |

c)

austrumos: 1,4 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur Busic Church Rd krustojas ar Duhamel Corner Rd;

| d) | dienvidaustrumos: 0,36 km uz dienvidrietumiem no vietas, kur Trunk Line Rd krustojas ar Bee Tree Rd; |
| --- | --- |

d)

dienvidaustrumos: 0,36 km uz dienvidrietumiem no vietas, kur Trunk Line Rd krustojas ar Bee Tree Rd;

| e) | dienvidos: 0,63 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur Murphy Rd krustojas ar Price Station Rd 405; |
| --- | --- |

e)

dienvidos: 0,63 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur Murphy Rd krustojas ar Price Station Rd 405;

| f) | dienvidrietumos: 0,1 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur Flat Iron Square Rd krustojas ar Lieby Rd; |
| --- | --- |

f)

dienvidrietumos: 0,1 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur Flat Iron Square Rd krustojas ar Lieby Rd;

| g) | rietumos: 2,2 km uz austrumiem-dienvidaustrumiem no vietas, kur Rolphs Wharf Rd krustojas ar Church Hill Rd; |
| --- | --- |

g)

rietumos: 2,2 km uz austrumiem-dienvidaustrumiem no vietas, kur Rolphs Wharf Rd krustojas ar Church Hill Rd;

| h) | ziemeļrietumos: 0,5 km uz ziemeļrietumiem no vietas, kur Deep Landing Rd krustojas ar Bright Meadow Ln. |
| --- | --- |

h)

ziemeļrietumos: 0,5 km uz ziemeļrietumiem no vietas, kur Deep Landing Rd krustojas ar Bright Meadow Ln.

US-2.19

Misūri štats:

Džesperas apgabals: zona, kas ir 10 km rādiusā ap ziemeļu punktu (GPS koordinātas: 94.5953717°W 37.4321134°N) un pulksteņrādītāju kustības virzienā sniedzas līdz šādiem punktiem:

| a) | ziemeļos: 0,7 km uz dienvidrietumiem no vietas, kur SW 50th Rd krustojas ar SW 160th Ln; |
| --- | --- |

a)

ziemeļos: 0,7 km uz dienvidrietumiem no vietas, kur SW 50th Rd krustojas ar SW 160th Ln;

| b) | ziemeļaustrumos: 0,7 km uz rietumiem no vietas, kur W Highway 126 krustojas ar SW 115th Ln; |
| --- | --- |

b)

ziemeļaustrumos: 0,7 km uz rietumiem no vietas, kur W Highway 126 krustojas ar SW 115th Ln;

| c) | austrumos: 0,5 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur State Highway 43 krustojas ar Thistle Rd; |
| --- | --- |

c)

austrumos: 0,5 km uz dienvidaustrumiem no vietas, kur State Highway 43 krustojas ar Thistle Rd;

| d) | dienvidaustrumos: 0,5 km uz dienvidrietumiem no vietas, kur Park Ln krustojas ar 25B; |
| --- | --- |

d)

dienvidaustrumos: 0,5 km uz dienvidrietumiem no vietas, kur Park Ln krustojas ar 25B;

| f) | dienvidrietumos: 0,3 km uz dienvidiem-dienvidaustrumiem no vietas, kur NE Scammon Rd krustojas NE 85th St; |
| --- | --- |

f)

dienvidrietumos: 0,3 km uz dienvidiem-dienvidaustrumiem no vietas, kur NE Scammon Rd krustojas NE 85th St;

| g) | rietumos: 0,6 km uz ziemeļrietumiem no vietas, kur E 400 Highway krustojas ar Highway 69; |
| --- | --- |

g)

rietumos: 0,6 km uz ziemeļrietumiem no vietas, kur E 400 Highway krustojas ar Highway 69;

| h) | ziemeļrietumos: 0,7 km uz dienvidrietumiem no vietas, kur Highway 126 krustojas ar N Free King’s Highway. |
| --- | --- |

h)

ziemeļrietumos: 0,7 km uz dienvidrietumiem no vietas, kur Highway 126 krustojas ar N Free King’s Highway.

US-2.20

Misūri štats:

Lorensas apgabals: zona, kas ir 10 km rādiusā ap ziemeļu punktu (GPS koordinātas: 93.7354261°W 37.1689086°N) un pulksteņrādītāju kustības virzienā sniedzas līdz šādiem punktiem:

| a) | ziemeļos: 1,2 km uz ziemeļiem-ziemeļaustrumiem no vietas, kur Farm Rd 2077 krustojas ar Farm Rd 1170; |
| --- | --- |

a)

ziemeļos: 1,2 km uz ziemeļiem-ziemeļaustrumiem no vietas, kur Farm Rd 2077 krustojas ar Farm Rd 1170;

| b) | ziemeļaustrumos: 1,1 km uz rietumiem no vietas, kur County Road 2090 krustojas ar County Road 1230; |
| --- | --- |

b)

ziemeļaustrumos: 1,1 km uz rietumiem no vietas, kur County Road 2090 krustojas ar County Road 1230;

| c) | austrumos: 1,0 km uz dienvidiem-rietumiem no vietas, kur Farm Rd 2130 krustojas ar Farm Rd 1245; |
| --- | --- |

c)

austrumos: 1,0 km uz dienvidiem-rietumiem no vietas, kur Farm Rd 2130 krustojas ar Farm Rd 1245;

| d) | dienvidaustrumos: 0,4 km uz ziemeļaustrumiem no vietas, kur Farm Rd 1220 krustojas ar Farm Rd 2180; |
| --- | --- |

d)

dienvidaustrumos: 0,4 km uz ziemeļaustrumiem no vietas, kur Farm Rd 1220 krustojas ar Farm Rd 2180;

| f) | dienvidrietumos: 0,5 km uz austrumiem-ziemeļaustrumiem no vietas, kur County Road 1131 krustojas ar County Road 2181; |
| --- | --- |

f)

dienvidrietumos: 0,5 km uz austrumiem-ziemeļaustrumiem no vietas, kur County Road 1131 krustojas ar County Road 2181;

| g) | rietumos: 0,7 km uz dienvidiem-dienvidrietumiem no vietas, kur I-44 krustojas ar Highway H; |
| --- | --- |

g)

rietumos: 0,7 km uz dienvidiem-dienvidrietumiem no vietas, kur I-44 krustojas ar Highway H;

| h) | ziemeļrietumos: 1,5 km uz ziemeļiem-ziemeļaustrumiem no vietas, kur Farm Rd 2100 krustojas ar Farm Rd 1132 LC.”; |
| --- | --- |

h)

ziemeļrietumos: 1,5 km uz ziemeļiem-ziemeļaustrumiem no vietas, kur Farm Rd 2100 krustojas ar Farm Rd 1132 LC.”;

| 2) | regulas XIV pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 1. daļu groza šādi:






  i) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.19 aizstāj ar šādu:












  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.19 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa | POU | N, P1 | | 8.11.2021. | 4.3.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 8.11.2021. | 4.3.2022. |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 8.11.2021. | 4.3.2022.”; |

2)

regulas XIV pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 1. daļu groza šādi:

i)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.19 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.19

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa

POU

N, P1

8.11.2021.

4.3.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

8.11.2021.

4.3.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

8.11.2021.

4.3.2022.”;

| ii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.28 aizstāj ar šādu:












  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.28 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa | POU | N, P1 | | 21.11.2021. | 8.3.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 21.11.2021. | 8.3.2022. |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 21.11.2021. | 8.3.2022.”; |

ii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti rindu par zonu GB-2.28 aizstāj ar šādu:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.28

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa

POU

N, P1

21.11.2021.

8.3.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

21.11.2021.

8.3.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

21.11.2021.

8.3.2022.”;

| iii) | ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz rindas par zonu GB-2.103 pievieno šādu rindu par zonu GB-2.104:












  “GB

  Apvienotā Karaliste | GB-2.104 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa | POU | N, P1 | | 1.3.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 1.3.2022. | |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 1.3.2022.”; | |

iii)

ierakstā par Apvienoto Karalisti aiz rindas par zonu GB-2.103 pievieno šādu rindu par zonu GB-2.104:

“GB

Apvienotā Karaliste

GB-2.104

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa

POU

N, P1

1.3.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

1.3.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

1.3.2022.”;

| iv) | ierakstā par Amerikas Savienotajām Valstīm aiz rindas par zonu US-2.16 pievieno šādas rindas par zonām US-2.17 līdz US-2.20:












  “ASV

  Amerikas Savienotās Valstis | US-2.17 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa | POU | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 8.3.2022. | |
| US-2.18 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa | POU | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 8.3.2022. | |
| US-2.19 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa | POU | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 8.3.2022. | |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 8.3.2022. | |
| US-2.20 | Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa | POU | N, P1 | | 9.3.2022. | |
| Svaiga skrējējputnu gaļa | RAT | N, P1 | | 9.3.2022. | |
| Svaiga medījamo putnu gaļa | GBM | P1 | | 9.3.2022.”; | |

iv)

ierakstā par Amerikas Savienotajām Valstīm aiz rindas par zonu US-2.16 pievieno šādas rindas par zonām US-2.17 līdz US-2.20:

“ASV

Amerikas Savienotās Valstis

US-2.17

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa

POU

N, P1

8.3.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

8.3.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

8.3.2022.

US-2.18

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa

POU

N, P1

8.3.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

8.3.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

8.3.2022.

US-2.19

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa

POU

N, P1

8.3.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

8.3.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

8.3.2022.

US-2.20

Svaiga mājputnu (izņemot skrējējputnu) gaļa

POU

N, P1

9.3.2022.

Svaiga skrējējputnu gaļa

RAT

N, P1

9.3.2022.

Svaiga medījamo putnu gaļa

GBM

P1

9.3.2022.”;

| b) | pielikuma 2. daļā ierakstā par Amerikas Savienotajām Valstīm rindas US-2 līdz US-2.16 aizstāj ar šādu:







  “Amerikas Savienotās Valstis | US-2 | Amerikas Savienoto Valstu zonas, kas aprakstītas V pielikuma 2. daļā pie koda US-2” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

pielikuma 2. daļā ierakstā par Amerikas Savienotajām Valstīm rindas US-2 līdz US-2.16 aizstāj ar šādu:

“Amerikas Savienotās Valstis

US-2

Amerikas Savienoto Valstu zonas, kas aprakstītas V pielikuma 2. daļā pie koda US-2”

---

LĒMUMI

| 18.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 90/116 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 90/116

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/442

(2022. gada 21. februāris),

ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Islandi, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti nolūkā noslēgt nolīgumus starp Eiropas Savienību un minētajām valstīm par papildu noteikumiem attiecībā uz finansiālu atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai Integrētās robežu pārvaldības fonda ietvaros

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punktu un 79. panta 2. punkta d) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 3. un 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1148 (1), ar ko Integrētās robežu pārvaldības fonda ietvaros tika izveidots finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzu politikai laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, tika pieņemta 2021. gada 7. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1148 (1), ar ko Integrētās robežu pārvaldības fonda ietvaros tika izveidots finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzu politikai laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, tika pieņemta 2021. gada 7. jūlijā.

| (2) | Regulas (ES) 2021/1148 mērķis ir nodrošināt sistēmu, kas apliecinātu solidaritāti, sniedzot finansiālu palīdzību tām dalībvalstīm un tām valstīm, kas piemēro Šengenas acquis noteikumus par ārējām robežām. Ar to tiek pilnveidoti Šengenas acquis noteikumi, kuru īstenošanā piedalās asociētās valstis. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) 2021/1148 mērķis ir nodrošināt sistēmu, kas apliecinātu solidaritāti, sniedzot finansiālu palīdzību tām dalībvalstīm un tām valstīm, kas piemēro Šengenas acquis noteikumus par ārējām robežām. Ar to tiek pilnveidoti Šengenas acquis noteikumi, kuru īstenošanā piedalās asociētās valstis.

| (3) | Regula (ES) 2021/1148 pilnveido Šengenas acquis, un Dānija saskaņā ar 4. pantu protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, ir izlēmusi minēto regulu ieviest savos valsts tiesību aktos. Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(3)

Regula (ES) 2021/1148 pilnveido Šengenas acquis, un Dānija saskaņā ar 4. pantu protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, ir izlēmusi minēto regulu ieviest savos valsts tiesību aktos. Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (4) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2). Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(4)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2). Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (5) | Islande, Norvēģijas Karaliste, Šveices Konfederācija un Lihtenšteinas Firstiste attiecīgi 2021. gada 1. septembrī, 2021. gada 17. decembrī, 2021. gada 11. augustā, 2021. gada 18. augustā paziņoja savu lēmumu akceptēt finansiālā atbalsta instrumenta robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš izveidots ar Regulu (ES) 2021/1148, saturu un īstenot to saskaņā ar savu iekšējo tiesisko kārtību. |
| --- | --- |

(5)

Islande, Norvēģijas Karaliste, Šveices Konfederācija un Lihtenšteinas Firstiste attiecīgi 2021. gada 1. septembrī, 2021. gada 17. decembrī, 2021. gada 11. augustā, 2021. gada 18. augustā paziņoja savu lēmumu akceptēt finansiālā atbalsta instrumenta robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš izveidots ar Regulu (ES) 2021/1148, saturu un īstenot to saskaņā ar savu iekšējo tiesisko kārtību.

| (6) | Tādēļ, ņemot vērā Regulas (ES) 2021/1148 7. panta 6. punktu, būtu jāsāk sarunas ar Islandi, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti nolūkā noslēgt starptautiskus nolīgumus par papildu noteikumiem attiecībā uz Regulas (ES) 2021/1148 īstenošanu katrā no minētajām valstīm, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ, ņemot vērā Regulas (ES) 2021/1148 7. panta 6. punktu, būtu jāsāk sarunas ar Islandi, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti nolūkā noslēgt starptautiskus nolīgumus par papildu noteikumiem attiecībā uz Regulas (ES) 2021/1148 īstenošanu katrā no minētajām valstīm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Komisija ar šo tiek pilnvarota sākt sarunas ar Islandi, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par papildu noteikumiem attiecībā uz to, kā minētajās valstīs īsteno Regulu (ES) 2021/1148.

2.   Sarunas risina, pamatojoties uz Padomes sarunu norādēm, kas izklāstītas šā lēmuma papildinājumā.

2. pants

Sarunas risina, apspriežoties ar tieslietu un iekšlietu padomniekiem, kuri ir darba sagatavošanas struktūra, kas ar šo tiek iecelta par īpašo komiteju Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 4. punkta nozīmē.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

Briselē, 2022. gada 21. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. DENORMANDIE

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1148 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda (OV L 251, 15.7.2021., 48. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

2

acquis

---

| 18.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 90/118 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 90/118

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/443

(2022. gada 3. marts)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika) (Direktīva par ēku energoefektivitāti)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(1)

Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

| (2) | Ievērojot EEZ līguma 98. pantu, EEZ Apvienotā komiteja var cita starpā nolemt grozīt EEZ līguma IV pielikumu, kurā ietverti noteikumi par enerģētiku. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot EEZ līguma 98. pantu, EEZ Apvienotā komiteja var cita starpā nolemt grozīt EEZ līguma IV pielikumu, kurā ietverti noteikumi par enerģētiku.

| (3) | EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (3). |
| --- | --- |

(3)

EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (3).

| (4) | Būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IV pielikums (Enerģētika). |
| --- | --- |

(4)

Būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IV pielikums (Enerģētika).

| (5) | Tādēļ Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosinātajiem grozījumiem EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2022. gada 3. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. DARMANIN

---

(1)  
  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

1

(2)  
  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).

3

---

PROJEKTS EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. ...

(... gada ...),

ar ko groza EEZ līguma IV pielikumu (Enerģētika)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (1) (“ĒEED”). |
| --- | --- |

(1)

EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (1) (“ĒEED”).

| (2) | Ņemot vērā Islandes salīdzinoši jaunā un viendabīgā ēku fonda specifiku, ir panākta vienošanās par pagaidu un nosacītu atbrīvojumu no Direktīvas 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti piemērošanas. Šis atbrīvojumam būtu jāattiecas uz Direktīvu 2010/31/ES, kāda tā bija spēkā pirms grozījumiem, kas izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/844 (2018. gada 30. maijs). Atbrīvojumam vajadzētu būt stingri ierobežotam laikā, un tas būtu jāpiemēro tikai līdz tam, kad tiek panākta vienošanās par Direktīvas 2010/31/ES, kas grozīta ar Direktīvu (ES) 2018/844, iekļaušanu EEZ līgumā. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā Islandes salīdzinoši jaunā un viendabīgā ēku fonda specifiku, ir panākta vienošanās par pagaidu un nosacītu atbrīvojumu no Direktīvas 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti piemērošanas. Šis atbrīvojumam būtu jāattiecas uz Direktīvu 2010/31/ES, kāda tā bija spēkā pirms grozījumiem, kas izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/844 (2018. gada 30. maijs). Atbrīvojumam vajadzētu būt stingri ierobežotam laikā, un tas būtu jāpiemēro tikai līdz tam, kad tiek panākta vienošanās par Direktīvas 2010/31/ES, kas grozīta ar Direktīvu (ES) 2018/844, iekļaušanu EEZ līgumā.

| (3) | Ņemot vērā to, ka Lihtenšteinā ir ļoti mazs ēku fonds, un tās klimatisko un ēku tipoloģiju, Lihtenšteina ir atbrīvota no ĒEED 5. pantā paredzētā pienākuma pašai veikt aprēķinus, lai noteiktu izmaksu ziņā optimālās minimālās energoefektivitātes prasības ēkām. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā to, ka Lihtenšteinā ir ļoti mazs ēku fonds, un tās klimatisko un ēku tipoloģiju, Lihtenšteina ir atbrīvota no ĒEED 5. pantā paredzētā pienākuma pašai veikt aprēķinus, lai noteiktu izmaksu ziņā optimālās minimālās energoefektivitātes prasības ēkām.

| (4) | Ievērojot c) pielāgojuma nosacījumus, Norvēģija un Lihtenšteina var paredzēt noteikumus par minimālajām energoefektivitātes prasībām, izmantojot sistēmas robežu, kas atšķiras no ĒEED prasītā primārās enerģijas izmantojuma, ar noteikumu, ka ir izpildīti c) pielāgojumā paredzētie nosacījumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot c) pielāgojuma nosacījumus, Norvēģija un Lihtenšteina var paredzēt noteikumus par minimālajām energoefektivitātes prasībām, izmantojot sistēmas robežu, kas atšķiras no ĒEED prasītā primārās enerģijas izmantojuma, ar noteikumu, ka ir izpildīti c) pielāgojumā paredzētie nosacījumi.

| (5) | Šā lēmuma 1. panta c) pielāgojums nodrošina, ka lietotāju izmantotā energoefektivitātes sertificēšanas sistēma Norvēģijā dod līdzvērtīgus rezultātus tiem sertifikātiem, ko izsnieguši neatkarīgi eksperti, kā prasīts ĒEED 17. pantā. |
| --- | --- |

(5)

Šā lēmuma 1. panta c) pielāgojums nodrošina, ka lietotāju izmantotā energoefektivitātes sertificēšanas sistēma Norvēģijā dod līdzvērtīgus rezultātus tiem sertifikātiem, ko izsnieguši neatkarīgi eksperti, kā prasīts ĒEED 17. pantā.

| (6) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IV pielikums, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IV pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma IV pielikuma 17. punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva 2002/91/EK (2002. gada 16. decembris)) tekstu aizstāj ar šādu:

“
  32010 L 0031: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (“ĒEED”) (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).

Līguma vajadzībām direktīvas noteikumus pielāgo šādi:

| a) | direktīvu nepiemēro Islandei; |
| --- | --- |

a)

direktīvu nepiemēro Islandei;

| b) | direktīvas 5. panta 2. punktam pievieno šādu tekstu:

  “Izmaksu ziņā optimāla minimālo energoefektivitātes prasību līmeņa noteikšanai, Lihtenšteina var izmantot citas Līgumslēdzējas puses aprēķinus, kam ir salīdzināmi parametri.”; |
| --- | --- |

b)

direktīvas 5. panta 2. punktam pievieno šādu tekstu:

“Izmaksu ziņā optimāla minimālo energoefektivitātes prasību līmeņa noteikšanai, Lihtenšteina var izmantot citas Līgumslēdzējas puses aprēķinus, kam ir salīdzināmi parametri.”;

| c) | ĒEED 9. panta 3. punkta a) apakšpunkta un I pielikuma vajadzībām Lihtenšteina un Norvēģija var savas prasības attiecībā uz enerģijas izmantošanu balstīt uz neto enerģiju, ja ir izpildīti šādi nosacījumi un aizsardzības pasākumi:






  i) | minimālās energoefektivitātes prasības ir noteiktas saskaņā ar ĒEED 5. panta prasībām, ievērojot metodoloģijas sistēmas pamatprincipus, kas noteikti izmaksu ziņā optimāla minimālo energoefektivitātes prasību līmeņa aprēķināšanai (2); |
| --- | --- | --- |

c)

ĒEED 9. panta 3. punkta a) apakšpunkta un I pielikuma vajadzībām Lihtenšteina un Norvēģija var savas prasības attiecībā uz enerģijas izmantošanu balstīt uz neto enerģiju, ja ir izpildīti šādi nosacījumi un aizsardzības pasākumi:

i)

minimālās energoefektivitātes prasības ir noteiktas saskaņā ar ĒEED 5. panta prasībām, ievērojot metodoloģijas sistēmas pamatprincipus, kas noteikti izmaksu ziņā optimāla minimālo energoefektivitātes prasību līmeņa aprēķināšanai (2);

| ii) | tiek publicēta skaitliska norāde uz primārās enerģijas izmantojumu, kas atbilst ēkas kodeksā noteiktajām energoefektivitātes prasībām. |
| --- | --- |

ii)

tiek publicēta skaitliska norāde uz primārās enerģijas izmantojumu, kas atbilst ēkas kodeksā noteiktajām energoefektivitātes prasībām.

| iii) | Komisija patur tiesības pārskatīt šo konkrēto pielāgojumu saistībā ar turpmākajām sarunām par ĒEED, kas grozīta ar Direktīvu (ES) 2018/844; |
| --- | --- |

iii)

Komisija patur tiesības pārskatīt šo konkrēto pielāgojumu saistībā ar turpmākajām sarunām par ĒEED, kas grozīta ar Direktīvu (ES) 2018/844;

| d) | direktīvas 17. pantam pievieno šādu tekstu:

  “EBTA valstis var ieviest vienkāršotu lietotāju izmantotu energoefektivitātes sertifikātu sistēmu dzīvojamām ēkām, kuru var izmantot kā alternatīvu ekspertu izmantošanai, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  i) | ir pieejamas padziļinātas zināšanas un kvalitatīvi dati par visu dzīvojamo ēku fondu, tostarp par visām ēku tipoloģijām un vecuma grupām, kā arī par izmantoto norobežojošo konstrukciju un ēku inženiertehnisko sistēmu īpašībām pēc tipoloģijas, kas ļauj ar augstu noteiktības pakāpi aprēķināt atsevišķu ēku un ēkas daļu energoefektivitāti, pamatojoties uz lietotāju ieguldījumu; |
| --- | --- | --- |

d)

direktīvas 17. pantam pievieno šādu tekstu:

“EBTA valstis var ieviest vienkāršotu lietotāju izmantotu energoefektivitātes sertifikātu sistēmu dzīvojamām ēkām, kuru var izmantot kā alternatīvu ekspertu izmantošanai, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

i)

ir pieejamas padziļinātas zināšanas un kvalitatīvi dati par visu dzīvojamo ēku fondu, tostarp par visām ēku tipoloģijām un vecuma grupām, kā arī par izmantoto norobežojošo konstrukciju un ēku inženiertehnisko sistēmu īpašībām pēc tipoloģijas, kas ļauj ar augstu noteiktības pakāpi aprēķināt atsevišķu ēku un ēkas daļu energoefektivitāti, pamatojoties uz lietotāju ieguldījumu;

| ii) | par katru ēkas tipoloģiju ir pieejama detalizēta informācija par izmaksu ziņā optimāliem vai rentabliem uzlabojumiem; |
| --- | --- |

ii)

par katru ēkas tipoloģiju ir pieejama detalizēta informācija par izmaksu ziņā optimāliem vai rentabliem uzlabojumiem;

| iii) | ir ieviesti pasākumi, kas palīdzētu lietotājiem izmantot ēku sertifikātu izsniegšanas sistēmu. Šie pasākumi var ietvert palīdzības dienestu vai konsultāciju pakalpojumus, kas nodrošinās kontaktus starp lietotājiem, no vienas puses, un neatkarīgiem ekspertiem un sistēmas ekspertiem, no otras puses; |
| --- | --- |

iii)

ir ieviesti pasākumi, kas palīdzētu lietotājiem izmantot ēku sertifikātu izsniegšanas sistēmu. Šie pasākumi var ietvert palīdzības dienestu vai konsultāciju pakalpojumus, kas nodrošinās kontaktus starp lietotājiem, no vienas puses, un neatkarīgiem ekspertiem un sistēmas ekspertiem, no otras puses;

| iv) | lai nodrošinātu, ka manipulācijas ar rezultātiem risks tiek samazināts līdz minimumam, lietotāja izmantotā sertifikātu sistēma ietver kvalitātes kontroles un verifikācijas mehānismu(-us), lai pārbaudītu lietotāju ievadītos datus un to pārredzamību; |
| --- | --- |

iv)

lai nodrošinātu, ka manipulācijas ar rezultātiem risks tiek samazināts līdz minimumam, lietotāja izmantotā sertifikātu sistēma ietver kvalitātes kontroles un verifikācijas mehānismu(-us), lai pārbaudītu lietotāju ievadītos datus un to pārredzamību;

| v) | ir ieviestas neatkarīgas kontroles sistēmas, lai nodrošinātu, ka lietotāja izmantotas energoefektivitātes sertifikācijas rezultāti kvalitātes un uzticamības ziņā ir līdzvērtīgi ekspertu izdotajiem sertifikātiem; |
| --- | --- |

v)

ir ieviestas neatkarīgas kontroles sistēmas, lai nodrošinātu, ka lietotāja izmantotas energoefektivitātes sertifikācijas rezultāti kvalitātes un uzticamības ziņā ir līdzvērtīgi ekspertu izdotajiem sertifikātiem;

| vi) | lietotāju izmantotā sistēma sniedz ieteikumus, lai lietotāji izmaksu ziņā optimālā vai rentablā veidā varētu uzlabot savas ēkas un ēku daļas.””. |
| --- | --- |

vi)

lietotāju izmantotā sistēma sniedz ieteikumus, lai lietotāji izmaksu ziņā optimālā vai rentablā veidā varētu uzlabot savas ēkas un ēku daļas.””.

2. pants

Direktīvas 2010/31/ES teksts islandiešu un norvēģu valodās, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā [...], ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, [...]

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

EEZ Apvienotās komitejas

sekretāri

---

(1)  
  OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 244/2012 (2012. gada 16. janvāris), ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti, nosakot salīdzinošās metodoloģijas sistēmu izmaksu ziņā optimālu minimālo energoefektivitātes prasību līmeņu aprēķināšanai ēkām un būves elementiem (OV L 81, 21.3.2012., 18. lpp.).

2

(3)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālas prasības ir norādītas.]

3

---

| 18.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 90/122 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 90/122

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2022/444

(2021. gada 28. jūnijs)

attiecībā uz valsts atbalsta shēmu SA.49414 (2020/C) (ex 2019/NN), ko Francija īstenojusi, lai atbalstītu dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūras operatorus

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 4494)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt savas piezīmes atbilstīgi minētajiem pantiem (1) un, ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2017. gada 23. oktobra vēstuli Francijas iestādes informēja Komisiju par plānoto tiesiskā regulējuma un tiesiskā regulējuma reformu attiecībā uz dabasgāzes uzglabāšanu (turpmāk tekstā – “reforma”). Francijas iestādes 2017. gada 23. novembrī iepriekš paziņoja par šo projektu un pēc tam, kad Francijas parlaments pieņēma reformu, Francijas iestādes nosūtīja Komisijai papildu informāciju. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2017. gada 23. oktobra vēstuli Francijas iestādes informēja Komisiju par plānoto tiesiskā regulējuma un tiesiskā regulējuma reformu attiecībā uz dabasgāzes uzglabāšanu (turpmāk tekstā – “reforma”). Francijas iestādes 2017. gada 23. novembrī iepriekš paziņoja par šo projektu un pēc tam, kad Francijas parlaments pieņēma reformu, Francijas iestādes nosūtīja Komisijai papildu informāciju.

| (2) | Komisija 2020. gada 28. februāra vēstulē informēja Franciju par savu lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (“formālā izmeklēšanas procedūra”) attiecībā uz šo pasākumu (“lēmums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2020. gada 28. februāra vēstulē informēja Franciju par savu lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (“formālā izmeklēšanas procedūra”) attiecībā uz šo pasākumu (“lēmums par procedūras sākšanu”).

| (3) | Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgo pasākumu. |
| --- | --- |

(3)

Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgo pasākumu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (4) | Oficiālās izmeklēšanas procedūras ietvaros Komisija saņēma piezīmes no ieinteresētajām personām. Tā tos pārsūtīja Francijas iestādēm, dodot tām iespēju tos komentēt. Francijas iestādes iesniedza savus komentārus 2020. gada 3. augusta vēstulē. |
| --- | --- |

(4)

Oficiālās izmeklēšanas procedūras ietvaros Komisija saņēma piezīmes no ieinteresētajām personām. Tā tos pārsūtīja Francijas iestādēm, dodot tām iespēju tos komentēt. Francijas iestādes iesniedza savus komentārus 2020. gada 3. augusta vēstulē.

| (5) | Francijas iestādes iesniedza papildu informāciju 2020. gada 21. septembrī, 2021. gada 26. janvārī, 2021. gada 15. martā un 2021. gada 10. maijā. |
| --- | --- |

(5)

Francijas iestādes iesniedza papildu informāciju 2020. gada 21. septembrī, 2021. gada 26. janvārī, 2021. gada 15. martā un 2021. gada 10. maijā.

2.   PASĀKUMA KONTEKSTS

PASĀKUMA KONTEKSTS

2.1.   Dabasgāzes uzglabāšana Francijā

Dabasgāzes uzglabāšana Francijā

| (6) | Pazemes dabasgāzes krātuvju infrastruktūra ļauj izveidot dabasgāzes krājumus, kas savienoti ar pārvades tīklu. Tie ir iesaistīti tīkla plūsmu pārvaldībā. |
| --- | --- |

(6)

Pazemes dabasgāzes krātuvju infrastruktūra ļauj izveidot dabasgāzes krājumus, kas savienoti ar pārvades tīklu. Tie ir iesaistīti tīkla plūsmu pārvaldībā.

| (7) | No vienas puses, uzglabāšanu izmanto kā līdzekli, lai nodrošinātu līdzsvaru starp dabasgāzes daudzumu tīklā un patērētās dabasgāzes daudzumu, piemēram, piegādes pārtraukuma vai maksimālā pieprasījuma gadījumā, ko izraisa aukstuma periods ziemā. No otras puses, uzglabāšana kopā ar gāzes cauruļvadiem un kompresoriem ļauj pārvades tīklā sniegt pārvades pakalpojumus, it īpaši pārslodzes gadījumā. |
| --- | --- |

(7)

No vienas puses, uzglabāšanu izmanto kā līdzekli, lai nodrošinātu līdzsvaru starp dabasgāzes daudzumu tīklā un patērētās dabasgāzes daudzumu, piemēram, piegādes pārtraukuma vai maksimālā pieprasījuma gadījumā, ko izraisa aukstuma periods ziemā. No otras puses, uzglabāšana kopā ar gāzes cauruļvadiem un kompresoriem ļauj pārvades tīklā sniegt pārvades pakalpojumus, it īpaši pārslodzes gadījumā.

| (8) | Uzglabāšanas operatori piedāvā uzglabāšanas jaudu dabasgāzes piegādātājiem mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības tirgos un pārvades sistēmu operatoriem. Dabasgāzes piegādātāju vēlme maksāt par uzglabāšanas jaudu ir ļoti tuva dabasgāzes pārdošanas cenu atšķirībai vasarā un ziemā (“starpība (spread)”). Dabasgāzes ražošanas līmenis visu gadu ir relatīvi stabils, bet dabasgāzes patēriņš ir ļoti atšķirīgs atkarībā no temperatūras. |
| --- | --- |

(8)

Uzglabāšanas operatori piedāvā uzglabāšanas jaudu dabasgāzes piegādātājiem mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības tirgos un pārvades sistēmu operatoriem. Dabasgāzes piegādātāju vēlme maksāt par uzglabāšanas jaudu ir ļoti tuva dabasgāzes pārdošanas cenu atšķirībai vasarā un ziemā (“starpība (spread)”). Dabasgāzes ražošanas līmenis visu gadu ir relatīvi stabils, bet dabasgāzes patēriņš ir ļoti atšķirīgs atkarībā no temperatūras.

spread

| (9) | Francijā darbojas 14 dabasgāzes krātuves, no kurām 11 tiek ekspluatētas (2), un darbojas trīs uzglabāšanas operatori:






  — | Storengy, kas 100 % apmērā ir ENGIE meitasuzņēmums, pieder 12 krātuves, no kurām trīs atrodas rezervē un darbojas deviņas. To veidotais lietderīgais apjoms ir 102,1 TWh (t. i., 74 % no teritorijas kopējās jaudas), |
| --- | --- | --- |

(9)

Francijā darbojas 14 dabasgāzes krātuves, no kurām 11 tiek ekspluatētas (2), un darbojas trīs uzglabāšanas operatori:

2

—

Storengy, kas 100 % apmērā ir ENGIE meitasuzņēmums, pieder 12 krātuves, no kurām trīs atrodas rezervē un darbojas deviņas. To veidotais lietderīgais apjoms ir 102,1 TWh (t. i., 74 % no teritorijas kopējās jaudas),

Storengy

ENGIE

| — | Teréga (agrāk TIGF), kas pieder Snam(40,5 %), GIC (31,5 %), EDF Investissement (18 %) un Prédica (10 %), izmanto ekspluatācijā esošu krātuvi, kuras lietderīgais apjoms ir 33,1 TWh (jeb 24 % no teritorijas kopējās jaudas), |
| --- | --- |

—

Teréga (agrāk TIGF), kas pieder Snam(40,5 %), GIC (31,5 %), EDF Investissement (18 %) un Prédica (10 %), izmanto ekspluatācijā esošu krātuvi, kuras lietderīgais apjoms ir 33,1 TWh (jeb 24 % no teritorijas kopējās jaudas),

Teréga

TIGF

Snam

GIC

EDF Investissement

Prédica

| — | Géométhane, kas pieder Storengy (50 %), CNP (49 %) un Géostock (1 %), ir ekspluatācijā esoša krātuve, kuras lietderīgais apjoms ir 3,3 TWh (2 % no kopējās teritorijas jaudas). |
| --- | --- |

—

Géométhane, kas pieder Storengy (50 %), CNP (49 %) un Géostock (1 %), ir ekspluatācijā esoša krātuve, kuras lietderīgais apjoms ir 3,3 TWh (2 % no kopējās teritorijas jaudas).

Géométhane

Storengy

CNP

Géostock

| (10) | Sākot ar 2009. gadu, sezonālās dabasgāzes cenu pārmaiņas samazinājās. Līdz 2011. gadam starpība bija pietiekami liela, lai mudinātu piegādātājus abonēt visu dabasgāzes uzglabāšanas jaudu. Sākot no 2011. gada, starpība kļuva nepietiekama, lai segtu operatoru piedāvāto uzglabāšanas cenu (1,5–2 EUR/MWh starpība (spread) par cenu 6–7 EUR/MWh). Tā rezultātā uzglabāšanas jauda netika abonēta pilnā apmērā kopš 2010.–2011. gada, 2014. un 2015. gadā ekspluatācijā ar samazinātu apjomu tika nodotas trīs krātuves (“atstātas rezervē”), savukārt 2017.–2018. gadā ekspluatācijā esošās uzglabāšanas infrastruktūras abonēšanas līmenis sasniedza 63 %. |
| --- | --- |

(10)

Sākot ar 2009. gadu, sezonālās dabasgāzes cenu pārmaiņas samazinājās. Līdz 2011. gadam starpība bija pietiekami liela, lai mudinātu piegādātājus abonēt visu dabasgāzes uzglabāšanas jaudu. Sākot no 2011. gada, starpība kļuva nepietiekama, lai segtu operatoru piedāvāto uzglabāšanas cenu (1,5–2 EUR/MWh starpība (spread) par cenu 6–7 EUR/MWh). Tā rezultātā uzglabāšanas jauda netika abonēta pilnā apmērā kopš 2010.–2011. gada, 2014. un 2015. gadā ekspluatācijā ar samazinātu apjomu tika nodotas trīs krātuves (“atstātas rezervē”), savukārt 2017.–2018. gadā ekspluatācijā esošās uzglabāšanas infrastruktūras abonēšanas līmenis sasniedza 63 %.

spread

2.2.   Tiesiskais regulējums un reglamentējošie noteikumi

Tiesiskais regulējums un reglamentējošie noteikumi

| (11) | Lai nodrošinātu piegādes drošību, Francija 2014. gadā sākotnēji pieņēma dekrētu, lai stiprinātu dabasgāzes piegādātāju pienākumu veidot dabasgāzes krājumus (3). Pēc tam Francija uzskatīja, ka šai sistēmai ir vairāki trūkumi, un daži dabasgāzes piegādātāji cēla prasību, lai apstrīdētu 2014. gada dekrēta likumību. Ņemot vērā šos notikumus, Francija ir nolēmusi ieviest pielāgotu pasākumu, kas ir šā lēmuma priekšmets (“attiecīgais pasākums”). |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu piegādes drošību, Francija 2014. gadā sākotnēji pieņēma dekrētu, lai stiprinātu dabasgāzes piegādātāju pienākumu veidot dabasgāzes krājumus (3). Pēc tam Francija uzskatīja, ka šai sistēmai ir vairāki trūkumi, un daži dabasgāzes piegādātāji cēla prasību, lai apstrīdētu 2014. gada dekrēta likumību. Ņemot vērā šos notikumus, Francija ir nolēmusi ieviest pielāgotu pasākumu, kas ir šā lēmuma priekšmets (“attiecīgais pasākums”).

3

| (12) | Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (4) 33. pantā ir paredzēta iespēja dalībvalstij īstenot uzglabāšanas infrastruktūras regulējumu. Dabasgāzes uzglabāšana ir arī daļa no pasākumiem, ko dalībvalstis var ieviest, lai nodrošinātu no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1938 (5) izrietošo pienākumu izpildi saskaņā ar minētajā regulā paredzētajiem nosacījumiem, jo īpaši pienākumu nodrošināt piegādes drošību valsts patērētājiem, vienlaikus nodrošinot dabasgāzes iekšējā tirgus pareizu un nepārtrauktu darbību. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (4) 33. pantā ir paredzēta iespēja dalībvalstij īstenot uzglabāšanas infrastruktūras regulējumu. Dabasgāzes uzglabāšana ir arī daļa no pasākumiem, ko dalībvalstis var ieviest, lai nodrošinātu no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1938 (5) izrietošo pienākumu izpildi saskaņā ar minētajā regulā paredzētajiem nosacījumiem, jo īpaši pienākumu nodrošināt piegādes drošību valsts patērētājiem, vienlaikus nodrošinot dabasgāzes iekšējā tirgus pareizu un nepārtrauktu darbību.

4

5

3.   DETALIZĒTS ATTIECĪGĀ PASĀKUMA APRAKSTS UN PROCEDŪRAS SĀKŠANAS IEMESLI

DETALIZĒTS ATTIECĪGĀ PASĀKUMA APRAKSTS UN PROCEDŪRAS SĀKŠANAS IEMESLI

3.1.   Mehānisma mērķis

Mehānisma mērķis

| (13) | Regulatīvais mehānisms ir paredzēts, lai nodrošinātu uzglabāšanas infrastruktūras uzturēšanu, kas vajadzīga, lai garantētu dabasgāzes piegādes drošību Francijas teritorijā vidējā termiņā un ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(13)

Regulatīvais mehānisms ir paredzēts, lai nodrošinātu uzglabāšanas infrastruktūras uzturēšanu, kas vajadzīga, lai garantētu dabasgāzes piegādes drošību Francijas teritorijā vidējā termiņā un ilgtermiņā.

| (14) | Regulatīvā mehānisma mērķis jo īpaši ir nodrošināt tīkla spēju apmierināt pieprasījumu, jo īpaši aukstās maksimuma laikā, un nodrošināt pārvades pakalpojumus dabasgāzes pārvades tīklā, jo īpaši pārslodzes gadījumā. |
| --- | --- |

(14)

Regulatīvā mehānisma mērķis jo īpaši ir nodrošināt tīkla spēju apmierināt pieprasījumu, jo īpaši aukstās maksimuma laikā, un nodrošināt pārvades pakalpojumus dabasgāzes pārvades tīklā, jo īpaši pārslodzes gadījumā.

3.2.   Juridiskais pamats

Juridiskais pamats

| (15) | Kritiskās dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūras regulēšanas mehānisms Enerģētikas kodeksā tika ieviests ar 2017. gada 30. decembra Likumu Nr. 2017-1839 (6) (turpmāk tekstā – “Hidrooglekļa likums”), kas stājās spēkā 2018. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(15)

Kritiskās dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūras regulēšanas mehānisms Enerģētikas kodeksā tika ieviests ar 2017. gada 30. decembra Likumu Nr. 2017-1839 (6) (turpmāk tekstā – “Hidrooglekļa likums”), kas stājās spēkā 2018. gada 1. janvārī.

6

| (16) | It īpaši Likuma par ogļūdeņražiem 12. pantā ir paredzēts, ka regulatīvā mehānisma piemērošanas jomu nosaka Enerģētikas kodeksa L.141-1. pantā minētais daudzgadu enerģētikas plāns (turpmāk tekstā – “PPE”). PPE tiek pieņemts ar dekrētu pēc apspriešanās ar vairākām konsultatīvajām struktūrām un vismaz reizi piecos gados tiek pārskatīts uz diviem piecu gadu periodiem. PPE laikposmam no 2019. līdz 2028. gadam ir noteikts ar 2020. gada 21. aprīļa Dekrētu Nr. 2020-456 (“Dekrēts Nr. 2020-456 par PPE”). |
| --- | --- |

(16)

It īpaši Likuma par ogļūdeņražiem 12. pantā ir paredzēts, ka regulatīvā mehānisma piemērošanas jomu nosaka Enerģētikas kodeksa L.141-1. pantā minētais daudzgadu enerģētikas plāns (turpmāk tekstā – “PPE”). PPE tiek pieņemts ar dekrētu pēc apspriešanās ar vairākām konsultatīvajām struktūrām un vismaz reizi piecos gados tiek pārskatīts uz diviem piecu gadu periodiem. PPE laikposmam no 2019. līdz 2028. gadam ir noteikts ar 2020. gada 21. aprīļa Dekrētu Nr. 2020-456 (“Dekrēts Nr. 2020-456 par PPE”).

PPE

PPE

PPE

| (17) | Turklāt Likuma par ogļūdeņražiem 12. pantā ir paredzēts, ka Enerģētikas regulēšanas komisija (turpmāk tekstā – “CRE”) nosaka dažus noteikumus, kas reglamentē regulatīvo mehānismu, it īpaši uzglabāšanas jaudas izsoļu noteikumus, uzglabāšanas operatoru atļautos ieņēmumus un šo ieņēmumu iekasēšanas kārtību, pārdodot jaudu un dabasgāzes pārvades tīkla izmantošanas tarifus un to nodošanu uzglabāšanas operatoriem (sk. 20.–22. apsvērumu). |
| --- | --- |

(17)

Turklāt Likuma par ogļūdeņražiem 12. pantā ir paredzēts, ka Enerģētikas regulēšanas komisija (turpmāk tekstā – “CRE”) nosaka dažus noteikumus, kas reglamentē regulatīvo mehānismu, it īpaši uzglabāšanas jaudas izsoļu noteikumus, uzglabāšanas operatoru atļautos ieņēmumus un šo ieņēmumu iekasēšanas kārtību, pārdodot jaudu un dabasgāzes pārvades tīkla izmantošanas tarifus un to nodošanu uzglabāšanas operatoriem (sk. 20.–22. apsvērumu).

CRE

3.3.   Mehānisma vispārējā darbība

Mehānisma vispārējā darbība

| (18) | Francijā 2017. gadā pieņemtais dabasgāzes uzglabāšanas regulēšanas mehānisms balstās uz trim principiem. |
| --- | --- |

(18)

Francijā 2017. gadā pieņemtais dabasgāzes uzglabāšanas regulēšanas mehānisms balstās uz trim principiem.

| (19) | Pirmkārt, šā mehānisma darbības joma atbilst pazemes krātuvju infrastruktūrai, kas nepieciešama, lai nodrošinātu piegādes drošību Francijas teritorijā vidējā termiņā un ilgtermiņā (7) (“kritiskā uzglabāšanas infrastruktūra”). Šo kritiskās infrastruktūras objektu saraksts ir izklāstīts dekrētā par PPE. Operatori, kas tos ekspluatē, nodrošina to darbību (8). |
| --- | --- |

(19)

Pirmkārt, šā mehānisma darbības joma atbilst pazemes krātuvju infrastruktūrai, kas nepieciešama, lai nodrošinātu piegādes drošību Francijas teritorijā vidējā termiņā un ilgtermiņā (7) (“kritiskā uzglabāšanas infrastruktūra”). Šo kritiskās infrastruktūras objektu saraksts ir izklāstīts dekrētā par PPE. Operatori, kas tos ekspluatē, nodrošina to darbību (8).

7

PPE

8

| (20) | Otrkārt, kritiskās uzglabāšanas infrastruktūras jaudu izsola saskaņā ar CRE noteikumiem (9). Izsoles ir atvērtas jebkuram piegādātājam, kas veic uzņēmējdarbību Savienības dalībvalstī vai citā valstī un kam ir piegādes atļauja iejaukties Francijas mazumtirdzniecības vai vairumtirdzniecības piegādes tirgū. 2018. gada janvārī šāda atļauja bija 213 Francijas vai ārvalstu piegādātājiem. Izsoļu ieņēmumus tieši iekasē uzglabāšanas operatori. |
| --- | --- |

(20)

Otrkārt, kritiskās uzglabāšanas infrastruktūras jaudu izsola saskaņā ar CRE noteikumiem (9). Izsoles ir atvērtas jebkuram piegādātājam, kas veic uzņēmējdarbību Savienības dalībvalstī vai citā valstī un kam ir piegādes atļauja iejaukties Francijas mazumtirdzniecības vai vairumtirdzniecības piegādes tirgū. 2018. gada janvārī šāda atļauja bija 213 Francijas vai ārvalstu piegādātājiem. Izsoļu ieņēmumus tieši iekasē uzglabāšanas operatori.

CRE

9

| (21) | Treškārt, kritiskās uzglabāšanas infrastruktūras operatori gūst labumu no garantijas, ka to izmaksas tiks segtas, ciktāl tās atbilst “efektīva operatora” izmaksām (10). Tādējādi tie saņem regulētus ienākumus, kas definēti ar CRE rezolūciju (turpmāk tekstā – “atļautie ienākumi”). Ja no klientiem tieši iekasētie ieņēmumi ir mazāki par to atļautajiem ienākumiem, uzglabāšanas operatori saņem kompensāciju, kas vienāda ar starpību starp to atļautajiem ienākumiem un saņemtajiem ieņēmumiem (sk. 89. apsvērumu). Šo kompensāciju sedz dabasgāzes ekspeditori, pamatojoties uz to klientu portfeli, kuri lieto gāzi nepārtraukti un kuriem nav samazināta gāzes padeves slodze bez riska, kas saistīts ar publiskajiem dabasgāzes sadales tīkliem (sk. 104. un 105. apsvērumu). Kompensāciju iekasē pārvades sistēmas operators saskaņā ar īpašu termiņu pārvades tīkla izmantošanas tarifā (“ATRT tarifs”), un pēc tam to atdod uzglabāšanas operatoriem. |
| --- | --- |

(21)

Treškārt, kritiskās uzglabāšanas infrastruktūras operatori gūst labumu no garantijas, ka to izmaksas tiks segtas, ciktāl tās atbilst “efektīva operatora” izmaksām (10). Tādējādi tie saņem regulētus ienākumus, kas definēti ar CRE rezolūciju (turpmāk tekstā – “atļautie ienākumi”). Ja no klientiem tieši iekasētie ieņēmumi ir mazāki par to atļautajiem ienākumiem, uzglabāšanas operatori saņem kompensāciju, kas vienāda ar starpību starp to atļautajiem ienākumiem un saņemtajiem ieņēmumiem (sk. 89. apsvērumu). Šo kompensāciju sedz dabasgāzes ekspeditori, pamatojoties uz to klientu portfeli, kuri lieto gāzi nepārtraukti un kuriem nav samazināta gāzes padeves slodze bez riska, kas saistīts ar publiskajiem dabasgāzes sadales tīkliem (sk. 104. un 105. apsvērumu). Kompensāciju iekasē pārvades sistēmas operators saskaņā ar īpašu termiņu pārvades tīkla izmantošanas tarifā (“ATRT tarifs”), un pēc tam to atdod uzglabāšanas operatoriem.

10

CRE

| (22) | No otras puses, ja uzglabāšanas operatoru ieņēmumi pārsniedz to atļautos ienākumus, uzglabāšanas operatoriem ir jāatmaksā pārpalikums, izmantojot pārvades tīkla izmantošanas tarifu (sk. 90. apsvērumu). |
| --- | --- |

(22)

No otras puses, ja uzglabāšanas operatoru ieņēmumi pārsniedz to atļautos ienākumus, uzglabāšanas operatoriem ir jāatmaksā pārpalikums, izmantojot pārvades tīkla izmantošanas tarifu (sk. 90. apsvērumu).

3.4.   Regulatīvā mehānisma piemērošanas joma

Regulatīvā mehānisma piemērošanas joma

| (23) | Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegtajiem paskaidrojumiem kritiskās uzglabāšanas infrastruktūras apzināšanas metode ietver, no vienas puses, tādas infrastruktūras noteikšanu, kas vajadzīga, lai nodrošinātu tīkla jaudu pieprasījuma apmierināšanai, un, no otras puses, infrastruktūru, kas vajadzīga, lai nodrošinātu transporta pakalpojumus dabasgāzes pārvades tīklā. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegtajiem paskaidrojumiem kritiskās uzglabāšanas infrastruktūras apzināšanas metode ietver, no vienas puses, tādas infrastruktūras noteikšanu, kas vajadzīga, lai nodrošinātu tīkla jaudu pieprasījuma apmierināšanai, un, no otras puses, infrastruktūru, kas vajadzīga, lai nodrošinātu transporta pakalpojumus dabasgāzes pārvades tīklā.

3.4.1.   Infrastruktūra, kas vajadzīga, lai nodrošinātu tīkla spēju apmierināt pieprasījumu aukstuma maksimuma gadījumā

Infrastruktūra, kas vajadzīga, lai nodrošinātu tīkla spēju apmierināt pieprasījumu aukstuma maksimuma gadījumā

| (24) | Paredzamais gāzes sistēmas piegādes drošības līmenis ir noteikts Enerģētikas kodeksa R.121-4. pantā. Mērķis ir nodrošināt piegādi visiem patērētājiem, kuri līgumiski nav pieņēmuši piegādi, kas var pārtraukties īpaši aukstos laikapstākļos, piemēram, statistiski ik pēc 50 gadiem. |
| --- | --- |

(24)

Paredzamais gāzes sistēmas piegādes drošības līmenis ir noteikts Enerģētikas kodeksa R.121-4. pantā. Mērķis ir nodrošināt piegādi visiem patērētājiem, kuri līgumiski nav pieņēmuši piegādi, kas var pārtraukties īpaši aukstos laikapstākļos, piemēram, statistiski ik pēc 50 gadiem.

| (25) | Infrastruktūras noteikšana, kas vajadzīga, lai nodrošinātu tīkla jaudu pieprasījuma apmierināšanai, balstās uz darbu, ko veikuši pārvades sistēmu operatori, kuri salīdzina pieprasījumu pēc dabasgāzes aukstuma maksimuma laikā no vienas līdz 30 dienām ar dabasgāzes piegādes jaudu, jo īpaši izmantojot sašķidrinātās dabasgāzes (SDG) starpsavienojumus un termināļus. |
| --- | --- |

(25)

Infrastruktūras noteikšana, kas vajadzīga, lai nodrošinātu tīkla jaudu pieprasījuma apmierināšanai, balstās uz darbu, ko veikuši pārvades sistēmu operatori, kuri salīdzina pieprasījumu pēc dabasgāzes aukstuma maksimuma laikā no vienas līdz 30 dienām ar dabasgāzes piegādes jaudu, jo īpaši izmantojot sašķidrinātās dabasgāzes (SDG) starpsavienojumus un termināļus.

3.4.1.1.   Aplēstais dabasgāzes pieprasījums

Aplēstais dabasgāzes pieprasījums

| (26) | Pirmkārt, Francijas iestādes ir izvērtējušas piecus dabasgāzes patēriņa attīstības scenārijus nākamajiem 10 gadiem, izņemot elektroenerģijas ražošanu. Paredzētās samazinājuma likmes svārstās no –2 % līdz –18 % salīdzinājumā ar 2012. pārskata gadu. Visbeidzot Francijas iestādes pieņēma, ka dabasgāzes patēriņš samazināsies par 2 %, izņemot elektroenerģijas ražošanu. |
| --- | --- |

(26)

Pirmkārt, Francijas iestādes ir izvērtējušas piecus dabasgāzes patēriņa attīstības scenārijus nākamajiem 10 gadiem, izņemot elektroenerģijas ražošanu. Paredzētās samazinājuma likmes svārstās no –2 % līdz –18 % salīdzinājumā ar 2012. pārskata gadu. Visbeidzot Francijas iestādes pieņēma, ka dabasgāzes patēriņš samazināsies par 2 %, izņemot elektroenerģijas ražošanu.

| (27) | Otrkārt, dabasgāzes, izņemot elektroenerģijas ražošanu, vidējais patēriņš dienā aukstuma maksimuma laikā 2025. gadā tika lēsts aptuveni 3 640 GWh dienā, neskaitot zemas siltumspējas dabasgāzes (“B gāzes”) patēriņu. Turklāt tiek lēsts, ka dabasgāzes patēriņš elektroenerģijas ražošanai aukstuma maksimuma laikā ir 310 GWh dienā. |
| --- | --- |

(27)

Otrkārt, dabasgāzes, izņemot elektroenerģijas ražošanu, vidējais patēriņš dienā aukstuma maksimuma laikā 2025. gadā tika lēsts aptuveni 3 640 GWh dienā, neskaitot zemas siltumspējas dabasgāzes (“B gāzes”) patēriņu. Turklāt tiek lēsts, ka dabasgāzes patēriņš elektroenerģijas ražošanai aukstuma maksimuma laikā ir 310 GWh dienā.

| (28) | Francijas iestādes ir arī ņēmušas vērā dabasgāzes pieprasījuma pārtraucamo daļu, t. i., patērētājus, kuri ir noslēguši pārtraucamības līgumu ar sistēmas operatoru, kuram tā ir pieslēgta. Šajā sakarā regulatīvā mehānisma īstenošanas laikā joprojām vēl tika izstrādāti pārtraucamības pasākumi piemērošanai aukstuma maksimuma apstākļos. Francijas iestādes ir saglabājušas pārtraucamības potenciālu 138 GWh dienā. |
| --- | --- |

(28)

Francijas iestādes ir arī ņēmušas vērā dabasgāzes pieprasījuma pārtraucamo daļu, t. i., patērētājus, kuri ir noslēguši pārtraucamības līgumu ar sistēmas operatoru, kuram tā ir pieslēgta. Šajā sakarā regulatīvā mehānisma īstenošanas laikā joprojām vēl tika izstrādāti pārtraucamības pasākumi piemērošanai aukstuma maksimuma apstākļos. Francijas iestādes ir saglabājušas pārtraucamības potenciālu 138 GWh dienā.

| (29) | Francijas iestādes precizēja, ka slodzes samazināšana ir pēdējais līdzeklis piegādes krīzes gadījumā, nevis elastības mehānisms. Šā iemesla dēļ, aplēšot pieprasījumu pēc dabasgāzes aukstuma maksimumu laikā, nav ņemta vērā slodzes samazināšana. |
| --- | --- |

(29)

Francijas iestādes precizēja, ka slodzes samazināšana ir pēdējais līdzeklis piegādes krīzes gadījumā, nevis elastības mehānisms. Šā iemesla dēļ, aplēšot pieprasījumu pēc dabasgāzes aukstuma maksimumu laikā, nav ņemta vērā slodzes samazināšana.

| (30) | Turklāt tika ņemts vērā, ka vidējais patēriņš īsa aukstuma maksimuma gadījumā ir lielāks nekā vidējais patēriņš ilgāka aukstuma maksimuma gadījumā. |
| --- | --- |

(30)

Turklāt tika ņemts vērā, ka vidējais patēriņš īsa aukstuma maksimuma gadījumā ir lielāks nekā vidējais patēriņš ilgāka aukstuma maksimuma gadījumā.

| (31) | Visbeidzot, Francijas iestādes ir ņēmušas vērā pakāpenisko B gāzes izmantošanas samazinājumu, ņemot vērā pārveides programmu, par labu dabasgāzei ar augstu siltumspēju (turpmāk tekstā – “H gāze”), kas pašlaik veido 90 % no Francijā patērētās dabasgāzes. Pārveides pasākumi tika uzsākti 2018. gadā, un tie ir jāpabeidz ne vēlāk kā 2028. gadā. Francijas iestādes lēš, ka pieprasījums pēc B gāzes, kas pārveidota par H gāzi, 2025. gadā būs 180 GWh dienā. |
| --- | --- |

(31)

Visbeidzot, Francijas iestādes ir ņēmušas vērā pakāpenisko B gāzes izmantošanas samazinājumu, ņemot vērā pārveides programmu, par labu dabasgāzei ar augstu siltumspēju (turpmāk tekstā – “H gāze”), kas pašlaik veido 90 % no Francijā patērētās dabasgāzes. Pārveides pasākumi tika uzsākti 2018. gadā, un tie ir jāpabeidz ne vēlāk kā 2028. gadā. Francijas iestādes lēš, ka pieprasījums pēc B gāzes, kas pārveidota par H gāzi, 2025. gadā būs 180 GWh dienā.

| (32) | No iepriekš minētā izriet, ka Francijas iestādes ir aplēsušas, ka kopējais pieprasījums pēc dabasgāzes 2025. gadā četras dienas ilga aukstuma maksimuma periodā būtu aptuveni 4 000 GWh dienā. |
| --- | --- |

(32)

No iepriekš minētā izriet, ka Francijas iestādes ir aplēsušas, ka kopējais pieprasījums pēc dabasgāzes 2025. gadā četras dienas ilga aukstuma maksimuma periodā būtu aptuveni 4 000 GWh dienā.

3.4.1.2.   Dabasgāzes piegādes jaudas aplēse

Dabasgāzes piegādes jaudas aplēse

| (33) | Attiecībā uz dabasgāzes piegādes jaudu Francijas iestādes ir veikušas aprēķinus, ņemot vērā starpsavienojumus, SDG piegādi, izmantojot metāna termināļus, un dabasgāzes krājumu efektivitātes rādītājus. |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz dabasgāzes piegādes jaudu Francijas iestādes ir veikušas aprēķinus, ņemot vērā starpsavienojumus, SDG piegādi, izmantojot metāna termināļus, un dabasgāzes krājumu efektivitātes rādītājus.

| (34) | Pirmkārt, attiecībā uz starpsavienojumiem konstantās jaudas aplēses, pamatojoties uz pieņēmumu par uzņēmumu H gāzes starpsavienojumu jaudu 100 % izmantojumu, ir 1 780 GWh/d importa virzienā un 425 GWh/d eksporta virzienā (11). Ir aprēķināts, ka H gāzes neto imports pa gāzes cauruļvadiem ir 1 355 GWh dienā. |
| --- | --- |

(34)

Pirmkārt, attiecībā uz starpsavienojumiem konstantās jaudas aplēses, pamatojoties uz pieņēmumu par uzņēmumu H gāzes starpsavienojumu jaudu 100 % izmantojumu, ir 1 780 GWh/d importa virzienā un 425 GWh/d eksporta virzienā (11). Ir aprēķināts, ka H gāzes neto imports pa gāzes cauruļvadiem ir 1 355 GWh dienā.

11

| (35) | Francijas iestādes norādīja, ka gāzes tīkla un starpsavienojumu nostiprināšana radīja ievērojamas izmaksas (12), jo īpaši saistībā ar esošās uzglabāšanas infrastruktūras izmantošanu. Jebkurā gadījumā šāda veida infrastruktūra vidējā termiņā nebūtu pieejama laikietilpīgu būvniecības darbu dēļ. |
| --- | --- |

(35)

Francijas iestādes norādīja, ka gāzes tīkla un starpsavienojumu nostiprināšana radīja ievērojamas izmaksas (12), jo īpaši saistībā ar esošās uzglabāšanas infrastruktūras izmantošanu. Jebkurā gadījumā šāda veida infrastruktūra vidējā termiņā nebūtu pieejama laikietilpīgu būvniecības darbu dēļ.

12

| (36) | Otrkārt, attiecībā uz SDG piegādi, Francijas četru metāna termināļu jauda kopējā izejas jauda tīklā ir 1 160 GWh/d (13). Tomēr šo jaudu var mobilizēt tikai tad, ja SDG ir pieejamas metāna termināļu tvertnēs. Francijas iestādes uzskatīja, ka tāda apdraudējuma gadījumā kā aukstuma maksimums, kas ilgst mazāk nekā 10 dienas, varētu izvadīt tikai SDG krājumus tvertnēs. No otras puses, 10 dienu laikā varētu piegādāt SDG kravas un maksimāli izmantot metāna termināļu jaudu. Atkarībā no tvertnēs esošā vidējā SDG krājuma līmeņa tika izvēlēti divi scenāriji: bargākās ziemas gadījumā (1. scenārijs) un maigākās ziemas gadījumā (2. scenārijs). |
| --- | --- |

(36)

Otrkārt, attiecībā uz SDG piegādi, Francijas četru metāna termināļu jauda kopējā izejas jauda tīklā ir 1 160 GWh/d (13). Tomēr šo jaudu var mobilizēt tikai tad, ja SDG ir pieejamas metāna termināļu tvertnēs. Francijas iestādes uzskatīja, ka tāda apdraudējuma gadījumā kā aukstuma maksimums, kas ilgst mazāk nekā 10 dienas, varētu izvadīt tikai SDG krājumus tvertnēs. No otras puses, 10 dienu laikā varētu piegādāt SDG kravas un maksimāli izmantot metāna termināļu jaudu. Atkarībā no tvertnēs esošā vidējā SDG krājuma līmeņa tika izvēlēti divi scenāriji: bargākās ziemas gadījumā (1. scenārijs) un maigākās ziemas gadījumā (2. scenārijs).

13

| (37) | Abi scenāriji atbilst metāna termināļu izmantošanas līmenim, kas ir augstāks par vidējo izmantošanas līmeni ziemās no 2011. līdz 2018. gadam. Visbeidzot, Francija pieņēma 1. scenāriju un aplēsa, ka metāna termināļu izvades potenciāls varētu būt 330 GWh dienā četru dienu aukstuma maksimuma apstākļos. |
| --- | --- |

(37)

Abi scenāriji atbilst metāna termināļu izmantošanas līmenim, kas ir augstāks par vidējo izmantošanas līmeni ziemās no 2011. līdz 2018. gadam. Visbeidzot, Francija pieņēma 1. scenāriju un aplēsa, ka metāna termināļu izvades potenciāls varētu būt 330 GWh dienā četru dienu aukstuma maksimuma apstākļos.

| (38) | Francijas iestādes norādīja, ka esošie sašķidrināšanas termināļi darbojas līmenī, kas ir tuvu maksimālajai jaudai, lai atgūtu ievērojamās investīciju izmaksas. Turklāt gandrīz uz visām SDG kravām attiecas ilgtermiņa līgumi šo projektu kapitāla intensitātes dēļ, un tāpēc tās jau pārdod pirms to ražošanas. No otras puses, zemākas izmaksas dabasgāzes uzglabāšanai gāzveidā izskaidro SDG uzglabāšanas zemo attīstību visā pasaulē. Tādējādi īstermiņā pieejamais SDG daudzums ir neliels. |
| --- | --- |

(38)

Francijas iestādes norādīja, ka esošie sašķidrināšanas termināļi darbojas līmenī, kas ir tuvu maksimālajai jaudai, lai atgūtu ievērojamās investīciju izmaksas. Turklāt gandrīz uz visām SDG kravām attiecas ilgtermiņa līgumi šo projektu kapitāla intensitātes dēļ, un tāpēc tās jau pārdod pirms to ražošanas. No otras puses, zemākas izmaksas dabasgāzes uzglabāšanai gāzveidā izskaidro SDG uzglabāšanas zemo attīstību visā pasaulē. Tādējādi īstermiņā pieejamais SDG daudzums ir neliels.

| (39) | Treškārt, attiecībā uz pazemes dabasgāzes krājumu darbību Francijas iestādes paskaidroja, ka ūdens nesējslāņu izmantošana, kas veido 90 % no krātuves infrastruktūras Francijā, nozīmē to piepildīšanu pietiekami augstā līmenī un to iztukšošanu katru gadu pietiekami zemā līmenī. Turklāt, samazinoties krājumam, samazinās apgrozījums, ko var izņemt no uzglabāšanas infrastruktūras. |
| --- | --- |

(39)

Treškārt, attiecībā uz pazemes dabasgāzes krājumu darbību Francijas iestādes paskaidroja, ka ūdens nesējslāņu izmantošana, kas veido 90 % no krātuves infrastruktūras Francijā, nozīmē to piepildīšanu pietiekami augstā līmenī un to iztukšošanu katru gadu pietiekami zemā līmenī. Turklāt, samazinoties krājumam, samazinās apgrozījums, ko var izņemt no uzglabāšanas infrastruktūras.

| (40) | Tā kā, no vienas puses, deviņās iepriekšējās ziemās pirms Francijas veiktās analīzes vidējais krātuvju infrastruktūras noslodzes koeficients 1. februārī bija 42 % un, no otras puses, 85 % no pēdējos 70 gados novērotajiem aukstuma maksimumiem sākās pirms 5. februāra, Francijas iestādes pieņēma, ka ikvienā uzglabāšanas infrastruktūrā aukstuma maksimuma sākumā ir pieejamas izsūknēšanas ātrums, kas saistīta ar noslodzi 45 % apjomā no to lietderīgā tilpuma. |
| --- | --- |

(40)

Tā kā, no vienas puses, deviņās iepriekšējās ziemās pirms Francijas veiktās analīzes vidējais krātuvju infrastruktūras noslodzes koeficients 1. februārī bija 42 % un, no otras puses, 85 % no pēdējos 70 gados novērotajiem aukstuma maksimumiem sākās pirms 5. februāra, Francijas iestādes pieņēma, ka ikvienā uzglabāšanas infrastruktūrā aukstuma maksimuma sākumā ir pieejamas izsūknēšanas ātrums, kas saistīta ar noslodzi 45 % apjomā no to lietderīgā tilpuma.

| (41) | Turklāt Francijas iestādes ir ņēmušas vērā avārijas krājumus, kas dabasgāzes pārvades sistēmas operatoriem ir jāizveido, lai nodrošinātu būtisku sociālo pakalpojumu sniegšanu kā galējo līdzekli gadījumā, ja piegādātājs bankrotē, t. i., izsūknēšanas ātrumu 124 GWh dienā ar noslodzi 45 % apjomā no lietderīgā tilpuma. |
| --- | --- |

(41)

Turklāt Francijas iestādes ir ņēmušas vērā avārijas krājumus, kas dabasgāzes pārvades sistēmas operatoriem ir jāizveido, lai nodrošinātu būtisku sociālo pakalpojumu sniegšanu kā galējo līdzekli gadījumā, ja piegādātājs bankrotē, t. i., izsūknēšanas ātrumu 124 GWh dienā ar noslodzi 45 % apjomā no lietderīgā tilpuma.

| (42) | Pamatojoties uz visiem šiem pieņēmumiem, Francijas iestādes attiecībā uz laikposmu no 2019. līdz 2025. gadam noteica uzglabāšanas infrastruktūrām lietderīgā tilpuma ikgadējo prasību 138,5 TWh apmērā un izsūknēšanas ātrumu 2 376 GWh dienā ar noslodzi 45 % apjomā no lietderīgā tilpuma, lai nodrošinātu tīkla spēju apmierināt pieprasījumu aukstuma maksimuma gadījumā (14). |
| --- | --- |

(42)

Pamatojoties uz visiem šiem pieņēmumiem, Francijas iestādes attiecībā uz laikposmu no 2019. līdz 2025. gadam noteica uzglabāšanas infrastruktūrām lietderīgā tilpuma ikgadējo prasību 138,5 TWh apmērā un izsūknēšanas ātrumu 2 376 GWh dienā ar noslodzi 45 % apjomā no lietderīgā tilpuma, lai nodrošinātu tīkla spēju apmierināt pieprasījumu aukstuma maksimuma gadījumā (14).

14

3.4.2.   Infrastruktūra, kas nepieciešama pārvades pakalpojumu nodrošināšanai dabasgāzes pārvades tīklā

Infrastruktūra, kas nepieciešama pārvades pakalpojumu nodrošināšanai dabasgāzes pārvades tīklā

| (43) | Francijas iestādes ir arī identificējušas uzglabāšanas infrastruktūru, kas nepieciešama, lai nodrošinātu piegādi visā teritorijā, ņemot vērā dabasgāzes pārvades tīkla pārvades jaudu. Šajā nolūkā tās izskatīja dažādas pārslodzes situācijas pārvades sistēmā. |
| --- | --- |

(43)

Francijas iestādes ir arī identificējušas uzglabāšanas infrastruktūru, kas nepieciešama, lai nodrošinātu piegādi visā teritorijā, ņemot vērā dabasgāzes pārvades tīkla pārvades jaudu. Šajā nolūkā tās izskatīja dažādas pārslodzes situācijas pārvades sistēmā.

| (44) | Pārvades sistēmu operatori (turpmāk tekstā – “PSO”) ir apzinājuši iespējamāko pārslodzes scenāriju, kas atbilst tobrīd pastāvošajai situācijai tirgus apstākļos, kad piegādātāji cenšas maksimāli palielināt dabasgāzes importu no Norvēģijas un Krievijas, kā uzskata Francijas iestādes, kas pašlaik ir viskonkurētspējīgākie dabasgāzes avoti Eiropā, un samazināt sašķidrinātās dabasgāzes importu, par kuru Āzijā var iegūt augstāku cenu. Šajā situācijā, visticamāk, tiks ievēroti četri galvenie darbības ierobežojumi (sk. 1. attēlu).






  1. attēls. Galvenie darbības ierobežojumi, ko var novērot pārvades tīklā, kad piegādātāji cenšas maksimāli palielināt dabasgāzes iepludināšanu no Francijas ziemeļaustrumiem |
| --- | --- |

(44)

Pārvades sistēmu operatori (turpmāk tekstā – “PSO”) ir apzinājuši iespējamāko pārslodzes scenāriju, kas atbilst tobrīd pastāvošajai situācijai tirgus apstākļos, kad piegādātāji cenšas maksimāli palielināt dabasgāzes importu no Norvēģijas un Krievijas, kā uzskata Francijas iestādes, kas pašlaik ir viskonkurētspējīgākie dabasgāzes avoti Eiropā, un samazināt sašķidrinātās dabasgāzes importu, par kuru Āzijā var iegūt augstāku cenu. Šajā situācijā, visticamāk, tiks ievēroti četri galvenie darbības ierobežojumi (sk. 1. attēlu).

Image 1

1. attēls. Galvenie darbības ierobežojumi, ko var novērot pārvades tīklā, kad piegādātāji cenšas maksimāli palielināt dabasgāzes iepludināšanu no Francijas ziemeļaustrumiem

1. attēls. Galvenie darbības ierobežojumi, ko var novērot pārvades tīklā, kad piegādātāji cenšas maksimāli palielināt dabasgāzes iepludināšanu no Francijas ziemeļaustrumiem

| (45) | Metodikā ņemts vērā tas, ka dabasgāzes piegādātājiem ir nepieciešami SDG krājumi, lai varētu apmierināt patērētāju pieprasījumu, bet piegādātājiem nav ierobežojumu SDG krājumu sadalei starp četriem Francijas metāna termināļiem. |
| --- | --- |

(45)

Metodikā ņemts vērā tas, ka dabasgāzes piegādātājiem ir nepieciešami SDG krājumi, lai varētu apmierināt patērētāju pieprasījumu, bet piegādātājiem nav ierobežojumu SDG krājumu sadalei starp četriem Francijas metāna termināļiem.

| (46) | Ja ierobežojums ir sasniegts, pieņem, ka pārvades sistēmu operatori sākotnēji izmanto starpsavienotāju atslēdzamo jaudu pārslodzes problēmu novēršanai. Ja pārslodze turpinās, tiek norādīts dabasgāzes daudzums, kas būtu jāizņem no pazemes krātuves infrastruktūras lejpus pārslodzes frontes. |
| --- | --- |

(46)

Ja ierobežojums ir sasniegts, pieņem, ka pārvades sistēmu operatori sākotnēji izmanto starpsavienotāju atslēdzamo jaudu pārslodzes problēmu novēršanai. Ja pārslodze turpinās, tiek norādīts dabasgāzes daudzums, kas būtu jāizņem no pazemes krātuves infrastruktūras lejpus pārslodzes frontes.

| (47) | Šis darbs ļauj izveidot pazemes dabasgāzes krājumus, kas nepieciešami lejpus no katras pārslodzes frontes, lai varētu sniegt piegādes pakalpojumus dabasgāzes pārvades tīklā. |
| --- | --- |

(47)

Šis darbs ļauj izveidot pazemes dabasgāzes krājumus, kas nepieciešami lejpus no katras pārslodzes frontes, lai varētu sniegt piegādes pakalpojumus dabasgāzes pārvades tīklā.

| (48) | Piemērojot šo metodi 2018.–2019. gada ziemā galvenajām pārslodzes frontēm, kuras var novērot, ja piegādātāji cenšas maksimāli palielināt dabasgāzes iepludināšanu no Francijas ziemeļaustrumiem, tiek lēsts, ka ir nepieciešama pazemes krātuve ar kopējo lietderīgo tilpumu vismaz:






  — | 16 TWh lejpus pārslodzes frontes NS4 (uzglabāšanas infrastruktūra Izaute, Lussagnet un Manosque), |
| --- | --- | --- |

(48)

Piemērojot šo metodi 2018.–2019. gada ziemā galvenajām pārslodzes frontēm, kuras var novērot, ja piegādātāji cenšas maksimāli palielināt dabasgāzes iepludināšanu no Francijas ziemeļaustrumiem, tiek lēsts, ka ir nepieciešama pazemes krātuve ar kopējo lietderīgo tilpumu vismaz:

—

16 TWh lejpus pārslodzes frontes NS4 (uzglabāšanas infrastruktūra Izaute, Lussagnet un Manosque),

Izaute

Lussagnet

Manosque

| — | 54 TWh lejpus pārslodzes frontes NS3 (Cere-la-Ronde, Chemery, Izaute, Lussagnet un Manosque uzglabāšanas infrastruktūra), |
| --- | --- |

—

54 TWh lejpus pārslodzes frontes NS3 (Cere-la-Ronde, Chemery, Izaute, Lussagnet un Manosque uzglabāšanas infrastruktūra),

Cere-la-Ronde

Chemery

Izaute

Lussagnet

Manosque

| — | 55 TWh lejpus pārslodzes frontes NS2 (Cere-la-Ronde, Chemery, Etrez, Izaute, Lussagnet, Manosque un Tersanne uzglabāšanas infrastruktūra), |
| --- | --- |

—

55 TWh lejpus pārslodzes frontes NS2 (Cere-la-Ronde, Chemery, Etrez, Izaute, Lussagnet, Manosque un Tersanne uzglabāšanas infrastruktūra),

Cere-la-Ronde

Chemery

Etrez

Izaute

Lussagnet

Manosque

Tersanne

| — | 64 TWh lejpus pārslodzes frontes NS1 (uzglabāšanas infrastruktūra Beynes, Cere-la-Ronde, Chemery, Etrez, Germigny-sous-Coulomb, Gournay-sur-Aronde, Izaute, Lussagnet, Manosque, Saint-Illiers-la-Ville un Tersanne). |
| --- | --- |

—

64 TWh lejpus pārslodzes frontes NS1 (uzglabāšanas infrastruktūra Beynes, Cere-la-Ronde, Chemery, Etrez, Germigny-sous-Coulomb, Gournay-sur-Aronde, Izaute, Lussagnet, Manosque, Saint-Illiers-la-Ville un Tersanne).

Beynes

Cere-la-Ronde

Chemery

Etrez

Germigny-sous-Coulomb

Gournay-sur-Aronde

Izaute

Lussagnet

Manosque

Saint-Illiers-la-Ville

Tersanne

3.4.3.   Infrastruktūras saraksts, uz kuru attiecas regulas darbības joma

Infrastruktūras saraksts, uz kuru attiecas regulas darbības joma

| (49) | Francijas iestādes norādīja, ka darbu pie būtiskas infrastruktūras apzināšanas nebija iespējams pabeigt pietiekami agri 2018.–2019. gada ziemai. Šā iemesla dēļ sākotnēji regulatīvais mehānisms 2018.–2019. gadam tika piemērots kā pārejas pasākums visai Francijas teritorijā esošajai dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūrai. PPE 2016. gadā šī infrastruktūra identificēta kā infrastruktūra, kas nepieciešama piegādes drošībai (15). |
| --- | --- |

(49)

Francijas iestādes norādīja, ka darbu pie būtiskas infrastruktūras apzināšanas nebija iespējams pabeigt pietiekami agri 2018.–2019. gada ziemai. Šā iemesla dēļ sākotnēji regulatīvais mehānisms 2018.–2019. gadam tika piemērots kā pārejas pasākums visai Francijas teritorijā esošajai dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūrai. PPE 2016. gadā šī infrastruktūra identificēta kā infrastruktūra, kas nepieciešama piegādes drošībai (15).

PPE

15

| (50) | Pēc tam ar 2018. gada 26. decembra dekrētu (16) no nepieciešamās infrastruktūras saraksta svītroja trīs vietas ar samazinātu apjomu Storengy (Soings-en-Sologne, Saint-Clair-sur-Epte un Trois-Fontaines), kā arī Lussagnet 1. posma projektu (Teréga) un Manosque 2 (Géométhane). Šī infrastruktūra nekad nav tikusi izmantota kopš regulētas piekļuves dabasgāzes krātuvēm ieviešanas. |
| --- | --- |

(50)

Pēc tam ar 2018. gada 26. decembra dekrētu (16) no nepieciešamās infrastruktūras saraksta svītroja trīs vietas ar samazinātu apjomu Storengy (Soings-en-Sologne, Saint-Clair-sur-Epte un Trois-Fontaines), kā arī Lussagnet 1. posma projektu (Teréga) un Manosque 2 (Géométhane). Šī infrastruktūra nekad nav tikusi izmantota kopš regulētas piekļuves dabasgāzes krātuvēm ieviešanas.

16

Storengy

Soings-en-Sologne

Saint-Clair-sur-Epte

Trois-Fontaines

Lussagnet

Teréga

Manosque

Géométhane

| (51) | Visbeidzot, laikposmā no 2019. līdz 2023. gadam Dekrētā Nr. 2020-456 par PPE ir noteikta infrastruktūra dabasgāzes pazemes krātuvēm, kam jāpaliek ekspluatācijā, lai garantētu piegādes drošību vidējā termiņā un ilgtermiņā. To lietderīgais tilpums ir 138,5 TWh un izsūknēšanas jauda – 2 376 GWh dienā, kas atbilst noslodzei 45 % lietderīgā tilpuma:









  Infrastruktūra | Operators | Nodošanas ekspluatācijā gads | Uzglabāšanas veids |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beynes | Storengy | 1956 | Ūdens nesējslānis |
| Céré-la-Ronde | Storengy | 1993 | Ūdens nesējslānis |
| Cerville-Verlaine | Storengy | 1970 | Ūdens nesējslānis |
| Chemery | Storengy | 1968 | Ūdens nesējslānis |
| Etrez | Storengy | 1980 | Sāls |
| Germigny-sous-Coulomb | Storengy | 1982 | Ūdens nesējslānis |
| Gournay | Storengy | 1976 | Ūdens nesējslānis |
| Lussagnet/Izaute | Teréga | 1957 | Ūdens nesējslānis |
| Manosque | Géométhane | 1993 | Sāls |
| Saint-Illiers-la-Ville | Storengy | 1965 | Ūdens nesējslānis |
| Tersanne/Hauterives | Storengy | 1970 | Sāls |

(51)

Visbeidzot, laikposmā no 2019. līdz 2023. gadam Dekrētā Nr. 2020-456 par PPE ir noteikta infrastruktūra dabasgāzes pazemes krātuvēm, kam jāpaliek ekspluatācijā, lai garantētu piegādes drošību vidējā termiņā un ilgtermiņā. To lietderīgais tilpums ir 138,5 TWh un izsūknēšanas jauda – 2 376 GWh dienā, kas atbilst noslodzei 45 % lietderīgā tilpuma:

PPE

Infrastruktūra

Infrastruktūra

Operators

Operators

Nodošanas ekspluatācijā gads

Nodošanas ekspluatācijā gads

Uzglabāšanas veids

Uzglabāšanas veids

Beynes

Beynes

Storengy

1956

Ūdens nesējslānis

Céré-la-Ronde

Céré-la-Ronde

Storengy

1993

Ūdens nesējslānis

Cerville-Verlaine

Cerville-Verlaine

Storengy

1970

Ūdens nesējslānis

Chemery

Chemery

Storengy

1968

Ūdens nesējslānis

Etrez

Etrez

Storengy

1980

Sāls

Germigny-sous-Coulomb

Germigny-sous-Coulomb

Storengy

1982

Ūdens nesējslānis

Gournay

Gournay

Storengy

1976

Ūdens nesējslānis

Lussagnet/Izaute

Lussagnet/Izaute

Teréga

1957

Ūdens nesējslānis

Manosque

Manosque

Géométhane

1993

Sāls

Saint-Illiers-la-Ville

Saint-Illiers-la-Ville

Storengy

1965

Ūdens nesējslānis

Tersanne/Hauterives

Tersanne/Hauterives

Storengy

1970

Sāls

1. tabula. Dabasgāzes uzglabāšanas iekārtas, kurām ir jādarbojas līdz 2023. gadam

1. tabula. Dabasgāzes uzglabāšanas iekārtas, kurām ir jādarbojas līdz 2023. gadam

| (52) | PPE prognozēts, ka laikposmā no 2024. līdz 2028. gadam uzglabāšanas vajadzības samazināsies. Uzglabāšanas infrastruktūras sarakstu līdz 2026. gadam varētu samazināt līdz izsūknēšanas jaudai vismaz 140 GWh dienā ar 45 % lietderīga tilpuma. Ņemot vērā neskaidrības attiecībā uz piegādes drošībai nepieciešamo tilpumu pēc 2026. gada, šis tilpums būtu jāapstiprina 2023. gadā un jānosaka nākamajā PPE. |
| --- | --- |

(52)

PPE prognozēts, ka laikposmā no 2024. līdz 2028. gadam uzglabāšanas vajadzības samazināsies. Uzglabāšanas infrastruktūras sarakstu līdz 2026. gadam varētu samazināt līdz izsūknēšanas jaudai vismaz 140 GWh dienā ar 45 % lietderīga tilpuma. Ņemot vērā neskaidrības attiecībā uz piegādes drošībai nepieciešamo tilpumu pēc 2026. gada, šis tilpums būtu jāapstiprina 2023. gadā un jānosaka nākamajā PPE.

PPE

PPE

3.5.   Uzglabāšanas jaudas izsolīšana

Uzglabāšanas jaudas izsolīšana

| (53) | Saskaņā ar Enerģētikas kodeksa L.421-5-1. pantu regulētās uzglabāšanas jaudas tiek pārdotas izsolē saskaņā ar CRE paredzētajiem noteikumiem. Konkrētāk, saskaņā ar CRE2018. gada 22. februāra rezolūciju izsoles notiek ar nulles rezerves cenu (17). |
| --- | --- |

(53)

Saskaņā ar Enerģētikas kodeksa L.421-5-1. pantu regulētās uzglabāšanas jaudas tiek pārdotas izsolē saskaņā ar CRE paredzētajiem noteikumiem. Konkrētāk, saskaņā ar CRE2018. gada 22. februāra rezolūciju izsoles notiek ar nulles rezerves cenu (17).

CRE

CRE

17

| (54) | Pirmās izsoles rezultāti bija šādi:








  Uzglabāšanas ilgums | Ieņēmumi


  (miljonos EUR) | Vidējā piedāvājuma cena


  (EUR/MWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018–2019 | 68,4 | 0,53 |
| 2019–2020 | 233,6 | 1,80 |
| 2020–2021 | 504,6 | 3,85 |

(54)

Pirmās izsoles rezultāti bija šādi:

Uzglabāšanas ilgums

Uzglabāšanas ilgums

Ieņēmumi

Ieņēmumi

(miljonos EUR)

(miljonos EUR)

Vidējā piedāvājuma cena

Vidējā piedāvājuma cena

(EUR/MWh)

(EUR/MWh)

2018–2019

2018–2019

68,4

0,53

2019–2020

2019–2020

233,6

1,80

2020–2021

2020–2021

504,6

3,85

2. tabula. Izsoles rezultāti un ieņēmumi no papildu pārdošanas gada laikā

2. tabula. Izsoles rezultāti un ieņēmumi no papildu pārdošanas gada laikā

3.6.   Uzglabāšanas operatoru atļauto ienākumu segums, kā to definē CRE

Uzglabāšanas operatoru atļauto ienākumu segums, kā to definē CRE

| (55) | Saskaņā ar Enerģētikas kodeksa L.452-1. pantu “tarifus par pārvades tīklu izmantošanu [..] nosaka pārskatāmi un nediskriminējoši, lai segtu visas izmaksas, kas rodas pārvades sistēmu operatoriem un uzglabāšanas infrastruktūras operatoriem, kuri minēti L.421-3-1. pantā, ciktāl šīs izmaksas atbilst efektīvu operatoru izmaksām”. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar Enerģētikas kodeksa L.452-1. pantu “tarifus par pārvades tīklu izmantošanu [..] nosaka pārskatāmi un nediskriminējoši, lai segtu visas izmaksas, kas rodas pārvades sistēmu operatoriem un uzglabāšanas infrastruktūras operatoriem, kuri minēti L.421-3-1. pantā, ciktāl šīs izmaksas atbilst efektīvu operatoru izmaksām”.

| (56) | Turklāt tajā pašā pantā ir paredzēts, ka šajās izmaksās “ņem vērā sniegtā pakalpojuma īpašības un ar to saistītās izmaksas” un ka uzglabāšanas operatoru gadījumā tās tostarp ietver “parastu peļņu no ieguldītā kapitāla”. |
| --- | --- |

(56)

Turklāt tajā pašā pantā ir paredzēts, ka šajās izmaksās “ņem vērā sniegtā pakalpojuma īpašības un ar to saistītās izmaksas” un ka uzglabāšanas operatoru gadījumā tās tostarp ietver “parastu peļņu no ieguldītā kapitāla”.

| (57) | Ar Enerģētikas kodeksa L.452-2. pantu CRE ir pilnvarota noteikt “metodes, ko izmanto, lai noteiktu dabasgāzes pārvades tīklu izmantošanas tarifus” un pieprasīt uzglabāšanas operatoriem sniegt informāciju, it īpaši grāmatvedības un finanšu informāciju, kas nepieciešama šo tarifu noteikšanai. |
| --- | --- |

(57)

Ar Enerģētikas kodeksa L.452-2. pantu CRE ir pilnvarota noteikt “metodes, ko izmanto, lai noteiktu dabasgāzes pārvades tīklu izmantošanas tarifus” un pieprasīt uzglabāšanas operatoriem sniegt informāciju, it īpaši grāmatvedības un finanšu informāciju, kas nepieciešama šo tarifu noteikšanai.

CRE

metodes, ko izmanto, lai noteiktu dabasgāzes pārvades tīklu izmantošanas tarifus

| (58) | No šīm tiesību normām izriet, ka likums pilnvaro CRE noteikt uzglabāšanas operatoru atļautos ienākumus tādā veidā, lai segtu “efektīva operatora” izmaksas un nodrošinātu normālu peļņu no ieguldītā kapitāla. |
| --- | --- |

(58)

No šīm tiesību normām izriet, ka likums pilnvaro CRE noteikt uzglabāšanas operatoru atļautos ienākumus tādā veidā, lai segtu “efektīva operatora” izmaksas un nodrošinātu normālu peļņu no ieguldītā kapitāla.

CRE

| (59) | Sākotnēji CRE noteica pagaidu atļautos ienākumus, reglamentējošajam periodam uz diviem gadiem. Šis pirmais uzglabāšanas tarifs bija spēkā 2018. un 2019. gadā (ATS 1) (18). Pēc tam CRE saskaņoja uzglabāšanas operatoru tiesisko regulējumu ar citu infrastruktūras tarifu tiesisko regulējumu. Otro uzglabāšanas tarifu (ATS 2) piemēro no 2020. gada uz 4 gadiem (19). |
| --- | --- |

(59)

Sākotnēji CRE noteica pagaidu atļautos ienākumus, reglamentējošajam periodam uz diviem gadiem. Šis pirmais uzglabāšanas tarifs bija spēkā 2018. un 2019. gadā (ATS 1) (18). Pēc tam CRE saskaņoja uzglabāšanas operatoru tiesisko regulējumu ar citu infrastruktūras tarifu tiesisko regulējumu. Otro uzglabāšanas tarifu (ATS 2) piemēro no 2020. gada uz 4 gadiem (19).

CRE

18

CRE

19

| (60) | Kopējā pieeja aprēķināto atļauto ieņēmumu noteikšanai attiecībā uz dažādajiem uzglabāšanas tarifiem paliek nemainīga. Uzglabāšanas operatoru atļautos ieņēmumus CRE noteica ex ante, pamatojoties uz operatoru iesniegtajām prognozēm, kuras pēc tam koriģē, veicot korekcijas nākamajā gadā un veicot ex post revīzijas. CRE ņem vērā uzglabāšanas operatoru izmaksas, ciktāl tās tiek uzskatītas par efektīvām. |
| --- | --- |

(60)

Kopējā pieeja aprēķināto atļauto ieņēmumu noteikšanai attiecībā uz dažādajiem uzglabāšanas tarifiem paliek nemainīga. Uzglabāšanas operatoru atļautos ieņēmumus CRE noteica ex ante, pamatojoties uz operatoru iesniegtajām prognozēm, kuras pēc tam koriģē, veicot korekcijas nākamajā gadā un veicot ex post revīzijas. CRE ņem vērā uzglabāšanas operatoru izmaksas, ciktāl tās tiek uzskatītas par efektīvām.

CRE

ex ante

ex post

CRE

| (61) | Tomēr, ņemot vērā īpaši īsos termiņus reformas īstenošanai, 2018. un 2019. gadam tika piemērots vienkāršots regulējums. Attiecībā uz pirmo finanšu gadu CRE pieņēma tarifu sistēmu, saskaņā ar kuru starpību starp prognozi un visu maksājumu un ieņēmumu izpildes rezultātu a posteriori legalizē. Šis mehānisms garantē in fine tarifu līmeni, kas ir stingri līdzvērtīgs operatora faktiskajiem izdevumiem un ieņēmumiem. Attiecībā uz laikposmu no 2020. līdz 2023. gadam CRE vēlējās paplašināt stimulu regulēšanas principus, attiecinot tos arī uz uzglabāšanas infrastruktūru, un analīzes beigās pieņēma kontrolētu operatoru izmaksu trajektoriju kontekstā, ko raksturo dabasgāzes patēriņa samazināšanās tendence. |
| --- | --- |

(61)

Tomēr, ņemot vērā īpaši īsos termiņus reformas īstenošanai, 2018. un 2019. gadam tika piemērots vienkāršots regulējums. Attiecībā uz pirmo finanšu gadu CRE pieņēma tarifu sistēmu, saskaņā ar kuru starpību starp prognozi un visu maksājumu un ieņēmumu izpildes rezultātu a posteriori legalizē. Šis mehānisms garantē in fine tarifu līmeni, kas ir stingri līdzvērtīgs operatora faktiskajiem izdevumiem un ieņēmumiem. Attiecībā uz laikposmu no 2020. līdz 2023. gadam CRE vēlējās paplašināt stimulu regulēšanas principus, attiecinot tos arī uz uzglabāšanas infrastruktūru, un analīzes beigās pieņēma kontrolētu operatoru izmaksu trajektoriju kontekstā, ko raksturo dabasgāzes patēriņa samazināšanās tendence.

CRE

a posteriori

in fine

CRE

| (62) | Saskaņā ar CRE noteikto metodi aplēstie atļautie ienākumi ir vienādi ar summu, ko veido aplēstie neto pamatdarbības izdevumi (“CNE”), prognozētās normatīvās kapitāla izmaksas (“CCN”) un uzkrājumu konta atlikuma noskaidrošana par iepriekšējo gadu (turpmāk tekstā – “CRCP”).

  Atļautie ienākumi = CNE + CCN + CRCP |
| --- | --- |

(62)

Saskaņā ar CRE noteikto metodi aplēstie atļautie ienākumi ir vienādi ar summu, ko veido aplēstie neto pamatdarbības izdevumi (“CNE”), prognozētās normatīvās kapitāla izmaksas (“CCN”) un uzkrājumu konta atlikuma noskaidrošana par iepriekšējo gadu (turpmāk tekstā – “CRCP”).

CRE

CNE

CCN

CRCP

Atļautie ienākumi = CNE + CCN + CRCP

Atļautie ienākumi = CNE + CCN + CRCP

| (63) | Aprēķinot šos komponentus, ņem vērā tikai tās darbības, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā. |
| --- | --- |

(63)

Aprēķinot šos komponentus, ņem vērā tikai tās darbības, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā.

3.6.1.   Neto pamatdarbības izdevumi

Neto pamatdarbības izdevumi

| (64) | Neto pamatdarbības izdevumi atbilst “efektīva operatora” bruto darbības izmaksām (enerģijas izmaksām, ārējam patēriņam, personāla izmaksām, nodokļiem un maksājumiem) pēc operatora pamatdarbības ienākumu atskaitīšanas (jo īpaši kapitalizētās produkcijas, produktu bez fiksēta tarifa, uzkrātās dabasgāzes pirkšanas un pārdošanas peļņas vai zaudējumu). |
| --- | --- |

(64)

Neto pamatdarbības izdevumi atbilst “efektīva operatora” bruto darbības izmaksām (enerģijas izmaksām, ārējam patēriņam, personāla izmaksām, nodokļiem un maksājumiem) pēc operatora pamatdarbības ienākumu atskaitīšanas (jo īpaši kapitalizētās produkcijas, produktu bez fiksēta tarifa, uzkrātās dabasgāzes pirkšanas un pārdošanas peļņas vai zaudējumu).

| (65) | Ņemot vērā īsos termiņus reformas īstenošanai, CRE 2018.–2019. gada periodam nevarēja noteikt, vai operatoru izmaksas atbilst “efektīva operatora” izmaksām. Līdz ar to šajā laikposmā vērā ņemtās izmaksas galu galā atbilst faktiskajām izmaksām, kas radušās uzglabāšanas operatoriem un ko validējis CRE. Attiecībā uz ATS 2 tarifu CRE īstenoja mehānismu neto darbības izmaksu regulēšanai, izņemot dažus iepriekš noteiktus posteņus. Tādējādi ar dažiem izņēmumiem jebkura novirze no darbības izmaksu trajektorijas, kas noteikta ATS 2 periodam, būs uz operatora darbības rēķina vai par labu tam. |
| --- | --- |

(65)

Ņemot vērā īsos termiņus reformas īstenošanai, CRE 2018.–2019. gada periodam nevarēja noteikt, vai operatoru izmaksas atbilst “efektīva operatora” izmaksām. Līdz ar to šajā laikposmā vērā ņemtās izmaksas galu galā atbilst faktiskajām izmaksām, kas radušās uzglabāšanas operatoriem un ko validējis CRE. Attiecībā uz ATS 2 tarifu CRE īstenoja mehānismu neto darbības izmaksu regulēšanai, izņemot dažus iepriekš noteiktus posteņus. Tādējādi ar dažiem izņēmumiem jebkura novirze no darbības izmaksu trajektorijas, kas noteikta ATS 2 periodam, būs uz operatora darbības rēķina vai par labu tam.

CRE

CRE

CRE

3.6.2.   Normatīvās kapitāla izmaksas

Normatīvās kapitāla izmaksas

| (66) | Normatīvās kapitāla izmaksas (CCN) ietver pamatkapitāla amortizāciju un peļņu. Tādējādi normatīvās kapitāla izmaksas atbilst regulēto aktīvu bāzes (“RAB”) amortizācijas summai, pamatkapitāla peļņai, kas aprēķināta, pamatojoties uz vidējām svērtajām kapitāla izmaksām (“WACC”) par jau ekspluatācijā nodoto RAB un parāda izmaksām par apgrozāmajiem pamatlīdzekļiem (turpmāk tekstā – “IEC”).

  CCN = RAB + RAB x WACC + IEC x parāda izmaksas |
| --- | --- |

(66)

Normatīvās kapitāla izmaksas (CCN) ietver pamatkapitāla amortizāciju un peļņu. Tādējādi normatīvās kapitāla izmaksas atbilst regulēto aktīvu bāzes (“RAB”) amortizācijas summai, pamatkapitāla peļņai, kas aprēķināta, pamatojoties uz vidējām svērtajām kapitāla izmaksām (“WACC”) par jau ekspluatācijā nodoto RAB un parāda izmaksām par apgrozāmajiem pamatlīdzekļiem (turpmāk tekstā – “IEC”).

CCN

WACC

IEC

CCN = RAB + RAB x WACC + IEC x parāda izmaksas

CCN = RAB + RAB x WACC + IEC x parāda izmaksas

| (67) | CRE apstiprināja, ka šī metodika atbilst regulatīvajai praksei attiecībā uz iekārtām, kas tiek regulētas dabasgāzes un elektroenerģijas tirgos Francijā un Rietumeiropā (20). |
| --- | --- |

(67)

CRE apstiprināja, ka šī metodika atbilst regulatīvajai praksei attiecībā uz iekārtām, kas tiek regulētas dabasgāzes un elektroenerģijas tirgos Francijā un Rietumeiropā (20).

CRE

20

| (68) | Lai noteiktu RAB sākotnējo līmeni 2018. gada 1. janvārī (“sākotnējo RAB” jeb “uzsākšanas RAB”), CRE izmanto “pašreizējo ekonomisko izmaksu” metodi (21). To veido aktīvu ekonomiskās neto vērtības aprēķināšana i) pamatojoties uz operatoru pārskatos iekļauto aktīvu bruto uzskaites vērtību (vēsturiskās būvniecības izmaksas), ii) diskontēta atbilstoši inflācijai, tad iii) samazinājusies aktīvu saimnieciskās darbības laikā. |
| --- | --- |

(68)

Lai noteiktu RAB sākotnējo līmeni 2018. gada 1. janvārī (“sākotnējo RAB” jeb “uzsākšanas RAB”), CRE izmanto “pašreizējo ekonomisko izmaksu” metodi (21). To veido aktīvu ekonomiskās neto vērtības aprēķināšana i) pamatojoties uz operatoru pārskatos iekļauto aktīvu bruto uzskaites vērtību (vēsturiskās būvniecības izmaksas), ii) diskontēta atbilstoši inflācijai, tad iii) samazinājusies aktīvu saimnieciskās darbības laikā.

CRE

21

| (69) | Katru gadu RAB attīstās šādi:






  — | amortizācija, pamatojoties uz aktīvu ekonomisko kalpošanas laiku, kas atskaitīta no RAB, |
| --- | --- | --- |

(69)

Katru gadu RAB attīstās šādi:

—

amortizācija, pamatojoties uz aktīvu ekonomisko kalpošanas laiku, kas atskaitīta no RAB,

| — | sāktas jaunas investīcijas, kas palielina RAB, |
| --- | --- |

—

sāktas jaunas investīcijas, kas palielina RAB,

| — | attiecīgā gadījumā – aktīvi, kas demontēti pirms to kopējās amortizācijas, kas samazina RAB, |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā – aktīvi, kas demontēti pirms to kopējās amortizācijas, kas samazina RAB,

| — | inflācijas aktīvu pārvērtēšana (patēriņa cenu indekss, izņemot tabaku). |
| --- | --- |

—

inflācijas aktīvu pārvērtēšana (patēriņa cenu indekss, izņemot tabaku).

| (70) | CRE uzskata, ka operatoru veikto ieguldījumu sākotnējās vērtības visreprezentatīvākais rādītājs ir to uzņēmumu pārskatos iegrāmatoto aktīvu bruto vērtība. Saskaņā ar CRE teikto, šī vērtība, ko revidenti revidēja ikgadējās revīzijas ietvaros, ir dokumentēta un objektīva. Šī metode ir identiska tai, ko piemēroja 2002. gadā, kad tika uzsāka darboties regulējums par dabasgāzes pārvades sistēmu operatoriem, un to izmanto arī Francijas reglamentētajos metāna termināļos. |
| --- | --- |

(70)

CRE uzskata, ka operatoru veikto ieguldījumu sākotnējās vērtības visreprezentatīvākais rādītājs ir to uzņēmumu pārskatos iegrāmatoto aktīvu bruto vērtība. Saskaņā ar CRE teikto, šī vērtība, ko revidenti revidēja ikgadējās revīzijas ietvaros, ir dokumentēta un objektīva. Šī metode ir identiska tai, ko piemēroja 2002. gadā, kad tika uzsāka darboties regulējums par dabasgāzes pārvades sistēmu operatoriem, un to izmanto arī Francijas reglamentētajos metāna termināļos.

CRE

CRE

| (71) | CRE neņēma vērā aktīvu “jauno” vērtību, bet gan amortizēto vērtību, kas atbilda nolietojumam, ko uzglabāšanas operatori reģistrēja pirms 2018. gada, lai sabiedrība atkal neuzņemtos agrāk samaksātu maksu vai jau ņemtu vērā aktīvu amortizāciju. |
| --- | --- |

(71)

CRE neņēma vērā aktīvu “jauno” vērtību, bet gan amortizēto vērtību, kas atbilda nolietojumam, ko uzglabāšanas operatori reģistrēja pirms 2018. gada, lai sabiedrība atkal neuzņemtos agrāk samaksātu maksu vai jau ņemtu vērā aktīvu amortizāciju.

CRE

| (72) | Lielākajai daļai aktīvu amortizācijas periodi, ko operatori piemēro savos vēsturiskajos pārskatos, un nolietojuma periodi, ko operatori pieprasījuši savos tarifu dokumentos, ir līdzīgi. Turklāt tie atbilst standarta sektora datiem, ko var novērot citās valstīs. |
| --- | --- |

(72)

Lielākajai daļai aktīvu amortizācijas periodi, ko operatori piemēro savos vēsturiskajos pārskatos, un nolietojuma periodi, ko operatori pieprasījuši savos tarifu dokumentos, ir līdzīgi. Turklāt tie atbilst standarta sektora datiem, ko var novērot citās valstīs.

| (73) | Savukārt attiecībā uz bufergāzi (22)
  CRE noraidīja operatoru lūgumu apsvērt vienotu 250 gadu amortizācijas laikposmu. Patiešām, CRE ņēma vērā faktu, ka atšķirībā no citiem operatoru aktīviem bufergāzes operatori amortizēja laikposmos, kas atšķīrās atkarībā no operatora un laika gaitā (no 25 līdz 250 gadiem). Līdz ar to CRE, lai noteiktu uzglabāšanas operatoru sākotnējo RAB, izmantoja bufergāzes amortizācijas pakāpi, kas atbilst uzskaites vērtības samazinājuma līmenim, kas reģistrēts katram no trim operatoriem. Komisija ir noteikusi, ka turpmāk bufergāzes amortizācijas periods ir 75 gadi, kas atbilst trim 25 gadu koncesijas tiesību pagarinājumiem pazemes iecirkņa ekspluatācijai. |
| --- | --- |

(73)

Savukārt attiecībā uz bufergāzi (22)
  CRE noraidīja operatoru lūgumu apsvērt vienotu 250 gadu amortizācijas laikposmu. Patiešām, CRE ņēma vērā faktu, ka atšķirībā no citiem operatoru aktīviem bufergāzes operatori amortizēja laikposmos, kas atšķīrās atkarībā no operatora un laika gaitā (no 25 līdz 250 gadiem). Līdz ar to CRE, lai noteiktu uzglabāšanas operatoru sākotnējo RAB, izmantoja bufergāzes amortizācijas pakāpi, kas atbilst uzskaites vērtības samazinājuma līmenim, kas reģistrēts katram no trim operatoriem. Komisija ir noteikusi, ka turpmāk bufergāzes amortizācijas periods ir 75 gadi, kas atbilst trim 25 gadu koncesijas tiesību pagarinājumiem pazemes iecirkņa ekspluatācijai.

22

CRE

CRE

CRE

| (74) | Saimnieciskās darbības laiks, ko CRE izmanto dažādām operatoru aktīvu klasēm, ir šāds:







  Aktīvu kategorijas | Normatīvais saimnieciskās darbības laiks |
| --- | --- | --- |
| Bufergāze | 75 gadi |
| Urbumi, iecirkņi, savākšanas vietas | 50 gadi |
| Apstrādes, kompresijas, piegādes, mērīšanas iekārtas | 20 līdz 30 gadi |
| Nekustamais īpašums un ēkas | 30 gadi |
| Dažādas iekārtas | 10 līdz 15 gadi |
| Programmatūra, neliela izmēra aprīkojums | 5 gadi |

(74)

Saimnieciskās darbības laiks, ko CRE izmanto dažādām operatoru aktīvu klasēm, ir šāds:

CRE

Aktīvu kategorijas

Aktīvu kategorijas

Normatīvais saimnieciskās darbības laiks

Normatīvais saimnieciskās darbības laiks

Bufergāze

Bufergāze

75 gadi

Urbumi, iecirkņi, savākšanas vietas

Urbumi, iecirkņi, savākšanas vietas

50 gadi

Apstrādes, kompresijas, piegādes, mērīšanas iekārtas

Apstrādes, kompresijas, piegādes, mērīšanas iekārtas

20 līdz 30 gadi

Nekustamais īpašums un ēkas

Nekustamais īpašums un ēkas

30 gadi

Dažādas iekārtas

Dažādas iekārtas

10 līdz 15 gadi

Programmatūra, neliela izmēra aprīkojums

Programmatūra, neliela izmēra aprīkojums

5 gadi

3. tabula. Aktīvu kategorijām noteiktais nolietojuma periods

3. tabula. Aktīvu kategorijām noteiktais nolietojuma periods

| (75) | Turklāt 2017. gadā CRE lūdza ārējo konsultantu [...] veikt krātuvju operatoru sākotnējās RAB piemērošanas revīziju. Storengy aprēķina rezultāts ir [3–5 miljardi EUR]. |
| --- | --- |

(75)

Turklāt 2017. gadā CRE lūdza ārējo konsultantu [...] veikt krātuvju operatoru sākotnējās RAB piemērošanas revīziju. Storengy aprēķina rezultāts ir [3–5 miljardi EUR].

CRE

Storengy

| (76) | Teréga gadījumā konsultanta PwC veiktais papildu pētījums, pamatojoties uz diskontētās naudas plūsmas pieeju, paaugstina RAB vērtību no [1 līdz 2 miljardiem EUR]. |
| --- | --- |

(76)

Teréga gadījumā konsultanta PwC veiktais papildu pētījums, pamatojoties uz diskontētās naudas plūsmas pieeju, paaugstina RAB vērtību no [1 līdz 2 miljardiem EUR].

Teréga

PwC

diskontētās naudas plūsmas

| (77) | Tādējādi, lai īstenotu regulatīvo mehānismu, CRE pārskatīja sākotnējo RAB, ko bija pieprasījuši uzglabāšanas operatori, lai ņemtu vērā aktīvu tirgus vērtības neatkarīgu ekonomisko novērtējumu. Tāpēc CRE pieņēma šādas sākotnējās RAB:









  2018. gada 1. janvārī | Storengy (miljardi EUR) | Teréga (miljardi EUR) | Géométhane (miljardi EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Operatora pieprasījums | 4,0 | 1,37 | 0,20 |
| CRE noteiktā RAB | 3,5 | 1,15 | 0,19 |

(77)

Tādējādi, lai īstenotu regulatīvo mehānismu, CRE pārskatīja sākotnējo RAB, ko bija pieprasījuši uzglabāšanas operatori, lai ņemtu vērā aktīvu tirgus vērtības neatkarīgu ekonomisko novērtējumu. Tāpēc CRE pieņēma šādas sākotnējās RAB:

CRE

CRE

2018. gada 1. janvārī

2018. gada 1. janvārī

Storengy (miljardi EUR)

Storengy

Teréga (miljardi EUR)

Teréga

Géométhane (miljardi EUR)

Géométhane

Operatora pieprasījums

Operatora pieprasījums

4,0

1,37

0,20

CRE noteiktā RAB

CRE

3,5

1,15

0,19

4. tabula. Uzglabāšanas operatoru sākotnējās RAB regulas spēkā stāšanās brīdī

4. tabula. Uzglabāšanas operatoru sākotnējās RAB regulas spēkā stāšanās brīdī

| (78) | Attiecībā uz kapitāla atdeves likmi CRE izmantoja WACC metodi, lai ļautu operatoram finansēt procentu izdevumus un gūt peļņu no pašu kapitāla, kas būtu salīdzināms ar to, ko tas varētu gūt attiecībā uz investīcijām ar salīdzināmu riska līmeni. CRE norādīja, ka WACC ir metode, ko Eiropas regulatori parasti izmanto, lai noteiktu atlīdzības likmi par regulētās infrastruktūras aktīviem. |
| --- | --- |

(78)

Attiecībā uz kapitāla atdeves likmi CRE izmantoja WACC metodi, lai ļautu operatoram finansēt procentu izdevumus un gūt peļņu no pašu kapitāla, kas būtu salīdzināms ar to, ko tas varētu gūt attiecībā uz investīcijām ar salīdzināmu riska līmeni. CRE norādīja, ka WACC ir metode, ko Eiropas regulatori parasti izmanto, lai noteiktu atlīdzības likmi par regulētās infrastruktūras aktīviem.

CRE

WACC

CRE

WACC

| (79) | Pamatojoties uz ekonomikas pētījumiem un ārējo konsultantu darbu (23), CRE 2018. un 2019. gadam noteica WACC 5,75 % apmērā. Laikposmā no 2020. līdz 2023. gadam CRE izvēlējās WACC 4,75 % apmērā. Metode, ko izmanto, lai noteiktu WACC ATS 2, nav mainījusies salīdzinājumā ar metodi, kas izmantota ATS 1. To pamato zemākas finansēšanas izmaksas, plānotais uzņēmumu ienākuma nodokļa samazinājums un aktīvu beta pieaugums. Šis aktīvu beta pieaugums atspoguļo finanšu risku, jo īpaši neatgūstamās izmaksas par enerģētikas pārkārtošanu dabasgāzes infrastruktūras uzņēmumu akcionāriem. |
| --- | --- |

(79)

Pamatojoties uz ekonomikas pētījumiem un ārējo konsultantu darbu (23), CRE 2018. un 2019. gadam noteica WACC 5,75 % apmērā. Laikposmā no 2020. līdz 2023. gadam CRE izvēlējās WACC 4,75 % apmērā. Metode, ko izmanto, lai noteiktu WACC ATS 2, nav mainījusies salīdzinājumā ar metodi, kas izmantota ATS 1. To pamato zemākas finansēšanas izmaksas, plānotais uzņēmumu ienākuma nodokļa samazinājums un aktīvu beta pieaugums. Šis aktīvu beta pieaugums atspoguļo finanšu risku, jo īpaši neatgūstamās izmaksas par enerģētikas pārkārtošanu dabasgāzes infrastruktūras uzņēmumu akcionāriem.

23

CRE

WACC

CRE

WACC

WACC

| (80) | Tā kā biržā nav salīdzināma biržas sarakstā iekļautā uzkrājumu uzturēšanas operatora, CRE par atsauces likmi izmantoja dabasgāzes PSO WACC, palielinot to ar īpašu riska prēmiju par uzglabāšanu. Šī prēmija ir noteikta 50 bāzes punktu apmērā uzglabāšanas iekārtu koncentrācijas, augsnes apakškārtas ģeoloģiskā riska un aizstājamības ar metāna termināļiem riska dēļ, kā arī starpsavienojumu ar ārzemēm dēļ. |
| --- | --- |

(80)

Tā kā biržā nav salīdzināma biržas sarakstā iekļautā uzkrājumu uzturēšanas operatora, CRE par atsauces likmi izmantoja dabasgāzes PSO WACC, palielinot to ar īpašu riska prēmiju par uzglabāšanu. Šī prēmija ir noteikta 50 bāzes punktu apmērā uzglabāšanas iekārtu koncentrācijas, augsnes apakškārtas ģeoloģiskā riska un aizstājamības ar metāna termināļiem riska dēļ, kā arī starpsavienojumu ar ārzemēm dēļ.

CRE

WACC

| (81) | CRE arī norādīja, ka šī atlīdzības likme ir zemāka nekā tā, kas piešķirta reglamentētajiem metāna termināļu operatoriem (7,25 %, kad pasākums stājās spēkā), kuru darbība komerciālā ziņā ir riskantāka, jo īpaši regulētu un neregulētu metāna termināļu līdzāspastāvēšanas un mazāka klientu skaita dēļ. Turklāt CRE minēja piemēru par atlīdzības likmi 6,5 % apmērā, ko Itālijas regulators izmantoja dabasgāzes uzglabāšanai. |
| --- | --- |

(81)

CRE arī norādīja, ka šī atlīdzības likme ir zemāka nekā tā, kas piešķirta reglamentētajiem metāna termināļu operatoriem (7,25 %, kad pasākums stājās spēkā), kuru darbība komerciālā ziņā ir riskantāka, jo īpaši regulētu un neregulētu metāna termināļu līdzāspastāvēšanas un mazāka klientu skaita dēļ. Turklāt CRE minēja piemēru par atlīdzības likmi 6,5 % apmērā, ko Itālijas regulators izmantoja dabasgāzes uzglabāšanai.

CRE

CRE

3.6.3.   Investīcijas

Investīcijas

| (82) | Katru gadu saskaņā ar Enerģētikas kodeksa L.421-7-1. pantu pazemes dabasgāzes krātuvju operatori iesniedz CRE apstiprināšanai savu gada investīciju programmu. Šajā kontekstā CRE“nodrošina, ka tiek veiktas investīcijas, kas vajadzīgas uzglabāšanas iekārtu pienācīgai attīstībai un to pārredzamai un nediskriminējošai piekļuvei”. |
| --- | --- |

(82)

Katru gadu saskaņā ar Enerģētikas kodeksa L.421-7-1. pantu pazemes dabasgāzes krātuvju operatori iesniedz CRE apstiprināšanai savu gada investīciju programmu. Šajā kontekstā CRE“nodrošina, ka tiek veiktas investīcijas, kas vajadzīgas uzglabāšanas iekārtu pienācīgai attīstībai un to pārredzamai un nediskriminējošai piekļuvei”.

CRE

CRE

nodrošina, ka tiek veiktas investīcijas, kas vajadzīgas uzglabāšanas iekārtu pienācīgai attīstībai un to pārredzamai un nediskriminējošai piekļuvei

| (83) | Otrajā uzglabāšanas tarifā CRE ieviesa stimulu kontrolēt izmaksas dažādām investīciju kategorijām. |
| --- | --- |

(83)

Otrajā uzglabāšanas tarifā CRE ieviesa stimulu kontrolēt izmaksas dažādām investīciju kategorijām.

CRE

3.6.4.   Atliktu vai uzkrātu ieņēmumu un izdevumu konts

Atliktu vai uzkrātu ieņēmumu un izdevumu konts

| (84) | Atļautos ienākumus CRE nosaka, pamatojoties uz operatoru prognozēm par nākamā gada izmaksām un ieņēmumiem. CRCP ir ieviests, lai ņemtu vērā starpību starp aplēstajiem izdevumiem vai ienākumiem un izdevumiem vai ienākumiem, kas faktiski atzīti vairākos iepriekš noteiktos posteņos. Tādējādi CRCP aizsargā operatorus no dažu izmaksu vai ieņēmumu posteņu svārstībām. CRCP izmanto arī, lai izmaksātu finansiālus stimulus, kas izriet no stimulējošu regulatīvo mehānismu piemērošanas, un lai ņemtu vērā visus atsavināšanas guvumus vai balasta izmaksas, kad tos ir validējis CRE. |
| --- | --- |

(84)

Atļautos ienākumus CRE nosaka, pamatojoties uz operatoru prognozēm par nākamā gada izmaksām un ieņēmumiem. CRCP ir ieviests, lai ņemtu vērā starpību starp aplēstajiem izdevumiem vai ienākumiem un izdevumiem vai ienākumiem, kas faktiski atzīti vairākos iepriekš noteiktos posteņos. Tādējādi CRCP aizsargā operatorus no dažu izmaksu vai ieņēmumu posteņu svārstībām. CRCP izmanto arī, lai izmaksātu finansiālus stimulus, kas izriet no stimulējošu regulatīvo mehānismu piemērošanas, un lai ņemtu vērā visus atsavināšanas guvumus vai balasta izmaksas, kad tos ir validējis CRE.

CRE

CRCP

CRCP

CRCP

CRE

| (85) | Attiecībā uz ATS 1 tarifu pirmajā regulētās uzglabāšanas finanšu gadā CRE pieņēma tarifu sistēmu, saskaņā ar kuru starpība starp aplēsto kopējo maksu un ieņēmumiem un visām maksām un ieņēmumiem tika koriģēta a posteriori. Tāpēc tarifs bija “100 % CRCP” un netika stimulēta maksa vai ieņēmumu posteņi. |
| --- | --- |

(85)

Attiecībā uz ATS 1 tarifu pirmajā regulētās uzglabāšanas finanšu gadā CRE pieņēma tarifu sistēmu, saskaņā ar kuru starpība starp aplēsto kopējo maksu un ieņēmumiem un visām maksām un ieņēmumiem tika koriģēta a posteriori. Tāpēc tarifs bija “100 % CRCP” un netika stimulēta maksa vai ieņēmumu posteņi.

CRE

a posteriori

CRCP

| (86) | Attiecībā uz ATS 2 CRE piemēro CRCP darbības jomu atbilstīgi visu elektroenerģijas tīklu un dabasgāzes infrastruktūras tarifu vispārējai sistēmai. Tādējādi ar CRCP a posteriori tiek aptverti tikai daži iepriekš noteikti posteņi. Šie CRCP ietvertie posteņi jo īpaši attiecas uz investīciju izdevumiem vai tirgvedības ieņēmumiem. No otras puses, gandrīz uz visām pamatdarbības izmaksām attiecas stimuls, kas var būt kopējais (100 % atšķirību starp prognozētajām un realizētajām izmaksām ir uz darbības rēķina vai par labu tai) vai daļējais (piemēram, attiecībā uz enerģijas izmaksām, ja stimuls ir 20 %, 80 % no starpības ir CRCP). |
| --- | --- |

(86)

Attiecībā uz ATS 2 CRE piemēro CRCP darbības jomu atbilstīgi visu elektroenerģijas tīklu un dabasgāzes infrastruktūras tarifu vispārējai sistēmai. Tādējādi ar CRCP a posteriori tiek aptverti tikai daži iepriekš noteikti posteņi. Šie CRCP ietvertie posteņi jo īpaši attiecas uz investīciju izdevumiem vai tirgvedības ieņēmumiem. No otras puses, gandrīz uz visām pamatdarbības izmaksām attiecas stimuls, kas var būt kopējais (100 % atšķirību starp prognozētajām un realizētajām izmaksām ir uz darbības rēķina vai par labu tai) vai daļējais (piemēram, attiecībā uz enerģijas izmaksām, ja stimuls ir 20 %, 80 % no starpības ir CRCP).

CRE

CRCP

CRCP a posteriori

CRCP

CRCP

3.7.   Atbalsta saņēmēji

Atbalsta saņēmēji

| (87) | Pasākuma atbalsta saņēmēji atbilst dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūras operatoriem, uz kuriem attiecas regulatīvais mehānisms. Kopš pasākuma stāšanās spēkā tie ir Storengy, Teréga un Géométhane. |
| --- | --- |

(87)

Pasākuma atbalsta saņēmēji atbilst dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūras operatoriem, uz kuriem attiecas regulatīvais mehānisms. Kopš pasākuma stāšanās spēkā tie ir Storengy, Teréga un Géométhane.

Storengy

Teréga

Géométhane

3.8.   Pasākuma finansēšana, izmantojot pārvades tīkla izmantošanas tarifus

Pasākuma finansēšana, izmantojot pārvades tīkla izmantošanas tarifus

| (88) | Uzglabāšanas operatoru atļautie ienākumi tiek finansēti, no vienas puses, no ieņēmumiem, ko tieši saņem uzglabāšanas operatori, un, no otras puses, ja šie ieņēmumi ir mazāki par atļautajiem ieņēmumiem, no uzglabāšanas kompensācijas, kas ir vienāda ar starpību starp atļautajiem ienākumiem un tieši iekasētajiem ieņēmumiem.

  Kompensācija = atļautie ienākumi – tieši iekasētie ieņēmumi |
| --- | --- |

(88)

Uzglabāšanas operatoru atļautie ienākumi tiek finansēti, no vienas puses, no ieņēmumiem, ko tieši saņem uzglabāšanas operatori, un, no otras puses, ja šie ieņēmumi ir mazāki par atļautajiem ieņēmumiem, no uzglabāšanas kompensācijas, kas ir vienāda ar starpību starp atļautajiem ienākumiem un tieši iekasētajiem ieņēmumiem.

Kompensācija = atļautie ienākumi – tieši iekasētie ieņēmumi

Kompensācija = atļautie ienākumi – tieši iekasētie ieņēmumi

| (89) | Ieņēmumi, ko operatori iekasē tiešā veidā, rodas galvenokārt no izsolēm, kā arī no vēsturiskiem ilgtermiņa līgumiem un papildu pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(89)

Ieņēmumi, ko operatori iekasē tiešā veidā, rodas galvenokārt no izsolēm, kā arī no vēsturiskiem ilgtermiņa līgumiem un papildu pakalpojumiem.

| (90) | Uzglabāšanas kompensāciju PSO atgūst no dabasgāzes nosūtītājiem saskaņā ar īpašu terminu “uzglabāšanas termiņš” pārvades tīkla izmantošanas tarifā (ATRT tarifs) saskaņā ar CRE paredzētajiem nosacījumiem (sk. 21. apsvērumu). |
| --- | --- |

(90)

Uzglabāšanas kompensāciju PSO atgūst no dabasgāzes nosūtītājiem saskaņā ar īpašu terminu “uzglabāšanas termiņš” pārvades tīkla izmantošanas tarifā (ATRT tarifs) saskaņā ar CRE paredzētajiem nosacījumiem (sk. 21. apsvērumu).

ATRT

CRE

| (91) | Vispirms ir jānorāda, ka Francijā ir divi PSO, proti, divi dabasgāzes pārvades cauruļvadu ekspluatācijas atļaujas turētāji saskaņā ar Enerģētikas kodeksa L.431-1. pantu: GRTgaz un Teréga (agrāk – TIGF). |
| --- | --- |

(91)

Vispirms ir jānorāda, ka Francijā ir divi PSO, proti, divi dabasgāzes pārvades cauruļvadu ekspluatācijas atļaujas turētāji saskaņā ar Enerģētikas kodeksa L.431-1. pantu: GRTgaz un Teréga (agrāk – TIGF).

GRTgaz

Teréga

TIGF

| (92) | GRTgaz ir akciju sabiedrība, kas 75 % apmērā pieder ENGIE un 25 % pieder Société d’Infrastructures Gazière. GRTgaz, ko tieši kontrolē ENGIE, ir neatkarīgs no citām vertikāli integrētā uzņēmuma daļām (ENGIE grupa) saskaņā ar neatkarīgā PSO modeli, nodrošinot pārvades sistēmas operatoru darbību efektīvu nodalīšanu no ražošanas vai piegādes darbībām (24). |
| --- | --- |

(92)

GRTgaz ir akciju sabiedrība, kas 75 % apmērā pieder ENGIE un 25 % pieder Société d’Infrastructures Gazière. GRTgaz, ko tieši kontrolē ENGIE, ir neatkarīgs no citām vertikāli integrētā uzņēmuma daļām (ENGIE grupa) saskaņā ar neatkarīgā PSO modeli, nodrošinot pārvades sistēmas operatoru darbību efektīvu nodalīšanu no ražošanas vai piegādes darbībām (24).

GRTgaz

ENGIE

Société d’Infrastructures Gazière

GRTgaz

ENGIE

ENGIE

24

| (93) | Kā aprakstīts 9. apsvērumā, Teréga 40,5 % pieder uzņēmumam Snam, 31,5 % – GIC, 18 % – EDF Investissement un 10 % – Predica. Tāpat Teréga atbilst neatkarīga PSO prasībām (25). |
| --- | --- |

(93)

Kā aprakstīts 9. apsvērumā, Teréga 40,5 % pieder uzņēmumam Snam, 31,5 % – GIC, 18 % – EDF Investissement un 10 % – Predica. Tāpat Teréga atbilst neatkarīga PSO prasībām (25).

Teréga

Snam

GIC

EDF Investissement

Predica

Teréga

25

3.8.1.   Uzglabāšanas termiņi pēc pārvades tīkla izmantošanas tarifiem, ko nosaka CRE

Uzglabāšanas termiņi pēc pārvades tīkla izmantošanas tarifiem, ko nosaka CRE

| (94) | Saskaņā ar Enerģētikas kodeksa L.452-1. panta sesto daļu “Dabasgāzes pārvades tīklu izmantošanas tarifus atgūst šo sistēmu operatori. Pārvades sistēmu operatori L.421-3-1. pantā minētajiem pazemes dabasgāzes krātuvju operatoriem maksā daļu no atgūtās summas saskaņā ar Enerģētikas regulēšanas komisijas noteikumiem.” |
| --- | --- |

(94)

Saskaņā ar Enerģētikas kodeksa L.452-1. panta sesto daļu “Dabasgāzes pārvades tīklu izmantošanas tarifus atgūst šo sistēmu operatori. Pārvades sistēmu operatori L.421-3-1. pantā minētajiem pazemes dabasgāzes krātuvju operatoriem maksā daļu no atgūtās summas saskaņā ar Enerģētikas regulēšanas komisijas noteikumiem.”

| (95) | Saskaņā ar Enerģētikas kodeksa L.452-2. pantu “metodes, ko izmanto, lai noteiktu dabasgāzes pārvades tīklu izmantošanas tarifus, [..] nosaka Enerģētikas regulēšanas komisija”. |
| --- | --- |

(95)

Saskaņā ar Enerģētikas kodeksa L.452-2. pantu “metodes, ko izmanto, lai noteiktu dabasgāzes pārvades tīklu izmantošanas tarifus, [..] nosaka Enerģētikas regulēšanas komisija”.

| (96) | Pamatojoties uz šiem noteikumiem, CRE ar 2018. gada 22. marta Rezolūciju Nr. 2018-069 (26) noteica glabāšanas termiņa aprēķināšanas kārtību, kas ir piemērojama no 2018. gada 1. aprīļa. |
| --- | --- |

(96)

Pamatojoties uz šiem noteikumiem, CRE ar 2018. gada 22. marta Rezolūciju Nr. 2018-069 (26) noteica glabāšanas termiņa aprēķināšanas kārtību, kas ir piemērojama no 2018. gada 1. aprīļa.

CRE

26

| (97) | Saskaņā ar CRE sniegto informāciju uzglabāšanas termiņam, ko apmaksā ikviens nosūtītājs, ir jāatspoguļo “piegādes drošības” vērtība, proti, atlīdzība par uzglabāšanu, kurā priekšroka tiek dota dabasgāzes piegādei patērētājiem, kuru piegādi nevar pārtraukt, jo īpaši vietējiem patērētājiem. |
| --- | --- |

(97)

Saskaņā ar CRE sniegto informāciju uzglabāšanas termiņam, ko apmaksā ikviens nosūtītājs, ir jāatspoguļo “piegādes drošības” vērtība, proti, atlīdzība par uzglabāšanu, kurā priekšroka tiek dota dabasgāzes piegādei patērētājiem, kuru piegādi nevar pārtraukt, jo īpaši vietējiem patērētājiem.

CRE

3.8.2.   Nosūtītāja veiktā uzglabāšanas termiņa apmaksa un rēķinu atkārtota piesūtīšana galapatērētājiem

Nosūtītāja veiktā uzglabāšanas termiņa apmaksa un rēķinu atkārtota piesūtīšana galapatērētājiem

| (98) | Attiecībā uz maksātāju pienākumu maksāt par uzglabāšanu, CRE ar 2018. gada 22. marta Rezolūciju ATRT tarifos ieviesa uzglabāšanas termiņu, papildinot 2018. gada 7. februāra Rezolūciju Nr. 2018-022 par GRTgaz un TIGF dabasgāzes pārvades tīklu izmantošanas tarifa noteikumu maiņu 2018. gada 1. aprīlī. |
| --- | --- |

(98)

Attiecībā uz maksātāju pienākumu maksāt par uzglabāšanu, CRE ar 2018. gada 22. marta Rezolūciju ATRT tarifos ieviesa uzglabāšanas termiņu, papildinot 2018. gada 7. februāra Rezolūciju Nr. 2018-022 par GRTgaz un TIGF dabasgāzes pārvades tīklu izmantošanas tarifa noteikumu maiņu 2018. gada 1. aprīlī.

CRE

ATRT

GRTgaz

TIGF

| (99) | No šā grozījuma izriet, ka “jebkuram nosūtītājam, kuram ir piešķirta konstanta piegādes jauda vismaz uz vienu saskarnes transporta sadales (PITD) punktu, piemēro uzglabāšanas tarifa termiņu, kas balstīts uz to klientu, kuri ir pieslēgti publiskajiem gāzes sadales tīkliem, katra mēneša pirmajā dienā, ziemas modulāciju”. |
| --- | --- |

(99)

No šā grozījuma izriet, ka “jebkuram nosūtītājam, kuram ir piešķirta konstanta piegādes jauda vismaz uz vienu saskarnes transporta sadales (PITD) punktu, piemēro uzglabāšanas tarifa termiņu, kas balstīts uz to klientu, kuri ir pieslēgti publiskajiem gāzes sadales tīkliem, katra mēneša pirmajā dienā, ziemas modulāciju”.

PITD

| (100) | Nosūtītājs ir jebkura “fiziska vai juridiska persona, kas ar PSO noslēdz līgumu par gāzes pārvadi. Nosūtītājs, atkarībā no konkrētā gadījuma, ir tiesīgais klients, piegādātājs vai tā pilnvarotais pārstāvis.”PITD definē kā “fizisku vai nosacītu saskarnes punktu starp pārvades sistēmu un publisku sadales sistēmu”. |
| --- | --- |

(100)

Nosūtītājs ir jebkura “fiziska vai juridiska persona, kas ar PSO noslēdz līgumu par gāzes pārvadi. Nosūtītājs, atkarībā no konkrētā gadījuma, ir tiesīgais klients, piegādātājs vai tā pilnvarotais pārstāvis.”PITD definē kā “fizisku vai nosacītu saskarnes punktu starp pārvades sistēmu un publisku sadales sistēmu”.

PITD

| (101) | Turklāt no Enerģētikas kodeksa L.452-1. panta sestās daļas formulējuma izriet, ka PSO ir obligāti jāiekasē ATRT tarifi (sk. 94. apsvērumu “ir jāatgūst”). |
| --- | --- |

(101)

Turklāt no Enerģētikas kodeksa L.452-1. panta sestās daļas formulējuma izriet, ka PSO ir obligāti jāiekasē ATRT tarifi (sk. 94. apsvērumu “ir jāatgūst”).

ATRT

| (102) | Attiecībā uz glabāšanas termiņa nodošanu gala lietotājiem CRE norādīja, ka nosūtītāji uzglabāšanas termiņu nodos saviem galapatērētājiem, kuri ieraksta kompensācijas bāzi rēķina daļā “Transportēšana”. CRE rīcībā nav attiecīgo klientu saraksta. |
| --- | --- |

(102)

Attiecībā uz glabāšanas termiņa nodošanu gala lietotājiem CRE norādīja, ka nosūtītāji uzglabāšanas termiņu nodos saviem galapatērētājiem, kuri ieraksta kompensācijas bāzi rēķina daļā “Transportēšana”. CRE rīcībā nav attiecīgo klientu saraksta.

CRE

CRE

| (103) | Konkrētāk, šāda pārnešana ir obligāta tikai saskaņā ar regulētajiem dabasgāzes pārdošanas tarifiem saskaņā ar Enerģētikas kodeksa L.445-3. un R.445-3. pantu (27). Attiecībā uz tirgus piedāvājumiem šī nodošana ir piegādātāja izvēles iespēja. |
| --- | --- |

(103)

Konkrētāk, šāda pārnešana ir obligāta tikai saskaņā ar regulētajiem dabasgāzes pārdošanas tarifiem saskaņā ar Enerģētikas kodeksa L.445-3. un R.445-3. pantu (27). Attiecībā uz tirgus piedāvājumiem šī nodošana ir piegādātāja izvēles iespēja.

27

3.8.3.   PSO savākto līdzekļu sadale starp uzglabāšanas operatoriem atbilstoši CRE noteiktajam.

PSO savākto līdzekļu sadale starp uzglabāšanas operatoriem atbilstoši CRE noteiktajam.

| (104) | Saskaņā ar CRE lēmumu attiecībā uz uzglabāšanas termiņu, no uzglabāšanas termiņa gūtos ieņēmumus pēc to iekasēšanas PSO proporcionāli atdod dažādiem uzglabāšanas operatoriem pro rata, lai saņemtu kompensāciju (28). Katram operatoram piešķirtā proporcija atbilst attiecībai starp prognozēto gada kompensāciju operatoram un kopējo prognozēto kompensāciju visiem regulētiem uzglabāšanas operatoriem atbilstoši CRE noteiktajam. Šīs frakcijas katru gadu precizē CRE apspriedēs, kurās tiek pārskatīti uzglabāšanas termiņi. |
| --- | --- |

(104)

Saskaņā ar CRE lēmumu attiecībā uz uzglabāšanas termiņu, no uzglabāšanas termiņa gūtos ieņēmumus pēc to iekasēšanas PSO proporcionāli atdod dažādiem uzglabāšanas operatoriem pro rata, lai saņemtu kompensāciju (28). Katram operatoram piešķirtā proporcija atbilst attiecībai starp prognozēto gada kompensāciju operatoram un kopējo prognozēto kompensāciju visiem regulētiem uzglabāšanas operatoriem atbilstoši CRE noteiktajam. Šīs frakcijas katru gadu precizē CRE apspriedēs, kurās tiek pārskatīti uzglabāšanas termiņi.

CRE

pro rata

28

CRE

CRE

| (105) | Šajā nolūkā, saskaņā ar CRE rezolūciju PSO slēdz līgumu ar katru uzglabāšanas operatoru, lai regulētu kompensācijas iekasēšanas un atmaksāšanas kārtību, kuras izmaksas nosaka CRE un kuras sedz no operatoru atļautajiem ienākumiem. 2018. gadā šīs izmaksas auga līdz 130 000 EUR par PSO vienam uzglabāšanas operatoram (29). |
| --- | --- |

(105)

Šajā nolūkā, saskaņā ar CRE rezolūciju PSO slēdz līgumu ar katru uzglabāšanas operatoru, lai regulētu kompensācijas iekasēšanas un atmaksāšanas kārtību, kuras izmaksas nosaka CRE un kuras sedz no operatoru atļautajiem ienākumiem. 2018. gadā šīs izmaksas auga līdz 130 000 EUR par PSO vienam uzglabāšanas operatoram (29).

CRE

CRE

29

3.9.   Budžets

Budžets

| (106) | Katru gadu regulētā tirgus dalībniekiem izmaksātās kompensācijas kopsumma ir atkarīga no izsoles ieņēmumiem un CRE noteiktajiem atļautajiem ienākumiem. Kompensācija, kas tika izmaksāta trim regulētajiem uzglabāšanas operatoriem, 2018. gadā bija 528 miljoni EUR, 2019. gadā – 540 miljoni EUR un 2020. gadā – 251 miljons EUR. | 2018


  (miljonos EUR) | 2019


  (miljonos EUR) | 2020


  (miljonos EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Storengy | 402 | 392 | 199 |
| Teréga | 101 | 113 | 25 |
| Géométhane | 26 | 36 | 28 |
| Kopā | 528 | 540 | 251 |

(106)

Katru gadu regulētā tirgus dalībniekiem izmaksātās kompensācijas kopsumma ir atkarīga no izsoles ieņēmumiem un CRE noteiktajiem atļautajiem ienākumiem. Kompensācija, kas tika izmaksāta trim regulētajiem uzglabāšanas operatoriem, 2018. gadā bija 528 miljoni EUR, 2019. gadā – 540 miljoni EUR un 2020. gadā – 251 miljons EUR.

CRE

2018

2018

(miljonos EUR)

(miljonos EUR)

2019

2019

(miljonos EUR)

(miljonos EUR)

2020

2020

(miljonos EUR)

(miljonos EUR)

Storengy

Storengy

402

392

199

Teréga

Teréga

101

113

25

Géométhane

Géométhane

26

36

28

Kopā

Kopā

528

540

251

5. tabula. Uzglabāšanas kompensācijas atlikums 2018., 2019. un 2020. gadā

5. tabula. Uzglabāšanas kompensācijas atlikums 2018., 2019. un 2020. gadā

3.10.   Ilgums

Ilgums

| (107) | Ogļūdeņražu likuma noteikumi par uzglabāšanas operatoru regulēšanas mehānismu stājās spēkā 2018. gada 1. janvārī. CRE noteica uzglabāšanas operatoru atļautos ienākumus no 2018. gada 1. janvāra. Turklāt pirmās uzglabāšanas jaudas izsoles 2018.–2019. gada periodā notika 2018. gada 5.–29. martā un tika organizētas 2019.–2020. un 2020.–2021. gadā (sk. 2. tabulu 54. apsvērumā). |
| --- | --- |

(107)

Ogļūdeņražu likuma noteikumi par uzglabāšanas operatoru regulēšanas mehānismu stājās spēkā 2018. gada 1. janvārī. CRE noteica uzglabāšanas operatoru atļautos ienākumus no 2018. gada 1. janvāra. Turklāt pirmās uzglabāšanas jaudas izsoles 2018.–2019. gada periodā notika 2018. gada 5.–29. martā un tika organizētas 2019.–2020. un 2020.–2021. gadā (sk. 2. tabulu 54. apsvērumā).

CRE

| (108) | Turklāt no 2018. gada 1. aprīļaATRT tarifā tika ieviesta uzglabāšana. CRE vispirms noteica pagaidu atļautos ienākumus divu gadu reglamentējošajam periodam (30). Pēc tam tā saskaņoja uzglabāšanas operatoru tiesisko regulējumu ar citu infrastruktūras tarifu tiesisko regulējumu. Šo otro uzglabāšanas tarifu piemēro 2020.–2023. gada periodā (31). |
| --- | --- |

(108)

Turklāt no 2018. gada 1. aprīļaATRT tarifā tika ieviesta uzglabāšana. CRE vispirms noteica pagaidu atļautos ienākumus divu gadu reglamentējošajam periodam (30). Pēc tam tā saskaņoja uzglabāšanas operatoru tiesisko regulējumu ar citu infrastruktūras tarifu tiesisko regulējumu. Šo otro uzglabāšanas tarifu piemēro 2020.–2023. gada periodā (31).

ATRT

CRE

30

31

| (109) | Pašlaik Francijas iestādes neparedz mehānisma beigu datumu. Savukārt mehānisma piemērošanas joma ir definēta pēdējā PPE (32) līdz tā pārskatīšanas reizei. Šo PPE pārskatīšanu ir plānots veikt 2023. gadā, un tā darbība noslēgsies ne vēlāk kā 2028. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(109)

Pašlaik Francijas iestādes neparedz mehānisma beigu datumu. Savukārt mehānisma piemērošanas joma ir definēta pēdējā PPE (32) līdz tā pārskatīšanas reizei. Šo PPE pārskatīšanu ir plānots veikt 2023. gadā, un tā darbība noslēgsies ne vēlāk kā 2028. gada 31. decembrī.

PPE

32

PPE

3.11.   Saistības

Saistības

| (110) | Francijas iestādes ir uzņēmušās divas saistības. Pirmkārt, Francijas iestādes ir apņēmušās līdz 2024. gada beigām iesniegt Komisijai ziņojumu. Šajā ziņojumā aplūkotie jautājumi ir šādi:






  — | informācija par pasākuma īstenošanu iepriekšējā periodā (2018.–2023. gads), jo īpaši izsoles rezultāti apjoma un cenu ziņā, kā arī atlīdzības summas, kas saņemtas par katru ekspluatācijas vietu, |
| --- | --- | --- |

(110)

Francijas iestādes ir uzņēmušās divas saistības. Pirmkārt, Francijas iestādes ir apņēmušās līdz 2024. gada beigām iesniegt Komisijai ziņojumu. Šajā ziņojumā aplūkotie jautājumi ir šādi:

—

informācija par pasākuma īstenošanu iepriekšējā periodā (2018.–2023. gads), jo īpaši izsoles rezultāti apjoma un cenu ziņā, kā arī atlīdzības summas, kas saņemtas par katru ekspluatācijas vietu,

| — | atjaunināts pārskats par dabasgāzes tirgus darbību Francijā, jo īpaši par elementiem, kas pamato pasākuma turpināšanu 2023.–2028. gada periodā, tostarp par starpības līmeni, pieprasījuma līmeni, investīcijām gāzes tīklā Francijā un ārvalstīs un investīcijām SDG termināļos, |
| --- | --- |

—

atjaunināts pārskats par dabasgāzes tirgus darbību Francijā, jo īpaši par elementiem, kas pamato pasākuma turpināšanu 2023.–2028. gada periodā, tostarp par starpības līmeni, pieprasījuma līmeni, investīcijām gāzes tīklā Francijā un ārvalstīs un investīcijām SDG termināļos,

| — | informācija par PPE pārskatīšanu 2023. gadā un tā iespējamo ietekmi uz pasākuma darbības jomu, |
| --- | --- |

—

informācija par PPE pārskatīšanu 2023. gadā un tā iespējamo ietekmi uz pasākuma darbības jomu,

PPE

| — | garantētās atlīdzības aprēķināšanas metodi 2023.–2028. gada regulatīvajā periodā. Ja aprēķina metodē notiek izmaiņas, Komisija vēlas saņemt informāciju par izmaiņu iemesliem, |
| --- | --- |

—

garantētās atlīdzības aprēķināšanas metodi 2023.–2028. gada regulatīvajā periodā. Ja aprēķina metodē notiek izmaiņas, Komisija vēlas saņemt informāciju par izmaiņu iemesliem,

| — | datus par pasākuma ietekmi uz konkurenci, galveno uzmanību pievēršot lēmumā konstatētajiem iespējamajiem konkurences izkropļojumiem, piemēram, pasākuma ietekmei uz dabasgāzes uzglabāšanas iekārtām kaimiņu dalībvalstīs, starpsavienojumiem un Francijas metāna termināļiem. Šie elementi būtu jāpamato ar vēsturiskiem datiem par minēto aktīvu izmantošanu, kā arī ar attiecīgām izmaiņām regulatīvajā režīmā attiecībā uz dabasgāzes uzglabāšanu valstīs, kas robežojas ar Franciju. Ir jānovērtē un jānosaka arī pasākuma ietekme uz Francijas mazumtirdzniecību. |
| --- | --- |

—

datus par pasākuma ietekmi uz konkurenci, galveno uzmanību pievēršot lēmumā konstatētajiem iespējamajiem konkurences izkropļojumiem, piemēram, pasākuma ietekmei uz dabasgāzes uzglabāšanas iekārtām kaimiņu dalībvalstīs, starpsavienojumiem un Francijas metāna termināļiem. Šie elementi būtu jāpamato ar vēsturiskiem datiem par minēto aktīvu izmantošanu, kā arī ar attiecīgām izmaiņām regulatīvajā režīmā attiecībā uz dabasgāzes uzglabāšanu valstīs, kas robežojas ar Franciju. Ir jānovērtē un jānosaka arī pasākuma ietekme uz Francijas mazumtirdzniecību.

| (111) | Otrkārt, Francijas iestādes apņemas publicēt šādu informāciju tīmekļa vietnē, kur tiek sniegta izsmeļoša informācija par valsts atbalstu Francijā (33), kā arī Transparency Award Module: saite uz pilnu mehānisma tekstu un tā īstenošanas kārtību; finanšu plūsmu labuma guvēju identitāte; finanšu plūsmu veids; katram saņēmējam piešķirtā summa; piešķiršanas datums; uzņēmuma veids (MVU/liels uzņēmums), reģions, kurā saņēmējs veic uzņēmējdarbību, un galvenā ekonomikas nozare, kurā darbojas atbalsta saņēmējs. |
| --- | --- |

(111)

Otrkārt, Francijas iestādes apņemas publicēt šādu informāciju tīmekļa vietnē, kur tiek sniegta izsmeļoša informācija par valsts atbalstu Francijā (33), kā arī Transparency Award Module: saite uz pilnu mehānisma tekstu un tā īstenošanas kārtību; finanšu plūsmu labuma guvēju identitāte; finanšu plūsmu veids; katram saņēmējam piešķirtā summa; piešķiršanas datums; uzņēmuma veids (MVU/liels uzņēmums), reģions, kurā saņēmējs veic uzņēmējdarbību, un galvenā ekonomikas nozare, kurā darbojas atbalsta saņēmējs.

33

Transparency Award Module

3.12.   Oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas iemeslu apraksts

Oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas iemeslu apraksts

| (112) | Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu sākotnēji uzskata, ka regulatīvais mehānisms ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, kas varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tomēr oficiālās izmeklēšanas procedūras posmā Komisija bija izteikusi šaubas par regulatīvā mehānisma samērīgumu un konkurences izkropļojumu pastāvēšanu. |
| --- | --- |

(112)

Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu sākotnēji uzskata, ka regulatīvais mehānisms ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, kas varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tomēr oficiālās izmeklēšanas procedūras posmā Komisija bija izteikusi šaubas par regulatīvā mehānisma samērīgumu un konkurences izkropļojumu pastāvēšanu.

| (113) | Konkrētāk, Komisija uzskatīja, ka, lai noteiktu uzglabāšanas operatoru atļautos ienākumus, CRE ļauj uzglabāšanas operatoriem gūt peļņu no pamatkapitāla. Lai aprēķinātu šo atlīdzību, ir jānovērtē regulēto aktīvu vērtība. Komisija pauda šaubas par aktīvu tirgus vērtības neatkarīgas ekonomiskas novērtēšanas procesu laikā, kad CRE īstenoja regulatīvo mehānismu, kas varētu likt apšaubīt pasākuma samērīgumu. |
| --- | --- |

(113)

Konkrētāk, Komisija uzskatīja, ka, lai noteiktu uzglabāšanas operatoru atļautos ienākumus, CRE ļauj uzglabāšanas operatoriem gūt peļņu no pamatkapitāla. Lai aprēķinātu šo atlīdzību, ir jānovērtē regulēto aktīvu vērtība. Komisija pauda šaubas par aktīvu tirgus vērtības neatkarīgas ekonomiskas novērtēšanas procesu laikā, kad CRE īstenoja regulatīvo mehānismu, kas varētu likt apšaubīt pasākuma samērīgumu.

CRE

CRE

| (114) | No otras puses, ņemot vērā informāciju, kas Komisijai tika sniegta formālās izmeklēšanas procedūras ietvaros, Komisija nevarēja izslēgt, ka ar šo mehānismu tika radīti konkurences izkropļojumi. Šie pārmērīgie konkurences izkropļojumi būtu pastāvējuši starp i) Francijas dabasgāzes piegādātājiem un citām dalībvalstīm, ii) starp dabasgāzes uzglabāšanas operatoriem un SDG operatoriem un starpsavienojumu operatoriem un iii) starp Francijas dabasgāzes uzglabāšanas operatoriem un citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(114)

No otras puses, ņemot vērā informāciju, kas Komisijai tika sniegta formālās izmeklēšanas procedūras ietvaros, Komisija nevarēja izslēgt, ka ar šo mehānismu tika radīti konkurences izkropļojumi. Šie pārmērīgie konkurences izkropļojumi būtu pastāvējuši starp i) Francijas dabasgāzes piegādātājiem un citām dalībvalstīm, ii) starp dabasgāzes uzglabāšanas operatoriem un SDG operatoriem un starpsavienojumu operatoriem un iii) starp Francijas dabasgāzes uzglabāšanas operatoriem un citām dalībvalstīm.

4.   FRANCIJAS KOMENTĀRI

FRANCIJAS KOMENTĀRI

| (115) | Francija nosūtīja savas piezīmes Komisijai un pievienoja tām CRE piezīmes. Tāpēc CRE piezīmes tiek uzskatītas par Francijas piezīmju neatņemamu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

(115)

Francija nosūtīja savas piezīmes Komisijai un pievienoja tām CRE piezīmes. Tāpēc CRE piezīmes tiek uzskatītas par Francijas piezīmju neatņemamu sastāvdaļu.

CRE

CRE

| (116) | Francija uzskata, ka Komisijas paustās šaubas par dabasgāzes uzglabāšanas reformu nav pamatotas. |
| --- | --- |

(116)

Francija uzskata, ka Komisijas paustās šaubas par dabasgāzes uzglabāšanas reformu nav pamatotas.

4.1.   Par atbalsta esību

Par atbalsta esību

| (117) | Pirmkārt, Francija apstrīd, ka attiecīgais pasākums būtu saistīts ar valsts līdzekļiem. Turklāt, pēc Francijas domām, nevar uzskatīt, ka pāreja no režīma saskaņā ar vienošanos uz regulētu režīmu radītu ekonomisku priekšrocību uzņēmējam, kuram tas ir jādara. Tā arī apstrīd, ka starpsavienojumu un metāna termināļu operatori ir uzglabāšanas operatoru konkurenti. |
| --- | --- |

(117)

Pirmkārt, Francija apstrīd, ka attiecīgais pasākums būtu saistīts ar valsts līdzekļiem. Turklāt, pēc Francijas domām, nevar uzskatīt, ka pāreja no režīma saskaņā ar vienošanos uz regulētu režīmu radītu ekonomisku priekšrocību uzņēmējam, kuram tas ir jādara. Tā arī apstrīd, ka starpsavienojumu un metāna termināļu operatori ir uzglabāšanas operatoru konkurenti.

| (118) | Turklāt, runājot par finansējumu no valsts līdzekļiem, Francija apstrīd, ka būtiskas dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūras operatoru izmaksu daļēja segšana būtu uzskatāma par obligātu iemaksu. Dabasgāzes pārvades tīklu izmantošanas tarifu maksā dabasgāzes piegādātāji apmaiņā pret transporta pakalpojumu, pakalpojumu ar augstu uzticamības līmeni un spēju apmierināt saprātīgu pieprasījumu ilgtermiņā (34). |
| --- | --- |

(118)

Turklāt, runājot par finansējumu no valsts līdzekļiem, Francija apstrīd, ka būtiskas dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūras operatoru izmaksu daļēja segšana būtu uzskatāma par obligātu iemaksu. Dabasgāzes pārvades tīklu izmantošanas tarifu maksā dabasgāzes piegādātāji apmaiņā pret transporta pakalpojumu, pakalpojumu ar augstu uzticamības līmeni un spēju apmierināt saprātīgu pieprasījumu ilgtermiņā (34).

34

| (119) | Francija arī norāda, ka pārvades tīkla izmantošanas tarifs pārnesams uz dabasgāzes patērētāja rēķinu ir obligāts tikai tiem patērētājiem, kuri izvēlas izmantot regulētos dabasgāzes pārdošanas tarifus. Francija uzskata, ka piedāvājumi par regulēto pārdošanas tarifu veido mazāko daļu no dabasgāzes piegādes Francijā (35), vēl jo vairāk tāpēc, ka regulētie dabasgāzes pārdošanas tarifi ir jāizbeidz vairākos posmos (36). |
| --- | --- |

(119)

Francija arī norāda, ka pārvades tīkla izmantošanas tarifs pārnesams uz dabasgāzes patērētāja rēķinu ir obligāts tikai tiem patērētājiem, kuri izvēlas izmantot regulētos dabasgāzes pārdošanas tarifus. Francija uzskata, ka piedāvājumi par regulēto pārdošanas tarifu veido mazāko daļu no dabasgāzes piegādes Francijā (35), vēl jo vairāk tāpēc, ka regulētie dabasgāzes pārdošanas tarifi ir jāizbeidz vairākos posmos (36).

35

36

| (120) | Turklāt attiecībā uz piešķirto priekšrocību Francija norāda, pirmkārt, ka, nosakot kapitāla izmaksas, tiek ņemts vērā mazāks risks attiecībā uz darbībām, ko regulē zemāks kapitāla ienesīgums salīdzinājumā ar neregulētām darbībām. Otrkārt, Francija apstrīd, ka ieņēmumi, ko uzglabāšanas operators guvis saskaņā ar regulēto režīmu, sistemātiski būtu lielāki nekā tie, ko šis pats operators saņem režīmā ar vienošanos (37). Turklāt Francija norāda, ka kopš 2018. gada īstenotais tiesiskais regulējums ir simetrisks: “Kompensāciju” var atcelt un maksāt uzglabāšanas operatori, ja tirdzniecības ieņēmumi pārsniedz CRE noteiktos atļautos ienākumus. Tādējādi regulēto modeli nevar nošķirt no pienākumiem un ekonomiskās iespējas zaudēšanas, kas uzglabāšanas operatoriem uzlikti saskaņā ar šo regulēto modeli. |
| --- | --- |

(120)

Turklāt attiecībā uz piešķirto priekšrocību Francija norāda, pirmkārt, ka, nosakot kapitāla izmaksas, tiek ņemts vērā mazāks risks attiecībā uz darbībām, ko regulē zemāks kapitāla ienesīgums salīdzinājumā ar neregulētām darbībām. Otrkārt, Francija apstrīd, ka ieņēmumi, ko uzglabāšanas operators guvis saskaņā ar regulēto režīmu, sistemātiski būtu lielāki nekā tie, ko šis pats operators saņem režīmā ar vienošanos (37). Turklāt Francija norāda, ka kopš 2018. gada īstenotais tiesiskais regulējums ir simetrisks: “Kompensāciju” var atcelt un maksāt uzglabāšanas operatori, ja tirdzniecības ieņēmumi pārsniedz CRE noteiktos atļautos ienākumus. Tādējādi regulēto modeli nevar nošķirt no pienākumiem un ekonomiskās iespējas zaudēšanas, kas uzglabāšanas operatoriem uzlikti saskaņā ar šo regulēto modeli.

37

CRE

| (121) | Vērtības samazinājums 494 miljonu EUR apmērā, ko ENGIE grupa reģistrējusi saistībā ar tās regulēto uzglabāšanas darbību dažas dienas pēc CRE izmantoto parametru publicēšanas uzglabāšanas tarifā, liecina par to, ka tiek zaudētas cerības par ieguvumiem, kas saistīti ar labvēlīgiem tirgus apstākļiem. Visbeidzot, Francija norāda, ka regulatīvā mehānisma ieviešana neradīja Francijas uzglabāšanas uzņēmumu ienākumu pieaugumu laikposmā no 2017. līdz 2018. gadam, izņemot Storengy. Francija arī norāda, ka Storengy ar salīdzināmām starpībām (spread) regulējuma ietvaros saņem atļautus ienākumus, kas ir mazāki nekā ienākumi no tirdzniecības režīmā ar vienošanos. |
| --- | --- |

(121)

Vērtības samazinājums 494 miljonu EUR apmērā, ko ENGIE grupa reģistrējusi saistībā ar tās regulēto uzglabāšanas darbību dažas dienas pēc CRE izmantoto parametru publicēšanas uzglabāšanas tarifā, liecina par to, ka tiek zaudētas cerības par ieguvumiem, kas saistīti ar labvēlīgiem tirgus apstākļiem. Visbeidzot, Francija norāda, ka regulatīvā mehānisma ieviešana neradīja Francijas uzglabāšanas uzņēmumu ienākumu pieaugumu laikposmā no 2017. līdz 2018. gadam, izņemot Storengy. Francija arī norāda, ka Storengy ar salīdzināmām starpībām (spread) regulējuma ietvaros saņem atļautus ienākumus, kas ir mazāki nekā ienākumi no tirdzniecības režīmā ar vienošanos.

ENGIE

CRE

Storengy

Storengy

spread)

| (122) | Francija uzskata, ka, analizējot piešķirtās priekšrocības selektivitāti, nav lietderīgi aplūkot to uzglabāšanas operatoru situāciju, kuri atrodas citās dalībvalstīs. Tā atsaucas uz Pirmās instances tiesu un Tiesu, kuras norādīja, ka “selektīvās atlases nosacījumu [..] var novērtēt tikai vienas dalībvalsts līmenī” (38). Katrā ziņā Francija norāda, ka uzglabāšanas operatori no citām dalībvalstīm nav salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā, ņemot vērā attiecīgā pasākuma mērķi, proti, nodrošināt dabasgāzes piegādes drošību Francijā. |
| --- | --- |

(122)

Francija uzskata, ka, analizējot piešķirtās priekšrocības selektivitāti, nav lietderīgi aplūkot to uzglabāšanas operatoru situāciju, kuri atrodas citās dalībvalstīs. Tā atsaucas uz Pirmās instances tiesu un Tiesu, kuras norādīja, ka “selektīvās atlases nosacījumu [..] var novērtēt tikai vienas dalībvalsts līmenī” (38). Katrā ziņā Francija norāda, ka uzglabāšanas operatori no citām dalībvalstīm nav salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā, ņemot vērā attiecīgā pasākuma mērķi, proti, nodrošināt dabasgāzes piegādes drošību Francijā.

selektīvās atlases nosacījumu [..] var novērtēt tikai vienas dalībvalsts līmenī

38

| (123) | Attiecībā uz starpsavienojumu operatoriem, no vienas puses, un metāna termināļu operatoriem, no otras puses, Francija norāda, ka visi šie operatori tiek regulēti Francijā (39). Tāpēc tie gūst labumu no regulatīvajiem mehānismiem, kas ir ļoti līdzīgi tiem, kurus izmanto uzglabāšanai, tostarp regulatora noteiktiem atļautiem ienākumiem, lai segtu to izmaksas. Līdz ar to Francija uzskata, ka nevar tikt apstrīdēts, ka attiecīgais pasākums šiem operatoriem rada selektīvas priekšrocības salīdzinājumā ar gāzes starpsavienojumu un metāna termināļu operatoriem. |
| --- | --- |

(123)

Attiecībā uz starpsavienojumu operatoriem, no vienas puses, un metāna termināļu operatoriem, no otras puses, Francija norāda, ka visi šie operatori tiek regulēti Francijā (39). Tāpēc tie gūst labumu no regulatīvajiem mehānismiem, kas ir ļoti līdzīgi tiem, kurus izmanto uzglabāšanai, tostarp regulatora noteiktiem atļautiem ienākumiem, lai segtu to izmaksas. Līdz ar to Francija uzskata, ka nevar tikt apstrīdēts, ka attiecīgais pasākums šiem operatoriem rada selektīvas priekšrocības salīdzinājumā ar gāzes starpsavienojumu un metāna termināļu operatoriem.

39

| (124) | Attiecībā uz ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm Francija uzskata, ka starpsavienojumu un metāna termināļu operatori nekonkurē ar uzglabāšanas operatoriem (sk. arī 133. un turpmākos apsvērumus). |
| --- | --- |

(124)

Attiecībā uz ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm Francija uzskata, ka starpsavienojumu un metāna termināļu operatori nekonkurē ar uzglabāšanas operatoriem (sk. arī 133. un turpmākos apsvērumus).

4.2.   Par attiecīgā pasākuma saderību ar iekšējo tirgu

Par attiecīgā pasākuma saderību ar iekšējo tirgu

4.2.1.   Proporcionalitāte

Proporcionalitāte

| (125) | Francija skaidro, ka regulējums, kura pamatā ir operatoru izmaksas, ir plaši izplatīta Eiropas regulatoru pieeja. Tas nodrošina, ka vienlaikus operatoriem ir pietiekami ienākumi, lai saglabātu savu darbību, un galapatērētāji nemaksā par uzglabāšanu cenu, kas ir augstāka par sniegtā pakalpojuma cenu. Gluži pretēji, Francija paskaidro, ka, pēc tās domām, metode, kuras pamatā ir starpības līmenis, būtu nepastāvīga un, atkarībā no tirgus cenu izmaiņām īstermiņā, nevarētu nodrošināt operatoru izmaksu segšanu vai, gluži pretēji, gūt nepamatotu peļņu. |
| --- | --- |

(125)

Francija skaidro, ka regulējums, kura pamatā ir operatoru izmaksas, ir plaši izplatīta Eiropas regulatoru pieeja. Tas nodrošina, ka vienlaikus operatoriem ir pietiekami ienākumi, lai saglabātu savu darbību, un galapatērētāji nemaksā par uzglabāšanu cenu, kas ir augstāka par sniegtā pakalpojuma cenu. Gluži pretēji, Francija paskaidro, ka, pēc tās domām, metode, kuras pamatā ir starpības līmenis, būtu nepastāvīga un, atkarībā no tirgus cenu izmaiņām īstermiņā, nevarētu nodrošināt operatoru izmaksu segšanu vai, gluži pretēji, gūt nepamatotu peļņu.

| (126) | Lai noteiktu uzglabāšanas tarifu līmeni, CRE ir pieņēmusi regulu, kuras pamatā ir to izmaksu segšana, ko operatori uzskata par efektīvām. Tādējādi tā katram uzņēmējam nosaka atļautos ienākumus tā, lai segtu izmaksas, ko veido darbības izmaksas, kā arī aktīvu amortizācija un kapitāla izmaksas. Lai noteiktu sākotnējo RAB līmeni uzglabāšanas operatoriem 2018. gada 1. janvārī, CRE pārvērtēja operatoru aktīvu bruto uzskaites vērtību 2016. gada 31. decembrī (sk. 55. apsvērumu un turpmākos apsvērumus par atļauto ieņēmumu noteikšanu). |
| --- | --- |

(126)

Lai noteiktu uzglabāšanas tarifu līmeni, CRE ir pieņēmusi regulu, kuras pamatā ir to izmaksu segšana, ko operatori uzskata par efektīvām. Tādējādi tā katram uzņēmējam nosaka atļautos ienākumus tā, lai segtu izmaksas, ko veido darbības izmaksas, kā arī aktīvu amortizācija un kapitāla izmaksas. Lai noteiktu sākotnējo RAB līmeni uzglabāšanas operatoriem 2018. gada 1. janvārī, CRE pārvērtēja operatoru aktīvu bruto uzskaites vērtību 2016. gada 31. decembrī (sk. 55. apsvērumu un turpmākos apsvērumus par atļauto ieņēmumu noteikšanu).

CRE

CRE

| (127) | Pakārtoti Francija sniedz papildu analītiskus pierādījumus, lai pierādītu, ka citu metožu rezultātā RAB rezultāti atbilst CRE metodei. |
| --- | --- |

(127)

Pakārtoti Francija sniedz papildu analītiskus pierādījumus, lai pierādītu, ka citu metožu rezultātā RAB rezultāti atbilst CRE metodei.

CRE

| (128) | Uzglabāšanas operatoru vērtību akcionāru kontos nosaka saskaņā ar grāmatvedības standartiem un pamatojoties uz prognozēm par ieņēmumiem, kas ilgtermiņā varētu rasties no darbības. Attiecībā uz Storengy CRE izmantoja sākotnējo RAB vērtību 3,5 miljardu EUR apmērā Storengy novērtējumam ENGIE pārskatos 2016. gada 31. decembrī [3–5 miljardu EUR apmērā]. Attiecībā uz Teréga CRE izmantoja sākotnējo RAB vērtību 1156 miljonu EUR apmērā, lai novērtētu uzglabāšanas darbības jomu mātesuzņēmuma pārskatos 2016. gada 31. decembrī aptuveni [1–2 miljardu EUR apmērā]. |
| --- | --- |

(128)

Uzglabāšanas operatoru vērtību akcionāru kontos nosaka saskaņā ar grāmatvedības standartiem un pamatojoties uz prognozēm par ieņēmumiem, kas ilgtermiņā varētu rasties no darbības. Attiecībā uz Storengy CRE izmantoja sākotnējo RAB vērtību 3,5 miljardu EUR apmērā Storengy novērtējumam ENGIE pārskatos 2016. gada 31. decembrī [3–5 miljardu EUR apmērā]. Attiecībā uz Teréga CRE izmantoja sākotnējo RAB vērtību 1156 miljonu EUR apmērā, lai novērtētu uzglabāšanas darbības jomu mātesuzņēmuma pārskatos 2016. gada 31. decembrī aptuveni [1–2 miljardu EUR apmērā].

Storengy CRE

Storengy

ENGIE

Teréga CRE

| (129) | Nesenie darījumi arī palīdz noskaidrot uzņēmumu vērtību un uzglabāšanas darbību novērtēšanu darījumu kontekstā. Piemēram, pamatojoties uz darījumiem Teréga kapitālā 2013. gadā (40) un 2015. gadā (41), uzglabāšanas darbības jomas aktīvu vērtība tiek lēsta [1–2 miljardu EUR apmērā]. |
| --- | --- |

(129)

Nesenie darījumi arī palīdz noskaidrot uzņēmumu vērtību un uzglabāšanas darbību novērtēšanu darījumu kontekstā. Piemēram, pamatojoties uz darījumiem Teréga kapitālā 2013. gadā (40) un 2015. gadā (41), uzglabāšanas darbības jomas aktīvu vērtība tiek lēsta [1–2 miljardu EUR apmērā].

Teréga

40

41

| (130) | Turklāt Francija norāda, ka ārējie konsultanti ir strādājuši arī pie operatoru RAB novērtēšanas. Attiecībā uz Storengy konsultanta [...] veiktajā aprēķinā CRE vajadzībām tika iegūts rezultāts [3–5 miljardu EUR apmērā]. Francija arī atsaucas uz Teréga pasūtīto PwC pētījumu, kurā RAB vērtība 2018. gadā ir novērtēta no [1 līdz 2 miljardiem EUR]. |
| --- | --- |

(130)

Turklāt Francija norāda, ka ārējie konsultanti ir strādājuši arī pie operatoru RAB novērtēšanas. Attiecībā uz Storengy konsultanta [...] veiktajā aprēķinā CRE vajadzībām tika iegūts rezultāts [3–5 miljardu EUR apmērā]. Francija arī atsaucas uz Teréga pasūtīto PwC pētījumu, kurā RAB vērtība 2018. gadā ir novērtēta no [1 līdz 2 miljardiem EUR].

Storengy

CRE

Teréga

PwC

| (131) | Visbeidzot, Francija uzskata, ka alternatīva metode, proti, operatora ieņēmumu vēstures rekonstrukcija, lai noteiktu, vai tā ir ļāvusi segt agrākās investīcijas, nebūtu pietiekami stabila, lai noteiktu RAB vērtību. Šāda metode ietvertu vecāko uzglabāšanas aktīvu atjaunošanu kopš sākotnējās nodošanas ekspluatācijā (20. gs. piecdesmito gadu beigās), katra operatora brīvo naudas plūsmu, kas atspoguļo operatora naudas līdzekļus, kas pieejami pēc tam, kad finansēts tā apgrozāmais kapitāls, nodokļi un investīcijas, lai tos salīdzinātu ar aktīvu bruto vērtību. |
| --- | --- |

(131)

Visbeidzot, Francija uzskata, ka alternatīva metode, proti, operatora ieņēmumu vēstures rekonstrukcija, lai noteiktu, vai tā ir ļāvusi segt agrākās investīcijas, nebūtu pietiekami stabila, lai noteiktu RAB vērtību. Šāda metode ietvertu vecāko uzglabāšanas aktīvu atjaunošanu kopš sākotnējās nodošanas ekspluatācijā (20. gs. piecdesmito gadu beigās), katra operatora brīvo naudas plūsmu, kas atspoguļo operatora naudas līdzekļus, kas pieejami pēc tam, kad finansēts tā apgrozāmais kapitāls, nodokļi un investīcijas, lai tos salīdzinātu ar aktīvu bruto vērtību.

brīvo naudas plūsmu

| (132) | Šķiet, ka šādu vēstures rekonstrukciju ir īpaši sarežģīti veikt gan nepieciešamās visaptverošās dokumentācijas dēļ, gan pašreizējo uzglabāšanas uzņēmumu organizatoriskās un kapitāla attīstības dēļ. Pirmkārt, tā kā Storengy ir daļa no integrēta modeļa Gaz de France/GDF Suez, vēstures rekonstrukcija noteikti ietver pieņēmumus par uzņēmuma darbības sadalīšanu. No otras puses, Teréga tika vairākkārt pārdots. |
| --- | --- |

(132)

Šķiet, ka šādu vēstures rekonstrukciju ir īpaši sarežģīti veikt gan nepieciešamās visaptverošās dokumentācijas dēļ, gan pašreizējo uzglabāšanas uzņēmumu organizatoriskās un kapitāla attīstības dēļ. Pirmkārt, tā kā Storengy ir daļa no integrēta modeļa Gaz de France/GDF Suez, vēstures rekonstrukcija noteikti ietver pieņēmumus par uzņēmuma darbības sadalīšanu. No otras puses, Teréga tika vairākkārt pārdots.

Storengy

Gaz de France

GDF Suez

Teréga

4.2.2.   Negatīva ietekme uz konkurenci un tirdzniecību

Negatīva ietekme uz konkurenci un tirdzniecību

| (133) | Attiecībā uz konkurences izkropļojumiem starp Francijas piegādātājiem un piegādātājiem no citām dalībvalstīm, kuri piekrīt uzglabāšanas jaudai Francijā, Francija paskaidro, ka piegādātāja “valstspiederībai” nav nozīmes. Atklātās izsolēs var piedalīties visi dalībnieki, kam ir atļauja piegādāt dabasgāzi. Šī piegādes atļauja attiecas ne tikai uz Francijas piegādātājiem, un to var saņemt jebkura persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienības dalībvalsts teritorijā (42). Otrkārt, Francijas iestādes norāda, ka attiecībā uz vienu un to pašu transporta pakalpojumu tas pats tarifs par dabasgāzes pārvades tīklu izmantošanu tiek piemērots Francijas piegādātājiem un piegādātājiem no citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(133)

Attiecībā uz konkurences izkropļojumiem starp Francijas piegādātājiem un piegādātājiem no citām dalībvalstīm, kuri piekrīt uzglabāšanas jaudai Francijā, Francija paskaidro, ka piegādātāja “valstspiederībai” nav nozīmes. Atklātās izsolēs var piedalīties visi dalībnieki, kam ir atļauja piegādāt dabasgāzi. Šī piegādes atļauja attiecas ne tikai uz Francijas piegādātājiem, un to var saņemt jebkura persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienības dalībvalsts teritorijā (42). Otrkārt, Francijas iestādes norāda, ka attiecībā uz vienu un to pašu transporta pakalpojumu tas pats tarifs par dabasgāzes pārvades tīklu izmantošanu tiek piemērots Francijas piegādātājiem un piegādātājiem no citām dalībvalstīm.

42

| (134) | Turklāt saskaņā ar Francijas sniegto informāciju uzglabāšana nekonkurē ar starpsavienojumiem un metāna termināļiem. Francija vispirms norāda, ka Komisija nekad nav ņēmusi vērā vienota tirgus pastāvēšanu, kas ietver dabasgāzes uzglabāšanu, regazifikācijas infrastruktūru un starpsavienojumus. Turklāt Francija norāda, ka, analizējot gāzes sistēmas spēju apmierināt saprātīgu pieprasījumu, būtiskā dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūra papildina starpsavienojumu pilnīgu izmantošanu un metāna termināļu jaudas pilnīgu izmantošanu līdz pieejamo sašķidrinātās dabasgāzes krājumu līmenim. |
| --- | --- |

(134)

Turklāt saskaņā ar Francijas sniegto informāciju uzglabāšana nekonkurē ar starpsavienojumiem un metāna termināļiem. Francija vispirms norāda, ka Komisija nekad nav ņēmusi vērā vienota tirgus pastāvēšanu, kas ietver dabasgāzes uzglabāšanu, regazifikācijas infrastruktūru un starpsavienojumus. Turklāt Francija norāda, ka, analizējot gāzes sistēmas spēju apmierināt saprātīgu pieprasījumu, būtiskā dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūra papildina starpsavienojumu pilnīgu izmantošanu un metāna termināļu jaudas pilnīgu izmantošanu līdz pieejamo sašķidrinātās dabasgāzes krājumu līmenim.

| (135) | Turklāt Francija norāda, ka Komisija vairākkārt ir atzinusi, ka gan Francijā (43), gan citās dalībvalstīs pastāv atsevišķs dabasgāzes pazemes krātuvju tirgus (44). Ņemot vērā tirgus izpētes rezultātus attiecībā uz darbību Francijas teritorijā, Komisija konstatēja, ka nav uzglabāšana un citi elastīguma veidi neaizstāj cits citu (45). Francija arī norāda, ka divos lēmumos Komisija uzskatīja, ka dabasgāzes uzglabāšanas tirgum ir reģionāla vai pat valsts mēroga dimensija (46). |
| --- | --- |

(135)

Turklāt Francija norāda, ka Komisija vairākkārt ir atzinusi, ka gan Francijā (43), gan citās dalībvalstīs pastāv atsevišķs dabasgāzes pazemes krātuvju tirgus (44). Ņemot vērā tirgus izpētes rezultātus attiecībā uz darbību Francijas teritorijā, Komisija konstatēja, ka nav uzglabāšana un citi elastīguma veidi neaizstāj cits citu (45). Francija arī norāda, ka divos lēmumos Komisija uzskatīja, ka dabasgāzes uzglabāšanas tirgum ir reģionāla vai pat valsts mēroga dimensija (46).

43

44

45

46

| (136) | Francija uzskata, ka katram elastīguma instrumentam ir savas funkcijas un raksturlielumi, kas neļauj to aizstāt ar citiem elastības instrumentiem. Starpsavienojumi ļauj veikt dabasgāzes apgādi konkrētā teritorijā. Ja nepastāvētu uzglabāšana, būtu jāveic starpsavienojumu optimizācija, lai varētu garantēt dabasgāzes piegādi Francijas teritorijā maksimālā patēriņa apstākļos. Līdz ar to šāda optimizācija būtu neefektīva. Turklāt ES mērķis ir samazināt dabasgāzes patēriņu. Šobrīd Francijai pieejamajos starpsavienojumos nav paredzētas jaunas investīcijas. Tāpēc Komisijas jautājums par konkurenci un ilgtermiņa investīciju signāliem šķiet tīri teorētisks. |
| --- | --- |

(136)

Francija uzskata, ka katram elastīguma instrumentam ir savas funkcijas un raksturlielumi, kas neļauj to aizstāt ar citiem elastības instrumentiem. Starpsavienojumi ļauj veikt dabasgāzes apgādi konkrētā teritorijā. Ja nepastāvētu uzglabāšana, būtu jāveic starpsavienojumu optimizācija, lai varētu garantēt dabasgāzes piegādi Francijas teritorijā maksimālā patēriņa apstākļos. Līdz ar to šāda optimizācija būtu neefektīva. Turklāt ES mērķis ir samazināt dabasgāzes patēriņu. Šobrīd Francijai pieejamajos starpsavienojumos nav paredzētas jaunas investīcijas. Tāpēc Komisijas jautājums par konkurenci un ilgtermiņa investīciju signāliem šķiet tīri teorētisks.

| (137) | Metāna termināļi piedāvā arbitrāžas iespēju teritorijas apgādei par viszemākajām izmaksām. SDG pieejamība ir neskaidra un lielā mērā atkarīga no pasaules piedāvājuma un pieprasījuma apstākļiem, kas regulāri pārvirza kravas. Turklāt metāna termināļiem ir ierobežota uzglabāšanas jauda (47), ko vislabākajos apstākļos nevar mobilizēt ilgāk par 5 dienām. Tomēr šis periods ir īsāks par vidējo aukstuma viļņa ilgumu, kas ilgst no 5 līdz 15 dienām, tādējādi nav pietiekami daudz laika pietiekami ātri mobilizēt ienākošās kravas, lai izvairītos no izvades pārrāvuma (48). |
| --- | --- |

(137)

Metāna termināļi piedāvā arbitrāžas iespēju teritorijas apgādei par viszemākajām izmaksām. SDG pieejamība ir neskaidra un lielā mērā atkarīga no pasaules piedāvājuma un pieprasījuma apstākļiem, kas regulāri pārvirza kravas. Turklāt metāna termināļiem ir ierobežota uzglabāšanas jauda (47), ko vislabākajos apstākļos nevar mobilizēt ilgāk par 5 dienām. Tomēr šis periods ir īsāks par vidējo aukstuma viļņa ilgumu, kas ilgst no 5 līdz 15 dienām, tādējādi nav pietiekami daudz laika pietiekami ātri mobilizēt ienākošās kravas, lai izvairītos no izvades pārrāvuma (48).

47

48

| (138) | Tādējādi dabasgāzes uzglabāšana nodrošina starpsezonu elastības pakalpojumu, ko nevar nodrošināt ne starpsavienojumi līdzīgos ekonomiskajos apstākļos, ne metāna termināļi. A contrario, ar dabasgāzes uzglabāšanas pastāvēšanu Francijā vien nepietiek, lai nodrošinātu Francijas dabasgāzes piegādes drošību. Lai apgādātu teritoriju, joprojām ir jāizmanto starpsavienojumi un metāna termināļi. |
| --- | --- |

(138)

Tādējādi dabasgāzes uzglabāšana nodrošina starpsezonu elastības pakalpojumu, ko nevar nodrošināt ne starpsavienojumi līdzīgos ekonomiskajos apstākļos, ne metāna termināļi. A contrario, ar dabasgāzes uzglabāšanas pastāvēšanu Francijā vien nepietiek, lai nodrošinātu Francijas dabasgāzes piegādes drošību. Lai apgādātu teritoriju, joprojām ir jāizmanto starpsavienojumi un metāna termināļi.

A contrario

| (139) | Tādējādi šie dažādie infrastruktūras veidi ir savstarpēji papildinoši, nevis konkurējoši, lai nodrošinātu Francijas piegādes drošību. |
| --- | --- |

(139)

Tādējādi šie dažādie infrastruktūras veidi ir savstarpēji papildinoši, nevis konkurējoši, lai nodrošinātu Francijas piegādes drošību.

| (140) | Pat ja starpsavienojumi, metāna termināļi un dabasgāzes uzglabāšana tiktu uzskatīti par konkurējošiem, Francija atgādina, ka tās starpsavienojumi un metāna termināļi tiek regulēti, izņemot Dunkerque termināli. Rezultātā šo infrastruktūru rentabilitāte atbilst CRE noteiktajam aktīvu atdeves koeficientam. Tādējādi uzglabāšanas regulējuma īstenošana nevar ietekmēt citas regulētas infrastruktūras rentabilitāti. |
| --- | --- |

(140)

Pat ja starpsavienojumi, metāna termināļi un dabasgāzes uzglabāšana tiktu uzskatīti par konkurējošiem, Francija atgādina, ka tās starpsavienojumi un metāna termināļi tiek regulēti, izņemot Dunkerque termināli. Rezultātā šo infrastruktūru rentabilitāte atbilst CRE noteiktajam aktīvu atdeves koeficientam. Tādējādi uzglabāšanas regulējuma īstenošana nevar ietekmēt citas regulētas infrastruktūras rentabilitāti.

Dunkerque

CRE

| (141) | Turklāt Francija atgādina, ka nesenie notikumi ir pretrunā iespējamai hipotēzei par postošu konkurenci starpsavienojumu vai metāna termināļu jomā. Kopš 2018. gada beigām Francijas un Eiropas termināļu izmantošana ir sasniegusi īpaši augstu līmeni salīdzinājumā ar pēdējiem 10 gadiem. Turklāt metāna termināļu operatori nesen ir sekmīgi sākuši procedūras savu jaudu pārdošanai vidējā termiņā. Glabāšanas regulējums apvienojumā ar zonu apvienojumu Francijā, kas tika īstenots 2018. gada beigās, ir ievērojami palīdzējis uzlabot Francijas un Rietumeiropas tirgus dziļumu un likviditāti. |
| --- | --- |

(141)

Turklāt Francija atgādina, ka nesenie notikumi ir pretrunā iespējamai hipotēzei par postošu konkurenci starpsavienojumu vai metāna termināļu jomā. Kopš 2018. gada beigām Francijas un Eiropas termināļu izmantošana ir sasniegusi īpaši augstu līmeni salīdzinājumā ar pēdējiem 10 gadiem. Turklāt metāna termināļu operatori nesen ir sekmīgi sākuši procedūras savu jaudu pārdošanai vidējā termiņā. Glabāšanas regulējums apvienojumā ar zonu apvienojumu Francijā, kas tika īstenots 2018. gada beigās, ir ievērojami palīdzējis uzlabot Francijas un Rietumeiropas tirgus dziļumu un likviditāti.

| (142) | Francija arī noliedz, ka uzglabāšanas regulējums varētu mazināt stimulus izmantot esošos metāna termināļus un starpsavienojumus. Stimuli izmantošanai nāk no cenu signāliem no dažādiem dabasgāzes tirgiem (49). Šajā kontekstā uzglabāšana ir papildu līdzeklis, lai optimizētu dabasgāzes piegādes izmaksas un gūtu labumu no konkurētspējīgām tirgus cenām. |
| --- | --- |

(142)

Francija arī noliedz, ka uzglabāšanas regulējums varētu mazināt stimulus izmantot esošos metāna termināļus un starpsavienojumus. Stimuli izmantošanai nāk no cenu signāliem no dažādiem dabasgāzes tirgiem (49). Šajā kontekstā uzglabāšana ir papildu līdzeklis, lai optimizētu dabasgāzes piegādes izmaksas un gūtu labumu no konkurētspējīgām tirgus cenām.

49

| (143) | Francija arī norāda, ka lēmumi par ieguldījumiem starpsavienojumos un metāna termināļos balstās uz piegādes stratēģijām, kuras negatīvi neietekmē dabasgāzes uzglabāšana. |
| --- | --- |

(143)

Francija arī norāda, ka lēmumi par ieguldījumiem starpsavienojumos un metāna termināļos balstās uz piegādes stratēģijām, kuras negatīvi neietekmē dabasgāzes uzglabāšana.

| (144) | Visbeidzot, Francija uzskata, ka attiecīgais pasākums nekādi neietekmē uzglabāšanas operatoru situāciju citās dalībvalstīs. Francijas iestādes norāda, ka Francijas gāzes sistēmas optimizācija, jo īpaši ņemot vērā 100 % starpsavienojumiem pieejamās jaudas, automātiski nozīmē, ka tiek ņemti vērā piegādes līdzekļi, kas atrodas aiz starpsavienojumiem, jo īpaši dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūra, kas atrodas citās ES dalībvalstīs. Francijas iestādes arī norāda, ka dažas no šīm infrastruktūrām arī tiek regulētas. |
| --- | --- |

(144)

Visbeidzot, Francija uzskata, ka attiecīgais pasākums nekādi neietekmē uzglabāšanas operatoru situāciju citās dalībvalstīs. Francijas iestādes norāda, ka Francijas gāzes sistēmas optimizācija, jo īpaši ņemot vērā 100 % starpsavienojumiem pieejamās jaudas, automātiski nozīmē, ka tiek ņemti vērā piegādes līdzekļi, kas atrodas aiz starpsavienojumiem, jo īpaši dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūra, kas atrodas citās ES dalībvalstīs. Francijas iestādes arī norāda, ka dažas no šīm infrastruktūrām arī tiek regulētas.

| (145) | Uzglabāšanas jaudas pārdošana notiek izsolēs un par tirgus cenām. Līdz ar to attiecīgais pasākums nerada nelabvēlīgu situāciju uzglabāšanas operatoriem citās dalībvalstīs. Turklāt attiecīgajam pasākumam var būt tikai minimāla ietekme uz cenu veidošanu. Francijā iespējams uzglabāt aptuveni 130 TWh (50), kas ir neliels apjoms salīdzinājumā ar tirgotajiem apjomiem. 2018. gadā TTF biržā tika pārdotas 28 220 TWh (51). |
| --- | --- |

(145)

Uzglabāšanas jaudas pārdošana notiek izsolēs un par tirgus cenām. Līdz ar to attiecīgais pasākums nerada nelabvēlīgu situāciju uzglabāšanas operatoriem citās dalībvalstīs. Turklāt attiecīgajam pasākumam var būt tikai minimāla ietekme uz cenu veidošanu. Francijā iespējams uzglabāt aptuveni 130 TWh (50), kas ir neliels apjoms salīdzinājumā ar tirgotajiem apjomiem. 2018. gadā TTF biržā tika pārdotas 28 220 TWh (51).

50

TTF

51

| (146) | Līdz ar to uzglabāšanas operatori dažādās dalībvalstīs ir pakļauti tirgus nosacījumiem, kurus uzglabāšana Francijā sevišķi neietekmē, tāpēc nevar uzskatīt, ka attiecīgā pasākuma ieviešanas rezultātā to rentabilitāte varētu samazināties. |
| --- | --- |

(146)

Līdz ar to uzglabāšanas operatori dažādās dalībvalstīs ir pakļauti tirgus nosacījumiem, kurus uzglabāšana Francijā sevišķi neietekmē, tāpēc nevar uzskatīt, ka attiecīgā pasākuma ieviešanas rezultātā to rentabilitāte varētu samazināties.

| (147) | Turklāt Francija norāda, ka Vācijā un Beļģijā krātuvju noslodze ir palielinājusies laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam (52). Šis augstais līmenis liecina, ka Francijas uzglabāšanas regulējums neliedz citu dalībvalstu operatoriem pārdot visu savu uzglabāšanas jaudu labvēlīgos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(147)

Turklāt Francija norāda, ka Vācijā un Beļģijā krātuvju noslodze ir palielinājusies laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam (52). Šis augstais līmenis liecina, ka Francijas uzglabāšanas regulējums neliedz citu dalībvalstu operatoriem pārdot visu savu uzglabāšanas jaudu labvēlīgos tirgus apstākļos.

52

5.   IEINTERESĒTO PUŠU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PUŠU PIEZĪMES

| (148) | Komisija saņēma piezīmes no 18 ieinteresētajām personām, tostarp no trim pasākuma atbalsta saņēmējiem. To piezīmes ir apkopotas 149.–233. apsvērumā. |
| --- | --- |

(148)

Komisija saņēma piezīmes no 18 ieinteresētajām personām, tostarp no trim pasākuma atbalsta saņēmējiem. To piezīmes ir apkopotas 149.–233. apsvērumā.

5.1.   Pasākuma atbalsta saņēmēju piezīmes

Pasākuma atbalsta saņēmēju piezīmes

5.1.1.   Géométhane

Géométhane

| (149) | Géométhane uzsver pasākuma ieviešanas pozitīvo ietekmi uz enerģētiskās drošības mērķi. Savu argumentu pamatojumam Géomethane iesniedza Komisijai detalizētu ziņojumu (53). |
| --- | --- |

(149)

Géométhane uzsver pasākuma ieviešanas pozitīvo ietekmi uz enerģētiskās drošības mērķi. Savu argumentu pamatojumam Géomethane iesniedza Komisijai detalizētu ziņojumu (53).

Géométhane

Géomethane

53

5.1.1.1.   Par atbalsta esību

Par atbalsta esību

| (150) | Géomethane uzskata, ka attiecīgais pasākums nav valsts atbalsts vairāku iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(150)

Géomethane uzskata, ka attiecīgais pasākums nav valsts atbalsts vairāku iemeslu dēļ.

Géomethane

| (151) | Pirmkārt, Géométhane norāda, ka nav finansējuma no valsts līdzekļiem, jo glabāšanas termiņu nevar kvalificēt kā obligātu iemaksu: līdzekļu nodošana notiek tikai starp privātiem uzņēmējiem (dabasgāzes piegādātājiem un uzglabāšanas operatoriem), valsts kontrole pār līdzekļiem ir ierobežota, attiecīgais pasākums nesamazina valsts budžetu un paredz pienākumu uzturēt būtisku uzglabāšanas infrastruktūru, uz kuru attiecas pasākums. |
| --- | --- |

(151)

Pirmkārt, Géométhane norāda, ka nav finansējuma no valsts līdzekļiem, jo glabāšanas termiņu nevar kvalificēt kā obligātu iemaksu: līdzekļu nodošana notiek tikai starp privātiem uzņēmējiem (dabasgāzes piegādātājiem un uzglabāšanas operatoriem), valsts kontrole pār līdzekļiem ir ierobežota, attiecīgais pasākums nesamazina valsts budžetu un paredz pienākumu uzturēt būtisku uzglabāšanas infrastruktūru, uz kuru attiecas pasākums.

Géométhane

| (152) | Turklāt attiecīgais pasākums nevar tikt uzskatīts par selektīvu priekšrocību, kas piešķirta uzglabāšanas uzņēmumiem, kuri darbojas Francijas teritorijā, salīdzinājumā ar tiem, kas atrodas ārvalstīs, jo tie neatrodas tādā tiesiskā un faktiskā situācijā, kāda ir Francijas teritorijā reģistrētiem uzglabāšanas uzņēmumiem, ņemot vērā attiecīgā pasākuma mērķi. Turklāt citu elastības instrumentu operatori nav salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā. |
| --- | --- |

(152)

Turklāt attiecīgais pasākums nevar tikt uzskatīts par selektīvu priekšrocību, kas piešķirta uzglabāšanas uzņēmumiem, kuri darbojas Francijas teritorijā, salīdzinājumā ar tiem, kas atrodas ārvalstīs, jo tie neatrodas tādā tiesiskā un faktiskā situācijā, kāda ir Francijas teritorijā reģistrētiem uzglabāšanas uzņēmumiem, ņemot vērā attiecīgā pasākuma mērķi. Turklāt citu elastības instrumentu operatori nav salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā.

| (153) | Visbeidzot, Géomethane paskaidro, ka attiecīgais pasākums neietekmē konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(153)

Visbeidzot, Géomethane paskaidro, ka attiecīgais pasākums neietekmē konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Géomethane

5.1.1.2.   Atbalsta saderība

Atbalsta saderība

| (154) | Géomethane uzskata, ja attiecīgais pasākums būtu kvalificējams kā valsts atbalsts, tas būtu jāuzskata par saderīgu ar valsts atbalsta noteikumiem. Attiecīgais pasākums veicina kopīgu energoapgādes drošības interešu mērķa sasniegšanu. Turklāt ir nepieciešami un lietderīgi sasniegt šo mērķi, ņemot vērā alternatīvu pasākumu analīzi. |
| --- | --- |

(154)

Géomethane uzskata, ja attiecīgais pasākums būtu kvalificējams kā valsts atbalsts, tas būtu jāuzskata par saderīgu ar valsts atbalsta noteikumiem. Attiecīgais pasākums veicina kopīgu energoapgādes drošības interešu mērķa sasniegšanu. Turklāt ir nepieciešami un lietderīgi sasniegt šo mērķi, ņemot vērā alternatīvu pasākumu analīzi.

Géomethane

| (155) | Attiecīgā pasākuma ieviešanai ir stimulējoša ietekme, jo bez šāda pasākuma uzglabāšanas jaudas abonēšanas nelielā daļa un ieņēmumu samazināšanās no abonēšanas kampaņām starpības (spread) samazināšanās dēļ būtu likusi uzglabāšanas operatoriem izveidot vai pat galīgi slēgt būtisku infrastruktūru, lai nodrošinātu dabasgāzes piegādes drošību Francijā. |
| --- | --- |

(155)

Attiecīgā pasākuma ieviešanai ir stimulējoša ietekme, jo bez šāda pasākuma uzglabāšanas jaudas abonēšanas nelielā daļa un ieņēmumu samazināšanās no abonēšanas kampaņām starpības (spread) samazināšanās dēļ būtu likusi uzglabāšanas operatoriem izveidot vai pat galīgi slēgt būtisku infrastruktūru, lai nodrošinātu dabasgāzes piegādes drošību Francijā.

spread

| (156) | Atļauto ienākumu aprēķins, izmantojot RAB novērtēšanas metodi, kuras pamatā ir kārtējās ekonomiskās izmaksas, ir pamatots un samērīgs, jo:






  — | regulatīvā mehānisma īstenošanas laikā attiecībā uz RAB ir veikts neatkarīgs ekonomiskais novērtējums, veicot ārēju revīziju, ko veica konsultāciju uzņēmums [...], |
| --- | --- | --- |

(156)

Atļauto ienākumu aprēķins, izmantojot RAB novērtēšanas metodi, kuras pamatā ir kārtējās ekonomiskās izmaksas, ir pamatots un samērīgs, jo:

—

regulatīvā mehānisma īstenošanas laikā attiecībā uz RAB ir veikts neatkarīgs ekonomiskais novērtējums, veicot ārēju revīziju, ko veica konsultāciju uzņēmums [...],

| — | sākotnējo RAB, ko bija ierosinājuši operatori, CRE nepaturēja, |
| --- | --- |

—

sākotnējo RAB, ko bija ierosinājuši operatori, CRE nepaturēja,

CRE

| — | ekonomisko kārtējo izmaksu metodoloģija ir balstīta uz aktīvu bruto uzskaites vērtību RAB novērtēšanai, |
| --- | --- |

—

ekonomisko kārtējo izmaksu metodoloģija ir balstīta uz aktīvu bruto uzskaites vērtību RAB novērtēšanai,

| — | metodoloģija ļauj atspoguļot izmaksas, kas saistītas ar aktīvu aizstāšanu, atskaitot amortizāciju, |
| --- | --- |

—

metodoloģija ļauj atspoguļot izmaksas, kas saistītas ar aktīvu aizstāšanu, atskaitot amortizāciju,

| — | metodoloģija tiek piemērota visiem Francijā regulētajiem infrastruktūras tarifiem, |
| --- | --- |

—

metodoloģija tiek piemērota visiem Francijā regulētajiem infrastruktūras tarifiem,

| — | metodoloģiju izmanto gandrīz visi Eiropas regulatori. |
| --- | --- |

—

metodoloģiju izmanto gandrīz visi Eiropas regulatori.

| (157) | Alternatīvi RAB novērtējums, pamatojoties uz tirgus vērtību, ko atspoguļo starpības (spread), nebūtu būtisks, jo tas nesegtu operatoru izmaksas, kas ir pretrunā Direktīvā 2009/73/EK noteiktajam izmaksu segšanas principam. Tādējādi tirgus vērtības ņemšana vērā apdraudētu regulatīvo mehānismu, kas paredzēts, lai nodrošinātu pārvades sistēmas pareizai darbībai nepieciešamās uzglabāšanas infrastruktūras uzturēšanu. Turklāt pastāv pārmērīgas atlīdzības risks starpības (spread) palielināšanās gadījumā. CRE iegūtā RAB vērtība atbilst infrastruktūras tirgus vērtībai ilgtermiņā un vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(157)

Alternatīvi RAB novērtējums, pamatojoties uz tirgus vērtību, ko atspoguļo starpības (spread), nebūtu būtisks, jo tas nesegtu operatoru izmaksas, kas ir pretrunā Direktīvā 2009/73/EK noteiktajam izmaksu segšanas principam. Tādējādi tirgus vērtības ņemšana vērā apdraudētu regulatīvo mehānismu, kas paredzēts, lai nodrošinātu pārvades sistēmas pareizai darbībai nepieciešamās uzglabāšanas infrastruktūras uzturēšanu. Turklāt pastāv pārmērīgas atlīdzības risks starpības (spread) palielināšanās gadījumā. CRE iegūtā RAB vērtība atbilst infrastruktūras tirgus vērtībai ilgtermiņā un vidējā termiņā.

spread

spread

CRE

| (158) | Nebūtu nozīmes izvērtēt, vai ieņēmumi, kas gūti pirms regulatīvā mehānisma stāšanās spēkā, nebūtu ļāvuši segt to sākotnējās investīciju izmaksas, jo šo ieņēmumu iekļaušana šajā novērtējumā būtu pretrunā Eiropas regulatoru praksei, kas bija sarežģīta un ne sevišķi uzticama. |
| --- | --- |

(158)

Nebūtu nozīmes izvērtēt, vai ieņēmumi, kas gūti pirms regulatīvā mehānisma stāšanās spēkā, nebūtu ļāvuši segt to sākotnējās investīciju izmaksas, jo šo ieņēmumu iekļaušana šajā novērtējumā būtu pretrunā Eiropas regulatoru praksei, kas bija sarežģīta un ne sevišķi uzticama.

| (159) | Visbeidzot, tiek veikti pasākumi, lai ierobežotu operatoru peļņas izredzes (t. i., vidējās svērtās kapitāla izmaksas, efektīvu uzglabāšanas infrastruktūras operatoru izmaksu ierobežošana un stimulu regulējums). |
| --- | --- |

(159)

Visbeidzot, tiek veikti pasākumi, lai ierobežotu operatoru peļņas izredzes (t. i., vidējās svērtās kapitāla izmaksas, efektīvu uzglabāšanas infrastruktūras operatoru izmaksu ierobežošana un stimulu regulējums).

| (160) | Pakārtoti Géométhane arī norāda, ka CRE izmantotā RAB vērtība atbilst nesen notikušā darījuma vērtībai. 2016. gadā Total, Ineos un Géostock cedēja CNP Assurances 98 % Géosud (uzņēmums, kuram pieder 50 % Géométhane akciju) akciju [...] apmērā. Tāpēc ir iespējams aprēķināt kopējo Géométhane vērtību, ko pircējs aplēsis minētās nodošanas brīdī, proti, [...] (54) (kurai tiek pievienoti pieejamie naudas līdzekļi [...] apmērā, t. i., kopā aptuveni [...]). Géométhane uzskata, ka šī tirgus vērtība atbilst [...] RAB vērtībai, ko CRE 2018. gadā noteica 188,9 miljonu EUR apmērā, pieskaitot apgrozāmos pamatlīdzekļus [...]. |
| --- | --- |

(160)

Pakārtoti Géométhane arī norāda, ka CRE izmantotā RAB vērtība atbilst nesen notikušā darījuma vērtībai. 2016. gadā Total, Ineos un Géostock cedēja CNP Assurances 98 % Géosud (uzņēmums, kuram pieder 50 % Géométhane akciju) akciju [...] apmērā. Tāpēc ir iespējams aprēķināt kopējo Géométhane vērtību, ko pircējs aplēsis minētās nodošanas brīdī, proti, [...] (54) (kurai tiek pievienoti pieejamie naudas līdzekļi [...] apmērā, t. i., kopā aptuveni [...]). Géométhane uzskata, ka šī tirgus vērtība atbilst [...] RAB vērtībai, ko CRE 2018. gadā noteica 188,9 miljonu EUR apmērā, pieskaitot apgrozāmos pamatlīdzekļus [...].

Géométhane

CRE

Total

Ineos

Géostock

CNP Assurances

Géosud

Géométhane

Géométhane

54

Géométhane

CRE

| (161) | Attiecīgais pasākums novērš negatīvu ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Faktiski:






  — | nepastāv konkurences izkropļojumi starp Francijas dabasgāzes piegādātājiem un ārvalstu dabasgāzes piegādātājiem. Uzglabāšanas pakalpojumu izsoles metode nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret Francijas un ārvalstu dabasgāzes piegādātājiem. Turklāt regulatīvajā mehānismā paredzētā uzglabāšanas kompensācijas finansēšanas metode nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret ārvalstu un Francijas piegādātājiem. Ārvalstu piegādātāji negūst labumu no zemākām cenām salīdzinājumā ar Francijas piegādātājiem, |
| --- | --- | --- |

(161)

Attiecīgais pasākums novērš negatīvu ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Faktiski:

—

nepastāv konkurences izkropļojumi starp Francijas dabasgāzes piegādātājiem un ārvalstu dabasgāzes piegādātājiem. Uzglabāšanas pakalpojumu izsoles metode nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret Francijas un ārvalstu dabasgāzes piegādātājiem. Turklāt regulatīvajā mehānismā paredzētā uzglabāšanas kompensācijas finansēšanas metode nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret ārvalstu un Francijas piegādātājiem. Ārvalstu piegādātāji negūst labumu no zemākām cenām salīdzinājumā ar Francijas piegādātājiem,

| — | nav arī konkurences izkropļojumu attiecībā uz uzglabāšanas operatoriem kaimiņvalstīs. Kopš regulatīvā mehānisma stāšanās spēkā krātuvju noslodze visā Savienībā ir palielinājusies un sasniedz īpaši augstu līmeni, |
| --- | --- |

—

nav arī konkurences izkropļojumu attiecībā uz uzglabāšanas operatoriem kaimiņvalstīs. Kopš regulatīvā mehānisma stāšanās spēkā krātuvju noslodze visā Savienībā ir palielinājusies un sasniedz īpaši augstu līmeni,

| — | nav arī konkurences izkropļojumu starp uzglabāšanas operatoriem un metāna termināļiem vai starpsavienojumiem, jo metāna termināļi un starpsavienojumi nav savstarpēji aizstājami. Komisijas apvienošanās lēmumu pieņemšanas praksē dabasgāzes uzglabāšanas tirgus ir definēts kā atsevišķs tirgus. Drīzāk pastāv jautājums par papildināmību starp dabasgāzes uzglabāšanu, metāna termināļiem un starpsavienojumiem. |
| --- | --- |

—

nav arī konkurences izkropļojumu starp uzglabāšanas operatoriem un metāna termināļiem vai starpsavienojumiem, jo metāna termināļi un starpsavienojumi nav savstarpēji aizstājami. Komisijas apvienošanās lēmumu pieņemšanas praksē dabasgāzes uzglabāšanas tirgus ir definēts kā atsevišķs tirgus. Drīzāk pastāv jautājums par papildināmību starp dabasgāzes uzglabāšanu, metāna termināļiem un starpsavienojumiem.

5.1.2.   Storengy

Storengy

| (162) | Storengy uzsver attiecīgā pasākuma ieviešanas pozitīvo ietekmi, ņemot vērā energoapgādes drošības mērķi. Savu argumentu pamatojumam Storengy iesniedza Komisijai sīki izstrādātu ziņojumu (55). |
| --- | --- |

(162)

Storengy uzsver attiecīgā pasākuma ieviešanas pozitīvo ietekmi, ņemot vērā energoapgādes drošības mērķi. Savu argumentu pamatojumam Storengy iesniedza Komisijai sīki izstrādātu ziņojumu (55).

Storengy

Storengy

55

5.1.2.1.   Par atbalsta esību

Par atbalsta esību

| (163) | Storengy uzskata, ka attiecīgais pasākums nav valsts atbalsts vairāku iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(163)

Storengy uzskata, ka attiecīgais pasākums nav valsts atbalsts vairāku iemeslu dēļ.

Storengy

| (164) | Pirmkārt, Storengy norāda uz finansējuma trūkumu no valsts līdzekļiem, jo glabāšanas termiņu nevar kvalificēt kā obligātu iemaksu, ka līdzekļu nodošana notiek tikai starp privātiem uzņēmējiem (dabasgāzes piegādātājiem un uzglabāšanas uzņēmumiem), ka valsts kontrole pār līdzekļiem ir ierobežota, ka attiecīgais pasākums nesamazina valsts budžetu un ka tas uzliek operatoriem pienākumu uzturēt būtisko uzglabāšanas infrastruktūru, uz kuru attiecas shēma. |
| --- | --- |

(164)

Pirmkārt, Storengy norāda uz finansējuma trūkumu no valsts līdzekļiem, jo glabāšanas termiņu nevar kvalificēt kā obligātu iemaksu, ka līdzekļu nodošana notiek tikai starp privātiem uzņēmējiem (dabasgāzes piegādātājiem un uzglabāšanas uzņēmumiem), ka valsts kontrole pār līdzekļiem ir ierobežota, ka attiecīgais pasākums nesamazina valsts budžetu un ka tas uzliek operatoriem pienākumu uzturēt būtisko uzglabāšanas infrastruktūru, uz kuru attiecas shēma.

Storengy

| (165) | Turklāt attiecīgo pasākumu nevar uzskatīt par selektīvu priekšrocību, kas piešķirta uzglabāšanas uzņēmumiem, kuri darbojas Francijas teritorijā, salīdzinājumā ar tiem, kas atrodas ārvalstīs, jo tie neatrodas tādā tiesiskā un faktiskā situācijā, kāda ir Francijas teritorijā reģistrētiem uzglabāšanas uzņēmumiem, ņemot vērā pasākuma mērķi. Turklāt citu elastības instrumentu operatori nav salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā. |
| --- | --- |

(165)

Turklāt attiecīgo pasākumu nevar uzskatīt par selektīvu priekšrocību, kas piešķirta uzglabāšanas uzņēmumiem, kuri darbojas Francijas teritorijā, salīdzinājumā ar tiem, kas atrodas ārvalstīs, jo tie neatrodas tādā tiesiskā un faktiskā situācijā, kāda ir Francijas teritorijā reģistrētiem uzglabāšanas uzņēmumiem, ņemot vērā pasākuma mērķi. Turklāt citu elastības instrumentu operatori nav salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā.

| (166) | Visbeidzot, Storengy paskaidro, ka attiecīgais pasākums neietekmē konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(166)

Visbeidzot, Storengy paskaidro, ka attiecīgais pasākums neietekmē konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Storengy

5.1.2.2.   Atbalsta saderība

Atbalsta saderība

| (167) | Storengy uzskata, ka, ja attiecīgais pasākums tiktu kvalificēts kā valsts atbalsts, tas būtu jāuzskata par saderīgu ar valsts atbalsta noteikumiem. Attiecīgais pasākums veicina kopīgu energoapgādes drošības interešu mērķa sasniegšanu. Turklāt attiecīgais pasākums ir nepieciešams un piemērots, lai sasniegtu šo mērķi, ņemot vērā alternatīvo pasākumu analīzi. |
| --- | --- |

(167)

Storengy uzskata, ka, ja attiecīgais pasākums tiktu kvalificēts kā valsts atbalsts, tas būtu jāuzskata par saderīgu ar valsts atbalsta noteikumiem. Attiecīgais pasākums veicina kopīgu energoapgādes drošības interešu mērķa sasniegšanu. Turklāt attiecīgais pasākums ir nepieciešams un piemērots, lai sasniegtu šo mērķi, ņemot vērā alternatīvo pasākumu analīzi.

Storengy

| (168) | Attiecīgā pasākuma ieviešanai ir stimulējoša ietekme, jo bez šāda pasākuma uzglabāšanas jaudas abonēšanas nelielā daļa un ieņēmumu samazināšanās no abonēšanas kampaņām starpības (spread) samazināšanās dēļ būtu likusi uzglabāšanas operatoriem izveidot vai pat galīgi slēgt būtisku infrastruktūru, lai nodrošinātu dabasgāzes piegādes drošību Francijā. |
| --- | --- |

(168)

Attiecīgā pasākuma ieviešanai ir stimulējoša ietekme, jo bez šāda pasākuma uzglabāšanas jaudas abonēšanas nelielā daļa un ieņēmumu samazināšanās no abonēšanas kampaņām starpības (spread) samazināšanās dēļ būtu likusi uzglabāšanas operatoriem izveidot vai pat galīgi slēgt būtisku infrastruktūru, lai nodrošinātu dabasgāzes piegādes drošību Francijā.

spread

| (169) | Atļauto ienākumu aprēķināšana, pamatojoties uz regulēto aktīvu bāzes novērtēšanas metodi, kuras pamatā ir kārtējās ekonomiskās izmaksas, ir pamatota un samērīga, jo:






  — | regulatīvā mehānisma īstenošanas laikā attiecībā uz RAB ir veikts neatkarīgs ekonomiskais novērtējums, veicot ārēju revīziju, ko veica konsultāciju uzņēmums [...], |
| --- | --- | --- |

(169)

Atļauto ienākumu aprēķināšana, pamatojoties uz regulēto aktīvu bāzes novērtēšanas metodi, kuras pamatā ir kārtējās ekonomiskās izmaksas, ir pamatota un samērīga, jo:

—

regulatīvā mehānisma īstenošanas laikā attiecībā uz RAB ir veikts neatkarīgs ekonomiskais novērtējums, veicot ārēju revīziju, ko veica konsultāciju uzņēmums [...],

| — | sākotnējo RAB, ko bija ierosinājuši operatori, CRE nepaturēja, |
| --- | --- |

—

sākotnējo RAB, ko bija ierosinājuši operatori, CRE nepaturēja,

CRE

| — | pašreizējo ekonomisko izmaksu metodoloģija ir balstīta uz aktīvu bruto uzskaites vērtību RAB novērtēšanai, |
| --- | --- |

—

pašreizējo ekonomisko izmaksu metodoloģija ir balstīta uz aktīvu bruto uzskaites vērtību RAB novērtēšanai,

| — | metodika ļauj atspoguļot izmaksas, kas saistītas ar aktīvu aizstāšanu, atskaitot amortizāciju, |
| --- | --- |

—

metodika ļauj atspoguļot izmaksas, kas saistītas ar aktīvu aizstāšanu, atskaitot amortizāciju,

| — | metodoloģija tiek piemērota visiem Francijā regulētajiem infrastruktūras tarifiem, |
| --- | --- |

—

metodoloģija tiek piemērota visiem Francijā regulētajiem infrastruktūras tarifiem,

| — | metodoloģiju izmanto gandrīz visi Eiropas regulatori. |
| --- | --- |

—

metodoloģiju izmanto gandrīz visi Eiropas regulatori.

| (170) | Alternatīvi RAB novērtējums, pamatojoties uz tirgus vērtību, ko atspoguļo starpības (spread), nebūtu būtisks, jo tas nesegtu operatoru izmaksas, kas ir pretrunā Direktīvā 2009/73/EK noteiktajam izmaksu segšanas principam. Tādējādi tirgus vērtības ņemšana vērā apdraudētu regulatīvo mehānismu, kas paredzēts, lai nodrošinātu pārvades sistēmas pareizai darbībai nepieciešamās uzglabāšanas infrastruktūras uzturēšanu. Turklāt pastāv pārmērīgas atlīdzības risks starpības (spread) palielināšanās gadījumā. CRE iegūtā RAB vērtība atbilst infrastruktūras tirgus vērtībai ilgtermiņā un vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(170)

Alternatīvi RAB novērtējums, pamatojoties uz tirgus vērtību, ko atspoguļo starpības (spread), nebūtu būtisks, jo tas nesegtu operatoru izmaksas, kas ir pretrunā Direktīvā 2009/73/EK noteiktajam izmaksu segšanas principam. Tādējādi tirgus vērtības ņemšana vērā apdraudētu regulatīvo mehānismu, kas paredzēts, lai nodrošinātu pārvades sistēmas pareizai darbībai nepieciešamās uzglabāšanas infrastruktūras uzturēšanu. Turklāt pastāv pārmērīgas atlīdzības risks starpības (spread) palielināšanās gadījumā. CRE iegūtā RAB vērtība atbilst infrastruktūras tirgus vērtībai ilgtermiņā un vidējā termiņā.

spread

spread

CRE

| (171) | Nebūtu nozīmes izvērtēt, vai ieņēmumi, kas gūti pirms regulatīvā mehānisma stāšanās spēkā, nebūtu ļāvuši segt to sākotnējās investīciju izmaksas, jo šo ieņēmumu iekļaušana šajā novērtējumā būtu pretrunā Eiropas regulatoru praksei, kas bija sarežģīta un ne sevišķi uzticama. |
| --- | --- |

(171)

Nebūtu nozīmes izvērtēt, vai ieņēmumi, kas gūti pirms regulatīvā mehānisma stāšanās spēkā, nebūtu ļāvuši segt to sākotnējās investīciju izmaksas, jo šo ieņēmumu iekļaušana šajā novērtējumā būtu pretrunā Eiropas regulatoru praksei, kas bija sarežģīta un ne sevišķi uzticama.

| (172) | Visbeidzot, tiek veikti pasākumi, lai ierobežotu operatoru peļņas izredzes (t. i., vidējās svērtās kapitāla izmaksas, efektīvu uzglabāšanas infrastruktūras operatoru izmaksu ierobežošana un stimulu regulējums). |
| --- | --- |

(172)

Visbeidzot, tiek veikti pasākumi, lai ierobežotu operatoru peļņas izredzes (t. i., vidējās svērtās kapitāla izmaksas, efektīvu uzglabāšanas infrastruktūras operatoru izmaksu ierobežošana un stimulu regulējums).

| (173) | Attiecīgais pasākums novērš negatīvu ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Faktiski:






  — | nepastāv konkurences izkropļojumi starp Francijas dabasgāzes piegādātājiem un ārvalstu dabasgāzes piegādātājiem. Uzglabāšanas pakalpojumu izsoles metode nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret Francijas un ārvalstu dabasgāzes piegādātājiem. Turklāt regulatīvajā mehānismā paredzētā uzglabāšanas kompensācijas finansēšanas metode nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret ārvalstu un Francijas piegādātājiem. Ārvalstu piegādātāji negūst labumu no zemākām cenām salīdzinājumā ar Francijas piegādātājiem, |
| --- | --- | --- |

(173)

Attiecīgais pasākums novērš negatīvu ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Faktiski:

—

nepastāv konkurences izkropļojumi starp Francijas dabasgāzes piegādātājiem un ārvalstu dabasgāzes piegādātājiem. Uzglabāšanas pakalpojumu izsoles metode nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret Francijas un ārvalstu dabasgāzes piegādātājiem. Turklāt regulatīvajā mehānismā paredzētā uzglabāšanas kompensācijas finansēšanas metode nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret ārvalstu un Francijas piegādātājiem. Ārvalstu piegādātāji negūst labumu no zemākām cenām salīdzinājumā ar Francijas piegādātājiem,

| — | nav arī konkurences izkropļojumu attiecībā uz uzglabāšanas operatoriem kaimiņvalstīs. Kopš regulatīvā mehānisma stāšanās spēkā krātuvju noslodze visā Savienībā ir pieaugusi un sasniedz īpaši augstu līmeni, |
| --- | --- |

—

nav arī konkurences izkropļojumu attiecībā uz uzglabāšanas operatoriem kaimiņvalstīs. Kopš regulatīvā mehānisma stāšanās spēkā krātuvju noslodze visā Savienībā ir pieaugusi un sasniedz īpaši augstu līmeni,

| — | nav arī konkurences izkropļojumu starp uzglabāšanas operatoriem un metāna termināļiem vai starpsavienojumiem, jo metāna termināļi un starpsavienojumi nav savstarpēji aizstājami. Komisijas apvienošanās lēmumu pieņemšanas praksē dabasgāzes uzglabāšanas tirgus ir definēts kā atsevišķs tirgus. Drīzāk pastāv jautājums par papildināmību starp dabasgāzes uzglabāšanu, metāna termināļiem un starpsavienojumiem. |
| --- | --- |

—

nav arī konkurences izkropļojumu starp uzglabāšanas operatoriem un metāna termināļiem vai starpsavienojumiem, jo metāna termināļi un starpsavienojumi nav savstarpēji aizstājami. Komisijas apvienošanās lēmumu pieņemšanas praksē dabasgāzes uzglabāšanas tirgus ir definēts kā atsevišķs tirgus. Drīzāk pastāv jautājums par papildināmību starp dabasgāzes uzglabāšanu, metāna termināļiem un starpsavienojumiem.

5.1.3.   Teréga

Teréga

| (174) | Teréga uzsver, ka uzglabāšanas reformas galvenais mērķis ir nodrošināt dabasgāzes piegādi Francijai, kas tika apdraudēta pirms regulatīvā mehānisma stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(174)

Teréga uzsver, ka uzglabāšanas reformas galvenais mērķis ir nodrošināt dabasgāzes piegādi Francijai, kas tika apdraudēta pirms regulatīvā mehānisma stāšanās spēkā.

Teréga

5.1.3.1.   Par atbalsta esību

Par atbalsta esību

| (175) | Teréga uzskata, ka pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu. Teréga norāda, ka regulatīvās sistēmas, kuru pamatā ir princips par efektīva operatora izmaksu segšanu un normālu peļņu no ieguldītā kapitāla, Savienībā tiek bieži izmantotas, bet nebūtu uzskatāmas par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(175)

Teréga uzskata, ka pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu. Teréga norāda, ka regulatīvās sistēmas, kuru pamatā ir princips par efektīva operatora izmaksu segšanu un normālu peļņu no ieguldītā kapitāla, Savienībā tiek bieži izmantotas, bet nebūtu uzskatāmas par valsts atbalstu.

Teréga

Teréga

| (176) | Vispirms Teréga uzskata, ka attiecīgais pasākums ir tikai tarifu regulēšanas instruments, kas netiek finansēts no valsts līdzekļiem. Tas neietekmē valsts budžetu un nerada nekādu pārmaksu, kas būtu jāpārnes uz galapatērētājiem. Turklāt Francijas valsts neīsteno publisku kontroli pār līdzekļiem, ko savākuši PSO vai paši PSO, kas ir privāto tiesību sabiedrības, kuras kontrolē lielākā daļa privāto akcionāru. |
| --- | --- |

(176)

Vispirms Teréga uzskata, ka attiecīgais pasākums ir tikai tarifu regulēšanas instruments, kas netiek finansēts no valsts līdzekļiem. Tas neietekmē valsts budžetu un nerada nekādu pārmaksu, kas būtu jāpārnes uz galapatērētājiem. Turklāt Francijas valsts neīsteno publisku kontroli pār līdzekļiem, ko savākuši PSO vai paši PSO, kas ir privāto tiesību sabiedrības, kuras kontrolē lielākā daļa privāto akcionāru.

Teréga

| (177) | Turklāt Teréga uzskata, ka attiecīgais pasākums iesaistītajiem uzņēmējiem nerada nekādas selektīvas priekšrocības. Regulatīvais mehānisms balstās uz izsolēm, kas ietver arī efektivitātes stimulus un ex post regulatīvos instrumentu attiecībā uz visām izmaksām un ieņēmumiem. Turklāt regulatīvā mehānisma simetriskais raksturs nozīmē, ka uzglabāšanas operatori ne vienmēr saņem kompensāciju, bet, gluži pretēji, tiem var likt atmaksāt pārmaksāto summu. |
| --- | --- |

(177)

Turklāt Teréga uzskata, ka attiecīgais pasākums iesaistītajiem uzņēmējiem nerada nekādas selektīvas priekšrocības. Regulatīvais mehānisms balstās uz izsolēm, kas ietver arī efektivitātes stimulus un ex post regulatīvos instrumentu attiecībā uz visām izmaksām un ieņēmumiem. Turklāt regulatīvā mehānisma simetriskais raksturs nozīmē, ka uzglabāšanas operatori ne vienmēr saņem kompensāciju, bet, gluži pretēji, tiem var likt atmaksāt pārmaksāto summu.

Teréga

ex post

| (178) | Turklāt attiecībā uz selektivitātes kritēriju Teréga uzskata, ka ārvalstu uzņēmēju situācija nav atbilstošs izvērtēšanas elements attiecībā uz šo kritēriju. Uzglabāšanas operatoru faktiskā un juridiskā situācija daudzējādā ziņā atšķiras no metāna termināļu operatoru un starpsavienojumu operatoru situācijas, jo īpaši attiecībā uz mērķi nodrošināt dabasgāzes piegādes drošību Francijā. |
| --- | --- |

(178)

Turklāt attiecībā uz selektivitātes kritēriju Teréga uzskata, ka ārvalstu uzņēmēju situācija nav atbilstošs izvērtēšanas elements attiecībā uz šo kritēriju. Uzglabāšanas operatoru faktiskā un juridiskā situācija daudzējādā ziņā atšķiras no metāna termināļu operatoru un starpsavienojumu operatoru situācijas, jo īpaši attiecībā uz mērķi nodrošināt dabasgāzes piegādes drošību Francijā.

Teréga

| (179) | Visbeidzot Teréga paskaidro, ka attiecīgais pasākums neietekmē konkurenci vai tirdzniecību starp dalībvalstīm. Uzglabāšanas jaudu izsola saskaņā ar tirgus mehānismu, kas nediskriminē operatorus, kuri atrodas citās dalībvalstīs. Turklāt Komisijas lēmumpieņemšanas prakse koncentrāciju kontroles un pret konkurenci vērstas prakses jomā vienmēr ir definējusi, augstākais, valsts mēroga dabasgāzes uzglabāšanas konkrēto tirgu, nekad nesecinot, ka pastāv plašāks tirgus gan no attiecīgo pakalpojumu viedokļa, gan no ģeogrāfiskā viedokļa. Katrā ziņā tas, ka gāzes infrastruktūra tiek stingri regulēta, nav saderīgs ar konstatējumu par konkurences izkropļojumu dabasgāzes tirgos. |
| --- | --- |

(179)

Visbeidzot Teréga paskaidro, ka attiecīgais pasākums neietekmē konkurenci vai tirdzniecību starp dalībvalstīm. Uzglabāšanas jaudu izsola saskaņā ar tirgus mehānismu, kas nediskriminē operatorus, kuri atrodas citās dalībvalstīs. Turklāt Komisijas lēmumpieņemšanas prakse koncentrāciju kontroles un pret konkurenci vērstas prakses jomā vienmēr ir definējusi, augstākais, valsts mēroga dabasgāzes uzglabāšanas konkrēto tirgu, nekad nesecinot, ka pastāv plašāks tirgus gan no attiecīgo pakalpojumu viedokļa, gan no ģeogrāfiskā viedokļa. Katrā ziņā tas, ka gāzes infrastruktūra tiek stingri regulēta, nav saderīgs ar konstatējumu par konkurences izkropļojumu dabasgāzes tirgos.

Teréga

5.1.3.2.   Atbalsta saderība ar iekšējo tirgu:

Atbalsta saderība ar iekšējo tirgu:

| (180) | Pieņemot, ka regulatīvais mehānisms ir valsts atbalsts quod non, Teréga apgalvo, ka regulatīvais mehānisms atbilst visiem saderības ar iekšējo tirgu nosacījumiem LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē. |
| --- | --- |

(180)

Pieņemot, ka regulatīvais mehānisms ir valsts atbalsts quod non, Teréga apgalvo, ka regulatīvais mehānisms atbilst visiem saderības ar iekšējo tirgu nosacījumiem LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

quod non

Teréga

| (181) | Teréga uzskata, ka attiecīgais pasākums ir vērsts uz kopīgu interešu mērķi attiecībā uz dabasgāzes piegādes drošību Francijā. Palielinot uzglabāšanas vietās pieejamo dabasgāzes apjomu, regulatīvā mehānisma mērķis ir panākt precīzu un kvantitatīvi nosakāmu piegādes drošības līmeni. Turklāt attiecīgais pasākums atbilst nepieciešamai valsts intervencei, kas balstīta uz saprātīgu analīzi, reaģējot uz skaidri konstatētām tirgus nepilnībām, piemēram, galapatērētāju nespēju norādīt vērtību, ko tie piešķir piegādes drošībai (piemēram, apdrošināšanas vērtība vai sistēmas vērtība). Turklāt Teréga uzsver, ka attiecīgais pasākums ir piemērots instruments, lai stiprinātu piegādes drošību Francijas teritorijā ne tikai saistībā ar citiem pieejamajiem elastības pasākumiem, bet arī saistībā ar citiem uzglabāšanas regulējuma veidiem. |
| --- | --- |

(181)

Teréga uzskata, ka attiecīgais pasākums ir vērsts uz kopīgu interešu mērķi attiecībā uz dabasgāzes piegādes drošību Francijā. Palielinot uzglabāšanas vietās pieejamo dabasgāzes apjomu, regulatīvā mehānisma mērķis ir panākt precīzu un kvantitatīvi nosakāmu piegādes drošības līmeni. Turklāt attiecīgais pasākums atbilst nepieciešamai valsts intervencei, kas balstīta uz saprātīgu analīzi, reaģējot uz skaidri konstatētām tirgus nepilnībām, piemēram, galapatērētāju nespēju norādīt vērtību, ko tie piešķir piegādes drošībai (piemēram, apdrošināšanas vērtība vai sistēmas vērtība). Turklāt Teréga uzsver, ka attiecīgais pasākums ir piemērots instruments, lai stiprinātu piegādes drošību Francijas teritorijā ne tikai saistībā ar citiem pieejamajiem elastības pasākumiem, bet arī saistībā ar citiem uzglabāšanas regulējuma veidiem.

Teréga

Teréga

| (182) | Teréga apstrīd Komisijas pamatojumu lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz attiecīgā pasākuma samērīgumu. Regulatīvais mehānisms ierobežo iespējamā atbalsta summu līdz nepieciešamajam minimumam. Regulatīvā mehānisma pamatā ir “efektīva operatora” izmaksu segšanas princips, uzglabāšanas operatoru ieņēmumu maksimālā apjoma noteikšana un integrēti stimuli operatoriem, lai nodrošinātu savu darbības izdevumu efektivitāti. Turklāt CRE ir veikuši neatkarīgu izmaksu novērtējumu. Tādējādi CRE nodrošināja, ka tiek segtas tikai pieņemamās izmaksas. CRE arī balstījās uz virkni objektīvu, tālaika un ticamu ekonomisko pētījumu, ko veikuši neatkarīgi eksperti, lai novērtētu regulētos aktīvus. CRE izmantotā aktīvu novērtēšanas metodika šajā ziņā ir konsekventa un atbilst citu Eiropas regulatoru praksei. Pretēji tam, ko apgalvo Komisija, Teréga uzskata, ka pirmsregulējuma ienākumu iekļaušana regulēto aktīvu bāzes vērtībā noteikti būtu nepilnīga datu trūkuma dēļ un kopumā tas varētu būt pretrunā vispārējiem tiesību principiem. Turklāt CRE darbs attiecas gan uz uzglabāšanas operatoru darbības izmaksām, gan to aktīvu novērtēšanu, kas sistemātiski tika publiskoti tās apspriedēs par tarifiem, tādējādi nodrošinot pasākuma pārredzamību. |
| --- | --- |

(182)

Teréga apstrīd Komisijas pamatojumu lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz attiecīgā pasākuma samērīgumu. Regulatīvais mehānisms ierobežo iespējamā atbalsta summu līdz nepieciešamajam minimumam. Regulatīvā mehānisma pamatā ir “efektīva operatora” izmaksu segšanas princips, uzglabāšanas operatoru ieņēmumu maksimālā apjoma noteikšana un integrēti stimuli operatoriem, lai nodrošinātu savu darbības izdevumu efektivitāti. Turklāt CRE ir veikuši neatkarīgu izmaksu novērtējumu. Tādējādi CRE nodrošināja, ka tiek segtas tikai pieņemamās izmaksas. CRE arī balstījās uz virkni objektīvu, tālaika un ticamu ekonomisko pētījumu, ko veikuši neatkarīgi eksperti, lai novērtētu regulētos aktīvus. CRE izmantotā aktīvu novērtēšanas metodika šajā ziņā ir konsekventa un atbilst citu Eiropas regulatoru praksei. Pretēji tam, ko apgalvo Komisija, Teréga uzskata, ka pirmsregulējuma ienākumu iekļaušana regulēto aktīvu bāzes vērtībā noteikti būtu nepilnīga datu trūkuma dēļ un kopumā tas varētu būt pretrunā vispārējiem tiesību principiem. Turklāt CRE darbs attiecas gan uz uzglabāšanas operatoru darbības izmaksām, gan to aktīvu novērtēšanu, kas sistemātiski tika publiskoti tās apspriedēs par tarifiem, tādējādi nodrošinot pasākuma pārredzamību.

Teréga

CRE

CRE

CRE

CRE

Teréga

CRE

| (183) | Visbeidzot, Teréga uzskata, ka attiecīgais pasākums nekropļo konkurenci starp dabasgāzes piegādātājiem, kas atrodas Francijā un ārvalstīs. Attiecīgais pasākums nav diskriminējošs. Visi mazumtirdzniecības pakalpojumu sniedzēji izsolēs var iegādāties jaudu uzglabāšanas vietās Francijā. Turklāt visi mazumtirdzniecības piegādātāji, kas apkalpo klientus Francijā, maksā ATRT tarifus, tādējādi uzturot kompensācijas mehānismu. Pasākumam ir pat pozitīva ietekme uz dabasgāzes mazumtirdzniecības tirgiem, jo tas samazina saspringtu periodus un tīkla pārslodzes risku varbūtību. Otrkārt, pasākums arī nekropļo konkurenci ar SDG operatoriem un starpsavienojumu operatoriem. Šie dalībnieki, uz kuriem lielā mērā attiecas arī ieņēmumu regulēšanas mehānismi, nevis konkurē ar uzglabāšanas operatoriem, bet gan cits citu papildina attiecībā uz piegādes drošības mērķi. Nav tā ka ar attiecīgo pasākumu vienam dabasgāzes piegādes avotam rastos kādas priekšrocības attiecībā pret citiem un tas aizliegtu izmantot tādus papildu instrumentus kā, piemēram, starpsavienojumus un metāna termināļus, vai arī atturētu no to izmantošanas. Piemēram, šo tendenci apliecina gāzes jaudas abonēšanas rādītāji Eiropas metāna termināļos pēdējo gadu laikā. Visbeidzot, attiecīgais pasākums nekropļo konkurenci attiecībā uz ārvalstu uzglabāšanas uzņēmumiem. Pēdējie nebūtu jāsoda saistībā ar izsolēm, kuru pamatā ir tirgus mehānisms, un praksē attiecīgā pasākuma ieviešana nav palēninājusi vispārējo uzglabāšanas abonēšanas līmeņa pieaugumu Eiropā. |
| --- | --- |

(183)

Visbeidzot, Teréga uzskata, ka attiecīgais pasākums nekropļo konkurenci starp dabasgāzes piegādātājiem, kas atrodas Francijā un ārvalstīs. Attiecīgais pasākums nav diskriminējošs. Visi mazumtirdzniecības pakalpojumu sniedzēji izsolēs var iegādāties jaudu uzglabāšanas vietās Francijā. Turklāt visi mazumtirdzniecības piegādātāji, kas apkalpo klientus Francijā, maksā ATRT tarifus, tādējādi uzturot kompensācijas mehānismu. Pasākumam ir pat pozitīva ietekme uz dabasgāzes mazumtirdzniecības tirgiem, jo tas samazina saspringtu periodus un tīkla pārslodzes risku varbūtību. Otrkārt, pasākums arī nekropļo konkurenci ar SDG operatoriem un starpsavienojumu operatoriem. Šie dalībnieki, uz kuriem lielā mērā attiecas arī ieņēmumu regulēšanas mehānismi, nevis konkurē ar uzglabāšanas operatoriem, bet gan cits citu papildina attiecībā uz piegādes drošības mērķi. Nav tā ka ar attiecīgo pasākumu vienam dabasgāzes piegādes avotam rastos kādas priekšrocības attiecībā pret citiem un tas aizliegtu izmantot tādus papildu instrumentus kā, piemēram, starpsavienojumus un metāna termināļus, vai arī atturētu no to izmantošanas. Piemēram, šo tendenci apliecina gāzes jaudas abonēšanas rādītāji Eiropas metāna termināļos pēdējo gadu laikā. Visbeidzot, attiecīgais pasākums nekropļo konkurenci attiecībā uz ārvalstu uzglabāšanas uzņēmumiem. Pēdējie nebūtu jāsoda saistībā ar izsolēm, kuru pamatā ir tirgus mehānisms, un praksē attiecīgā pasākuma ieviešana nav palēninājusi vispārējo uzglabāšanas abonēšanas līmeņa pieaugumu Eiropā.

Teréga

ATRT

5.2.   Citu ieinteresēto personu piezīmes

Citu ieinteresēto personu piezīmes

5.2.1.   Neatkarīgā Francijas Elektroenerģijas un gāzes asociācija (AFIEG) (56)

Neatkarīgā Francijas Elektroenerģijas un gāzes asociācija (AFIEG)

56

| (184) | AFIEG sniedz savus komentārus par uzglabāšanas aktīvu novērtēšanas metodi un uzglabāšanas aktīvu tilpumu un caurlaidspēju, kas nepieciešami, lai nodrošinātu piegādes drošību. |
| --- | --- |

(184)

AFIEG sniedz savus komentārus par uzglabāšanas aktīvu novērtēšanas metodi un uzglabāšanas aktīvu tilpumu un caurlaidspēju, kas nepieciešami, lai nodrošinātu piegādes drošību.

AFIEG

| (185) | AFIEG norāda, ka konkurences izkropļojumi, kas pastāvēja pirms reformas iepriekšējās sistēmas nepārredzamības dēļ, ir novērsti. |
| --- | --- |

(185)

AFIEG norāda, ka konkurences izkropļojumi, kas pastāvēja pirms reformas iepriekšējās sistēmas nepārredzamības dēļ, ir novērsti.

AFIEG

| (186) | Attiecībā uz regulēto aktīvu bāzes novērtēšanas metodi AFIEG nav precīzu datu, lai apstiprinātu CRE izmantoto vērtējumu, bet tā uzskata, ka priekšroka būtu jādod tirgus ekonomiskajai vērtībai, nevis tirgus uzskaites vērtībai. Šī izvēle drīzāk atspoguļotu uzglabāšanu konkrētā brīdī T, nevis vēsturiskais ieskats. Turklāt AFIEG uzskata, ka bufergāzes novērtēšana šķiet būtiska uzglabāšanas aktīvu novērtēšanas sastāvdaļa, un tādēļ attiecīgi vēlētos, lai tiktu ņemta vērā bufergāzes amortizācijas noteikumu izvēles finansiālā ietekme uz RAB kopējo vērtību. Visbeidzot, AFIEG norāda, ka uzglabāšanas operatoru darbība nav pakļauta lielākam riskam nekā pārvades sistēmu operatoriem. Tāpēc atlīdzības likmei par RAB, ko patur uzglabāšanas operatori, nevajadzētu būt augstākai kā PSO atlīdzības likmei. |
| --- | --- |

(186)

Attiecībā uz regulēto aktīvu bāzes novērtēšanas metodi AFIEG nav precīzu datu, lai apstiprinātu CRE izmantoto vērtējumu, bet tā uzskata, ka priekšroka būtu jādod tirgus ekonomiskajai vērtībai, nevis tirgus uzskaites vērtībai. Šī izvēle drīzāk atspoguļotu uzglabāšanu konkrētā brīdī T, nevis vēsturiskais ieskats. Turklāt AFIEG uzskata, ka bufergāzes novērtēšana šķiet būtiska uzglabāšanas aktīvu novērtēšanas sastāvdaļa, un tādēļ attiecīgi vēlētos, lai tiktu ņemta vērā bufergāzes amortizācijas noteikumu izvēles finansiālā ietekme uz RAB kopējo vērtību. Visbeidzot, AFIEG norāda, ka uzglabāšanas operatoru darbība nav pakļauta lielākam riskam nekā pārvades sistēmu operatoriem. Tāpēc atlīdzības likmei par RAB, ko patur uzglabāšanas operatori, nevajadzētu būt augstākai kā PSO atlīdzības likmei.

AFIEG

CRE

AFIEG

AFIEG

| (187) | AFIEG uzskata, ka Francijas iestādēm būtu jāsamazina piegādes drošības nodrošināšanai nepieciešamo uzglabāšanas aktīvu tilpums un caurlaidspēja, lai maksimāli palielinātu uzglabāšanas izmaksu un ieguvumu attiecību patērētājiem. Francijas administrācija ir noteikusi minimālos dabasgāzes krājumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu piegādes drošību, proti, izsūknēšanas ātrumu 1 990 GWh dienā un tilpumu 64 TWh (57), savukārt sarakstā, kas izveidots ar dekrētu par PPE laikposmam no 2023. līdz 2028. gadam, ir ņemti vērā izsūknēšanas ātrums 2 376 GWh dienā un tilpums 138,5 TWh. AFIEG uzskata, ka dekrēta par PPE darbības joma ir pārlieku plaša attiecībā uz uzglabāšanas prasībām, lai garantētu piegādes drošību Francijā. Tāpēc darbības joma būtu jāpārvērtē to samazinot, lai neradītu papildu izmaksas galapatērētājiem un neizdevīgu stāvokli citām dabasgāzes elastīguma iespējām. Turklāt AFIEG norāda uz pārlieku lielu saistību neizpildes riska seguma līmeni, ko Francijas valsts iestādes ir kas noteikušas 2 % apmērā, salīdzinājumā ar kaimiņvalstīs noteikto līmeni 5 % apmērā. |
| --- | --- |

(187)

AFIEG uzskata, ka Francijas iestādēm būtu jāsamazina piegādes drošības nodrošināšanai nepieciešamo uzglabāšanas aktīvu tilpums un caurlaidspēja, lai maksimāli palielinātu uzglabāšanas izmaksu un ieguvumu attiecību patērētājiem. Francijas administrācija ir noteikusi minimālos dabasgāzes krājumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu piegādes drošību, proti, izsūknēšanas ātrumu 1 990 GWh dienā un tilpumu 64 TWh (57), savukārt sarakstā, kas izveidots ar dekrētu par PPE laikposmam no 2023. līdz 2028. gadam, ir ņemti vērā izsūknēšanas ātrums 2 376 GWh dienā un tilpums 138,5 TWh. AFIEG uzskata, ka dekrēta par PPE darbības joma ir pārlieku plaša attiecībā uz uzglabāšanas prasībām, lai garantētu piegādes drošību Francijā. Tāpēc darbības joma būtu jāpārvērtē to samazinot, lai neradītu papildu izmaksas galapatērētājiem un neizdevīgu stāvokli citām dabasgāzes elastīguma iespējām. Turklāt AFIEG norāda uz pārlieku lielu saistību neizpildes riska seguma līmeni, ko Francijas valsts iestādes ir kas noteikušas 2 % apmērā, salīdzinājumā ar kaimiņvalstīs noteikto līmeni 5 % apmērā.

AFIEG

57

PPE

AFIEG

PPE

AFIEG

5.2.2.   Francijas Gāzes asociācija (AFG) (58)

Francijas Gāzes asociācija (AFG)

58

| (188) | AFG uzskata, ka Francijas iestāžu ieviestais dabasgāzes uzglabāšanas tiesiskais regulējums, kas stājās spēkā 2018. gada 1. janvārī, ir iedarbīgs. |
| --- | --- |

(188)

AFG uzskata, ka Francijas iestāžu ieviestais dabasgāzes uzglabāšanas tiesiskais regulējums, kas stājās spēkā 2018. gada 1. janvārī, ir iedarbīgs.

AFG

| (189) | AFG arī uzskata, ka attiecīgais pasākums ir balstīts uz izmaksu regulēšanas principu un ir veicinājis aktīvu efektīvu un samērīgu vērtēšanu. AFG apstiprina, ka šo izmaksu regulēšanas principu piemēro lielākā daļa regulatīvo iestāžu un ka tas attiecas uz dabasgāzes un metāna termināļu pārvades, sadales un metāna termināļu darbībām Francijā. |
| --- | --- |

(189)

AFG arī uzskata, ka attiecīgais pasākums ir balstīts uz izmaksu regulēšanas principu un ir veicinājis aktīvu efektīvu un samērīgu vērtēšanu. AFG apstiprina, ka šo izmaksu regulēšanas principu piemēro lielākā daļa regulatīvo iestāžu un ka tas attiecas uz dabasgāzes un metāna termināļu pārvades, sadales un metāna termināļu darbībām Francijā.

AFG

AFG

| (190) | AFG uzskata, ka metode, kurā izmanto tirgus cenas, nevis “efektīvo operatoru” izmaksas, būtu varējusi novest pie tāda tiesiskā regulējuma, kas ir svārstīgs un potenciāli attālināts no ekonomiski optimālā: faktiski nelabvēlīgas starpības (spreads) gadījumā metode negarantētu operatoriem radušos izmaksu segšanu, potenciāli nostādot tos kritiskā situācijā. Turpretī, ja tirgus starpība (spreads) būtu bijusi ļoti labvēlīga, operatoru ienākumi būtu bijuši pārāk lieli un tālu no optimālas vērtības uzglabāšanas klientiem. |
| --- | --- |

(190)

AFG uzskata, ka metode, kurā izmanto tirgus cenas, nevis “efektīvo operatoru” izmaksas, būtu varējusi novest pie tāda tiesiskā regulējuma, kas ir svārstīgs un potenciāli attālināts no ekonomiski optimālā: faktiski nelabvēlīgas starpības (spreads) gadījumā metode negarantētu operatoriem radušos izmaksu segšanu, potenciāli nostādot tos kritiskā situācijā. Turpretī, ja tirgus starpība (spreads) būtu bijusi ļoti labvēlīga, operatoru ienākumi būtu bijuši pārāk lieli un tālu no optimālas vērtības uzglabāšanas klientiem.

AFG

spreads

spreads

| (191) | AFG uzskata, ka Francijas uzglabāšanas regulējums nekropļo konkurenci attiecībā uz citu dabasgāzes infrastruktūru Francijā, metāna termināļiem Francijā un Eiropas Savienībā vai uzglabāšanas operatoriem Eiropas Savienībā. Attiecībā uz metāna termināļiem AFG norāda, ka Francijā importēto SDG apjoms divu gadu laikā ir divkāršojies no 9,6 Gm3 2017. gadā līdz 21,5 Gm3 2019. gadā. AFG arī norāda, ka pašlaik Vācijā tiek pētīti metāna termināļu izstrādes projekti. Attiecībā uz uzglabāšanas operatoriem Eiropā AFG norāda, ka krātuvju noslodzes koeficienti Vācijā, Nīderlandē un Beļģijā laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam palielinājās un Rietumeiropā līdz 2019. gada 1. novembrim sasniedza vismaz 95 % līmeni. |
| --- | --- |

(191)

AFG uzskata, ka Francijas uzglabāšanas regulējums nekropļo konkurenci attiecībā uz citu dabasgāzes infrastruktūru Francijā, metāna termināļiem Francijā un Eiropas Savienībā vai uzglabāšanas operatoriem Eiropas Savienībā. Attiecībā uz metāna termināļiem AFG norāda, ka Francijā importēto SDG apjoms divu gadu laikā ir divkāršojies no 9,6 Gm3 2017. gadā līdz 21,5 Gm3 2019. gadā. AFG arī norāda, ka pašlaik Vācijā tiek pētīti metāna termināļu izstrādes projekti. Attiecībā uz uzglabāšanas operatoriem Eiropā AFG norāda, ka krātuvju noslodzes koeficienti Vācijā, Nīderlandē un Beļģijā laikposmā no 2018. līdz 2019. gadam palielinājās un Rietumeiropā līdz 2019. gada 1. novembrim sasniedza vismaz 95 % līmeni.

AFG

AFG

3

3

AFG

AFG

5.2.3.   Valsts enerģijas mazumtirdzniecības operatoru asociācija (ANODE) (59)

Valsts enerģijas mazumtirdzniecības operatoru asociācija (ANODE)

59

| (192) | ANODE uzskata, ka Francijas uzglabāšanas regulējums ļauj saskaņot piegādātāju vēlmi ieviest tirgus noteikumus attiecībā uz uzglabāšanas jaudu tirdzniecību ar regulētu mehānismu piegādes drošības garantēšanai. |
| --- | --- |

(192)

ANODE uzskata, ka Francijas uzglabāšanas regulējums ļauj saskaņot piegādātāju vēlmi ieviest tirgus noteikumus attiecībā uz uzglabāšanas jaudu tirdzniecību ar regulētu mehānismu piegādes drošības garantēšanai.

ANODE

| (193) | Turklāt ANODE uzskata, ka ir būtiski regulāri pārskatīt mērķi par abonēšanu un krātuvju noslodzi, kā arī to aktīvus, ko ņem vērā piegādes drošības nolūkā kompensācijas mehānismā, lai nodrošinātu to atbilstību faktiskajām vajadzībām. ANODE uzskata, ka šis punkts ir vēl jo svarīgāks, jo Francija izvirzīja hipotēzi, ka dabasgāzes patēriņš samazināsies par 2 %, izņemot elektroenerģijas ražošanu, [...]. |
| --- | --- |

(193)

Turklāt ANODE uzskata, ka ir būtiski regulāri pārskatīt mērķi par abonēšanu un krātuvju noslodzi, kā arī to aktīvus, ko ņem vērā piegādes drošības nolūkā kompensācijas mehānismā, lai nodrošinātu to atbilstību faktiskajām vajadzībām. ANODE uzskata, ka šis punkts ir vēl jo svarīgāks, jo Francija izvirzīja hipotēzi, ka dabasgāzes patēriņš samazināsies par 2 %, izņemot elektroenerģijas ražošanu, [...].

ANODE

ANODE

| (194) | Attiecībā uz proporcionalitāti ANODE uzskata, ka CRE būtu jāņem vērā gūtā pieredze attiecībā uz uzglabāšanas izmaksām un darbību un uzglabāšanas operatoru radītā riska samazināšanu. Komisija uzskata, ka atlīdzība uzglabāšanas operatoriem par RAB būtu jāsaskaņo ar PSO atlīdzību. |
| --- | --- |

(194)

Attiecībā uz proporcionalitāti ANODE uzskata, ka CRE būtu jāņem vērā gūtā pieredze attiecībā uz uzglabāšanas izmaksām un darbību un uzglabāšanas operatoru radītā riska samazināšanu. Komisija uzskata, ka atlīdzība uzglabāšanas operatoriem par RAB būtu jāsaskaņo ar PSO atlīdzību.

ANODE

CRE

5.2.4.   Elektroenerģijas un gāzes regulēšanas komisija (CREG) (60)

Elektroenerģijas un gāzes regulēšanas komisija (CREG)

60

| (195) | CREG uzskata, ka nav pierādīts, ka visa uzglabāšanas jauda Francijā vienmēr ir nepieciešama, lai nodrošinātu dabasgāzes piegādes drošību. Daļu no šīs dabasgāzes, kas var būt nozīmīga, fraktētāji izmanto, lai gūtu peļņu no spekulācijām par dabasgāzes cenu atšķirībām vasarā un ziemā. Tāpēc kompensācijas mehānisms fraktētājiem var būt bezmaksas līdzeklis, lai gūtu kapitāla pieaugumu no dabasgāzes. Tas dod fraktētājiem, kas darbojas Francijā, konkurences priekšrocību, ko nebauda fraktētāji no kaimiņvalstīm. |
| --- | --- |

(195)

CREG uzskata, ka nav pierādīts, ka visa uzglabāšanas jauda Francijā vienmēr ir nepieciešama, lai nodrošinātu dabasgāzes piegādes drošību. Daļu no šīs dabasgāzes, kas var būt nozīmīga, fraktētāji izmanto, lai gūtu peļņu no spekulācijām par dabasgāzes cenu atšķirībām vasarā un ziemā. Tāpēc kompensācijas mehānisms fraktētājiem var būt bezmaksas līdzeklis, lai gūtu kapitāla pieaugumu no dabasgāzes. Tas dod fraktētājiem, kas darbojas Francijā, konkurences priekšrocību, ko nebauda fraktētāji no kaimiņvalstīm.

CREG

| (196) | Beļģijā ir tikai viena dabasgāzes krātuve – Loenhout teritorija, ko ekspluatē Fluxys Belgium (61). CREG uzskata, ka šī teritorija konkurē ar citām uzglabāšanas vietām Savienības ziemeļrietumos. |
| --- | --- |

(196)

Beļģijā ir tikai viena dabasgāzes krātuve – Loenhout teritorija, ko ekspluatē Fluxys Belgium (61). CREG uzskata, ka šī teritorija konkurē ar citām uzglabāšanas vietām Savienības ziemeļrietumos.

Loenhout

Fluxys Belgium

61

CREG

| (197) | Lai gan starpība (spread) starp dabasgāzes cenām ziemas un vasaras periodā 2017. un 2018. gadā joprojām bija zema, lielākās krātuves nepieejamība Apvienotajā Karalistē izraisīja uzglabāšanas jaudas rezervācijas pieaugumu Savienības ziemeļrietumu tirgū. Tas izskaidro Loenhout noslodzes koeficientus 87 % un 84 % apmērā 2016.–2017. gada un 2017.–2018. gada sezonā. |
| --- | --- |

(197)

Lai gan starpība (spread) starp dabasgāzes cenām ziemas un vasaras periodā 2017. un 2018. gadā joprojām bija zema, lielākās krātuves nepieejamība Apvienotajā Karalistē izraisīja uzglabāšanas jaudas rezervācijas pieaugumu Savienības ziemeļrietumu tirgū. Tas izskaidro Loenhout noslodzes koeficientus 87 % un 84 % apmērā 2016.–2017. gada un 2017.–2018. gada sezonā.

spread

Loenhout

| (198) | Tomēr noslodzes koeficients 2018.–2019. gada sezonai bija zems – 54 %, savukārt noslodzes koeficients ES 28 dalībvalstīs saglabājās diezgan stabils. Šajā sakarā CREG norāda, ka krātuves noslodzes koeficients glabātavām Francijā palielinājās no 75 % 2017.–2018. gada sezonā līdz 94 % 2018.–2019. gada sezonā. Loenhout kā elastīguma avota lomu ir pārņēmuši Francijas dabasgāzes uzglabāšanas iekārtas, kuras, pateicoties jaunajam tiesiskajam regulējumam, ir varējušas gūt labumu no ļoti zemiem tarifiem. CREG uzskata, ka Francijas kompensācijas mehānisma ieviešanas ietekme uz Loenhout ir bijusi ļoti nozīmīga: Loenhout turpināja darboties tikai tie tirgus dalībnieki, kuriem bija spēkā ilgtermiņa līgumi. CREG uzskata, ka Francijas kompensācijas mehānisms liek kaimiņos esošajiem uzglabāšanas operatoriem pārdot savu uzglabāšanas jaudu par to robežizmaksām vai pat zem tām. |
| --- | --- |

(198)

Tomēr noslodzes koeficients 2018.–2019. gada sezonai bija zems – 54 %, savukārt noslodzes koeficients ES 28 dalībvalstīs saglabājās diezgan stabils. Šajā sakarā CREG norāda, ka krātuves noslodzes koeficients glabātavām Francijā palielinājās no 75 % 2017.–2018. gada sezonā līdz 94 % 2018.–2019. gada sezonā. Loenhout kā elastīguma avota lomu ir pārņēmuši Francijas dabasgāzes uzglabāšanas iekārtas, kuras, pateicoties jaunajam tiesiskajam regulējumam, ir varējušas gūt labumu no ļoti zemiem tarifiem. CREG uzskata, ka Francijas kompensācijas mehānisma ieviešanas ietekme uz Loenhout ir bijusi ļoti nozīmīga: Loenhout turpināja darboties tikai tie tirgus dalībnieki, kuriem bija spēkā ilgtermiņa līgumi. CREG uzskata, ka Francijas kompensācijas mehānisms liek kaimiņos esošajiem uzglabāšanas operatoriem pārdot savu uzglabāšanas jaudu par to robežizmaksām vai pat zem tām.

CREG

Loenhout

CREG

Loenhout

Loenhout

CREG

| (199) | Turklāt CREG norāda, ka noslodzes koeficients 2019.–2020. gada sezonai ir ārkārtīgi augsts gan Beļģijai (97 %), gan ES-28 dalībvalstīm (97 %). Tas bija saistīts ar ļoti zemām dabasgāzes cenām 2019. gada vasarā un ievērojamu starpību (spread). |
| --- | --- |

(199)

Turklāt CREG norāda, ka noslodzes koeficients 2019.–2020. gada sezonai ir ārkārtīgi augsts gan Beļģijai (97 %), gan ES-28 dalībvalstīm (97 %). Tas bija saistīts ar ļoti zemām dabasgāzes cenām 2019. gada vasarā un ievērojamu starpību (spread).

CREG

(spread

| (200) | CREG secina, ka tādējādi nevar izslēgt, ka Francijā piemērojamais kompensācijas mehānisms izkropļo konkurenci starp uzglabāšanas iekārtu operatoriem Francijas teritorijā un kaimiņos esošo dalībvalstu operatoriem, starp tirgus dalībniekiem, kas darbojas Francijas tirgū, un tiem, kas darbojas kaimiņos esošajās dalībvalstīs, un starp dabasgāzes uzglabāšanas operatoriem un SDG operatoriem un starpsavienojumu operatoriem. |
| --- | --- |

(200)

CREG secina, ka tādējādi nevar izslēgt, ka Francijā piemērojamais kompensācijas mehānisms izkropļo konkurenci starp uzglabāšanas iekārtu operatoriem Francijas teritorijā un kaimiņos esošo dalībvalstu operatoriem, starp tirgus dalībniekiem, kas darbojas Francijas tirgū, un tiem, kas darbojas kaimiņos esošajās dalībvalstīs, un starp dabasgāzes uzglabāšanas operatoriem un SDG operatoriem un starpsavienojumu operatoriem.

CREG

5.2.5.   [...] (62)

[...]

62

| (201) | [...] uzskata, ka ir obligāti jāveido dabasgāzes krājums, lai īstermiņā nodrošinātu piegādes drošību, un 2018. gadā īstenotie regulējuma principi šķiet atbilstīgi. Tā kā piegādes drošībai nepieciešamais uzglabāšanas apjoms ir lielāks par “ekonomisko” apjomu, ko tirgus varētu novērtēt spontāni, ir nepieciešams papildināt uzglabāšanas operatoru ieņēmumus. |
| --- | --- |

(201)

[...] uzskata, ka ir obligāti jāveido dabasgāzes krājums, lai īstermiņā nodrošinātu piegādes drošību, un 2018. gadā īstenotie regulējuma principi šķiet atbilstīgi. Tā kā piegādes drošībai nepieciešamais uzglabāšanas apjoms ir lielāks par “ekonomisko” apjomu, ko tirgus varētu novērtēt spontāni, ir nepieciešams papildināt uzglabāšanas operatoru ieņēmumus.

| (202) | Tomēr regulētā darbības joma būtu jāierobežo līdz uzglabāšanas jaudai, kas stingri nepieciešama piegādes drošībai. Tas ir svarīgi, lai nodrošinātu, ka galapatērētājiem nerodas pārmērīgas izmaksas. Pārlieka darbības jomas izvēršana varētu arī kaitēt glabātavām citās dalībvalstīs un ietekmēt metāna termināļus un starpsavienojumus. |
| --- | --- |

(202)

Tomēr regulētā darbības joma būtu jāierobežo līdz uzglabāšanas jaudai, kas stingri nepieciešama piegādes drošībai. Tas ir svarīgi, lai nodrošinātu, ka galapatērētājiem nerodas pārmērīgas izmaksas. Pārlieka darbības jomas izvēršana varētu arī kaitēt glabātavām citās dalībvalstīs un ietekmēt metāna termināļus un starpsavienojumus.

| (203) | [...] atzīst, ka ir sarežģīti precīzi noteikt uzglabāšanas apjomu, kas nepieciešams piegādes drošībai. Tomēr [...] uzskata, ka visu pazemes krātuvju integrācija nepieciešamo krātuvju darbības jomā varētu būt nepieciešama piegādes drošībai. Ņemot vērā jaunākos notikumus, [...] uzskata, ka Francijas izvēlētie scenāriji varētu izraisīt jo īpaši SDG resursu lielāku izmantošanu, kā rezultātā samazinātos piegādes drošībai nepieciešamais apjoms. |
| --- | --- |

(203)

[...] atzīst, ka ir sarežģīti precīzi noteikt uzglabāšanas apjomu, kas nepieciešams piegādes drošībai. Tomēr [...] uzskata, ka visu pazemes krātuvju integrācija nepieciešamo krātuvju darbības jomā varētu būt nepieciešama piegādes drošībai. Ņemot vērā jaunākos notikumus, [...] uzskata, ka Francijas izvēlētie scenāriji varētu izraisīt jo īpaši SDG resursu lielāku izmantošanu, kā rezultātā samazinātos piegādes drošībai nepieciešamais apjoms.

| (204) | [...] arī apšauba izvēli ierobežot regulēto darbības jomu tikai ar pazemes krātuvēm, jo īpaši tāpēc, ka Francijas tiesību aktos ir atzīta krājumu esība metāna termināļos, un uzskata, ka šie krājumi var veicināt dabasgāzes piegādes drošību. |
| --- | --- |

(204)

[...] arī apšauba izvēli ierobežot regulēto darbības jomu tikai ar pazemes krātuvēm, jo īpaši tāpēc, ka Francijas tiesību aktos ir atzīta krājumu esība metāna termināļos, un uzskata, ka šie krājumi var veicināt dabasgāzes piegādes drošību.

| (205) | Vidējā termiņā un ilgtermiņā [...] sagaida, ka Francijai būs jāvada atsevišķu gāzes infrastruktūras objektu ekspluatācijas pārtraukšana. Tāpēc pat tad, ja importa jaudas palielināšanās ietekmē tiktu samazināts uzglabājamais daudzums piegādes drošības nodrošināšanai, šī alternatīva in fine varētu izrādīties ļoti dārga. Tāpēc, lai nodrošinātu piegādes drošību, esošo glabātavu izmantošana šķiet atbilstošāka nekā jaunas importa jaudas veidošana. |
| --- | --- |

(205)

Vidējā termiņā un ilgtermiņā [...] sagaida, ka Francijai būs jāvada atsevišķu gāzes infrastruktūras objektu ekspluatācijas pārtraukšana. Tāpēc pat tad, ja importa jaudas palielināšanās ietekmē tiktu samazināts uzglabājamais daudzums piegādes drošības nodrošināšanai, šī alternatīva in fine varētu izrādīties ļoti dārga. Tāpēc, lai nodrošinātu piegādes drošību, esošo glabātavu izmantošana šķiet atbilstošāka nekā jaunas importa jaudas veidošana.

in fine

5.2.6.   Eiropas Enerģijas tirgotāju federācija (EFET) (63)

Eiropas Enerģijas tirgotāju federācija (EFET)

63

| (206) | EFET atbalsta Francijas iestāžu 2018. gadā ieviesto reformu, kas Francijā radīja pievilcīgu un konkurētspējīgu dabasgāzes uzglabāšanas tirgu. |
| --- | --- |

(206)

EFET atbalsta Francijas iestāžu 2018. gadā ieviesto reformu, kas Francijā radīja pievilcīgu un konkurētspējīgu dabasgāzes uzglabāšanas tirgu.

EFET

| (207) | Attiecībā uz atbalsta saderību EFET neapstrīd CRE definētās bāzes vērtības vai kapitāla atdeves koeficienta aprēķināšanas metodoloģiju. Regulēto aktīvu vērtībai būtu jāatbilst regulēto aktīvu bāzei un regulētai atlīdzības likmei. |
| --- | --- |

(207)

Attiecībā uz atbalsta saderību EFET neapstrīd CRE definētās bāzes vērtības vai kapitāla atdeves koeficienta aprēķināšanas metodoloģiju. Regulēto aktīvu vērtībai būtu jāatbilst regulēto aktīvu bāzei un regulētai atlīdzības likmei.

EFET

CRE

| (208) | EFET neuzskata, ka reformas ieviešana varētu radīt konkurences izkropļojumus: ne starp Francijas dabasgāzes uzglabāšanas operatoriem un operatoriem no citām dalībvalstīm, par ko liecina nemitīgais Francijas un ārvalstu operatoru līdzdalības pieaugums kopš 2018. gada, ne arī starp dabasgāzes uzglabāšanas operatoriem un SDG termināļu operatoriem, jo kopš 2018. gada nemitīgi ir palielinājusies SDG termināļu tirgus vērtība. |
| --- | --- |

(208)

EFET neuzskata, ka reformas ieviešana varētu radīt konkurences izkropļojumus: ne starp Francijas dabasgāzes uzglabāšanas operatoriem un operatoriem no citām dalībvalstīm, par ko liecina nemitīgais Francijas un ārvalstu operatoru līdzdalības pieaugums kopš 2018. gada, ne arī starp dabasgāzes uzglabāšanas operatoriem un SDG termināļu operatoriem, jo kopš 2018. gada nemitīgi ir palielinājusies SDG termināļu tirgus vērtība.

EFET

5.2.7.   Elengy (64)

Elengy

64

| (209) | Reformas ieviešana mākslīgi nesamazināja motivāciju izmantot SDG termināļus. Pirmkārt, Elengy termināļu darbība kopš pasākuma īstenošanas ir palielinājusies, 2019. un 2020. gadā sasniedzot rekordlīmeni. |
| --- | --- |

(209)

Reformas ieviešana mākslīgi nesamazināja motivāciju izmantot SDG termināļus. Pirmkārt, Elengy termināļu darbība kopš pasākuma īstenošanas ir palielinājusies, 2019. un 2020. gadā sasniedzot rekordlīmeni.

Elengy

| (210) | Otrkārt, SDG termināļu pievilcību ietekmē daudzi faktori: plaisa starp Savienības un Āzijas tirgiem, tarifi, ilgtermiņa līgumu pastāvēšana, pakārtoto tirgu dziļums un likviditāte, termināļa elastīgums un komercnoteikumi. Uzglabāšanas pasākumam nav tiešas ietekmes uz šiem pievilcības faktoriem, bet tam ir netiešas un pozitīvas sekas. Reforma patiešām ir palīdzējusi maksimāli palielināt Savienības uzglabāšanas jaudu, palielinot Savienības dabasgāzes tirgus dziļumu, lai uzglabātu dabasgāzi, un samazinot izmaksas patērētājiem, kad dabasgāzes pieprasījums ir liels, un palielinot Francijas tirgū pieejamo likviditāti. |
| --- | --- |

(210)

Otrkārt, SDG termināļu pievilcību ietekmē daudzi faktori: plaisa starp Savienības un Āzijas tirgiem, tarifi, ilgtermiņa līgumu pastāvēšana, pakārtoto tirgu dziļums un likviditāte, termināļa elastīgums un komercnoteikumi. Uzglabāšanas pasākumam nav tiešas ietekmes uz šiem pievilcības faktoriem, bet tam ir netiešas un pozitīvas sekas. Reforma patiešām ir palīdzējusi maksimāli palielināt Savienības uzglabāšanas jaudu, palielinot Savienības dabasgāzes tirgus dziļumu, lai uzglabātu dabasgāzi, un samazinot izmaksas patērētājiem, kad dabasgāzes pieprasījums ir liels, un palielinot Francijas tirgū pieejamo likviditāti.

5.2.8.   Enovos (65)

Enovos

65

| (211) | Enovos uzskata, ka tad, ja sistēmā ir pietiekams dalībnieku skaits, tirgus ir vispiemērotākais, lai noteiktu aktīva vērtību. Pašreizējais izsoles mehānisms nodrošina taisnīgu tirgus novērtējumu. Ja izsoles sistēma dažiem spēlētājiem rada mazāku vai lielāku atlīdzību, nākamo gadu izsolēs tiks veiktas korekcijas. |
| --- | --- |

(211)

Enovos uzskata, ka tad, ja sistēmā ir pietiekams dalībnieku skaits, tirgus ir vispiemērotākais, lai noteiktu aktīva vērtību. Pašreizējais izsoles mehānisms nodrošina taisnīgu tirgus novērtējumu. Ja izsoles sistēma dažiem spēlētājiem rada mazāku vai lielāku atlīdzību, nākamo gadu izsolēs tiks veiktas korekcijas.

Enovos

5.2.9.   Fluxys (66)

Fluxys

66

| (212) | Fluxys norāda, ka dabasgāzes uzglabāšana Savienībā pēdējos gados saskaras ar ievērojamiem izaicinājumiem, jo ir arvien grūtāk segt dabasgāzes uzglabāšanas operatoru darbības izmaksas. Tādēļ, lai reaģētu uz straujām tirgus norisēm, ir jāievieš pielāgots ekonomikas modelis, kas atspoguļo dabasgāzes uzglabāšanas vērtību sistēmai un tās devumu piegādes drošībā. Vienpusēja atbalsta mehānismu izveide varētu radīt konkurences izkropļojumus ar citām Savienības dalībvalstīm. Tāpēc kompensācijas mehānisms, kura pamatā ir stingri kritēriji, būtu jāpiemēro visām Savienības dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(212)

Fluxys norāda, ka dabasgāzes uzglabāšana Savienībā pēdējos gados saskaras ar ievērojamiem izaicinājumiem, jo ir arvien grūtāk segt dabasgāzes uzglabāšanas operatoru darbības izmaksas. Tādēļ, lai reaģētu uz straujām tirgus norisēm, ir jāievieš pielāgots ekonomikas modelis, kas atspoguļo dabasgāzes uzglabāšanas vērtību sistēmai un tās devumu piegādes drošībā. Vienpusēja atbalsta mehānismu izveide varētu radīt konkurences izkropļojumus ar citām Savienības dalībvalstīm. Tāpēc kompensācijas mehānisms, kura pamatā ir stingri kritēriji, būtu jāpiemēro visām Savienības dalībvalstīm.

Fluxys

5.2.10.   Nacionālā kalnrūpniecības un enerģētikas federācija CGT (FNME-CGT) (67)

Nacionālā kalnrūpniecības un enerģētikas federācija CGT (FNME-CGT)

67

| (213) | FNME-CGT uzskata, ka dabasgāzes uzglabāšanas reforma Francijā ir sasniegusi šādus divus mērķus: nodrošināt energoapgādes drošību ar taisnīgām izmaksām patērētājam un nodrošināt pārvades sistēmu pienācīgu darbību, lai stiprinātu cauruļvadu tīklu. |
| --- | --- |

(213)

FNME-CGT uzskata, ka dabasgāzes uzglabāšanas reforma Francijā ir sasniegusi šādus divus mērķus: nodrošināt energoapgādes drošību ar taisnīgām izmaksām patērētājam un nodrošināt pārvades sistēmu pienācīgu darbību, lai stiprinātu cauruļvadu tīklu.

FNME-CGT

| (214) | FNME-CGT uzskata, ka attiecīgo pasākumu nevar kvalificēt kā valsts atbalstu. FNME-CGT uzskata, ka kompensāciju nefinansē no valsts līdzekļiem. Turklāt attiecīgais pasākums nav uzskatāms par nodokli, kas tiktu uzlikts bez atlīdzības saistošā veidā kā tas ir nodokļu gadījumā. Turklāt FNME-CGT uzsver, ka pārvades tīkla izmantošanas tarifa pārnešana uz patērētāja rēķinu par dabasgāzi ir pienākums tikai tiem patērētājiem, kuri izvēlas izmantot regulētos tarifus, un ka ne no termiņglabāšanas izrietošie resursi, ne operatori, kas iekasē kompensāciju, nav valsts kontrolē. |
| --- | --- |

(214)

FNME-CGT uzskata, ka attiecīgo pasākumu nevar kvalificēt kā valsts atbalstu. FNME-CGT uzskata, ka kompensāciju nefinansē no valsts līdzekļiem. Turklāt attiecīgais pasākums nav uzskatāms par nodokli, kas tiktu uzlikts bez atlīdzības saistošā veidā kā tas ir nodokļu gadījumā. Turklāt FNME-CGT uzsver, ka pārvades tīkla izmantošanas tarifa pārnešana uz patērētāja rēķinu par dabasgāzi ir pienākums tikai tiem patērētājiem, kuri izvēlas izmantot regulētos tarifus, un ka ne no termiņglabāšanas izrietošie resursi, ne operatori, kas iekasē kompensāciju, nav valsts kontrolē.

FNME-CGT

FNME-CGT

FNME-CGT

| (215) | FNME-CGT neuzskata, ka attiecīgais pasākums rada selektīvu priekšrocību, ņemot vērā uzglabāšanas operatoru pienākumu uzturēt šādu infrastruktūru darba kārtībā. Turklāt regulējumā ir paredzēts, ka pārmaksātos ieņēmumus operators atmaksā sistēmas operatoriem un līdz ar to tie veido ekonomisko iespēju zaudēšanu. |
| --- | --- |

(215)

FNME-CGT neuzskata, ka attiecīgais pasākums rada selektīvu priekšrocību, ņemot vērā uzglabāšanas operatoru pienākumu uzturēt šādu infrastruktūru darba kārtībā. Turklāt regulējumā ir paredzēts, ka pārmaksātos ieņēmumus operators atmaksā sistēmas operatoriem un līdz ar to tie veido ekonomisko iespēju zaudēšanu.

FNME-CGT

| (216) | Ja attiecīgais pasākums tiktu kvalificēts kā valsts atbalsts, tas būtu saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(216)

Ja attiecīgais pasākums tiktu kvalificēts kā valsts atbalsts, tas būtu saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (217) | FNME-CGT uzskata, ka regulēto aktīvu novērtēšanas metode ir samērīga ar piegādes drošības mērķi. Ieviešot regulējumu attiecībā uz operatoru ieņēmumiem, pamatojoties uz valsts regulatīvās iestādes kontrolētām un apstiprinātām izmaksām, ir ticis nodrošināts, ka galapatērētājs maksā pārredzamā veidā iepriekš noteiktu cenu. |
| --- | --- |

(217)

FNME-CGT uzskata, ka regulēto aktīvu novērtēšanas metode ir samērīga ar piegādes drošības mērķi. Ieviešot regulējumu attiecībā uz operatoru ieņēmumiem, pamatojoties uz valsts regulatīvās iestādes kontrolētām un apstiprinātām izmaksām, ir ticis nodrošināts, ka galapatērētājs maksā pārredzamā veidā iepriekš noteiktu cenu.

FNME-CGT

| (218) | Turklāt RAB vērtēšanas metodi piemēro visiem Francijā regulētajiem infrastruktūras tarifiem, izņemot elektroenerģijas sadali. Novērtējums, kura pamatā ir vasaras/ziemas starpības (spreads), nebūtu varējis novērst tirgus nepilnības, ko nevarēja atspoguļot aktīvu apdrošināšanas vērtību cenās. Turklāt operatoru ierosinātajai RAB tika veikta CRE pilnvarota neatkarīga revīzija, kuras rezultātā tika samazināta sākotnējā ierosinātā RAB. Turklāt sākotnējā RAB ir ņemta vērā aktīvu amortizētā vērtība. Daži aktīvi, kas ir pilnībā amortizēti, pat ir iekļauti RAB nulles vērtībā un tāpēc par tiem netiek saņemta nekāda atlīdzība. |
| --- | --- |

(218)

Turklāt RAB vērtēšanas metodi piemēro visiem Francijā regulētajiem infrastruktūras tarifiem, izņemot elektroenerģijas sadali. Novērtējums, kura pamatā ir vasaras/ziemas starpības (spreads), nebūtu varējis novērst tirgus nepilnības, ko nevarēja atspoguļot aktīvu apdrošināšanas vērtību cenās. Turklāt operatoru ierosinātajai RAB tika veikta CRE pilnvarota neatkarīga revīzija, kuras rezultātā tika samazināta sākotnējā ierosinātā RAB. Turklāt sākotnējā RAB ir ņemta vērā aktīvu amortizētā vērtība. Daži aktīvi, kas ir pilnībā amortizēti, pat ir iekļauti RAB nulles vērtībā un tāpēc par tiem netiek saņemta nekāda atlīdzība.

(spreads

CRE

| (219) | FNME-CGT uzskata, ka ir citi iemesli, kas ļauj secināt, ka pasākums ir samērīgs: PPE tiek regulāri pārskatīta regulējuma darbības joma, tiek segtas gāzes infrastruktūras operatoru izmaksas tikai tiktāl, ciktāl šīs izmaksas atbilst “efektīvo operatoru izmaksām”, kompensācijas simetrija, kas novērš jebkādu pārmērīgas kompensācijas risku, un fakts, ka regulējuma mērķis ir maksimāli palielināt uzglabāšanas jaudas abonementu un izsoļu ieņēmumus. |
| --- | --- |

(219)

FNME-CGT uzskata, ka ir citi iemesli, kas ļauj secināt, ka pasākums ir samērīgs: PPE tiek regulāri pārskatīta regulējuma darbības joma, tiek segtas gāzes infrastruktūras operatoru izmaksas tikai tiktāl, ciktāl šīs izmaksas atbilst “efektīvo operatoru izmaksām”, kompensācijas simetrija, kas novērš jebkādu pārmērīgas kompensācijas risku, un fakts, ka regulējuma mērķis ir maksimāli palielināt uzglabāšanas jaudas abonementu un izsoļu ieņēmumus.

FNME-CGT

PPE

| (220) | FNME-CGT uzskata, ka pasākums nerada negatīvu ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību. Pirmkārt, kompensāciju, ko maksā katrs piegādātājs, nosaka atkarībā no tā patēriņa īpašībām neatkarīgi no tā, vai tā iekārtas atrodas Francijas teritorijā vai kaimiņvalstī, tādējādi neradot konkurences izkropļojumus piegādātāju starpā. Otrkārt, uzglabāšana nekonkurē ar SDG un starpsavienojumiem, kas drīzāk ir savstarpēji papildinoši. Metāna termināļiem ir specifiskas tehniskās īpašības un ekspluatācijas ierobežojumi SDG piegādes ķēdē. Lai gan krātuves ir paredzētas maksimālā patēriņa vajadzību apmierināšanai, SDG termināļi un gāzes starpsavienojumi ir veids, kā importēt un dažādot dabasgāzes piegādes avotus. Uzglabāšanas un metāna termināļu papildināmība ir ļāvusi par labu dabasgāzes izmantotājiem uzglabāt SDG, kas Savienībā importēta par zemām izmaksām. Treškārt, attiecīgais pasākums nekropļo konkurenci ar uzglabāšanas operatoriem citās dalībvalstīs, par ko liecina fakts, ka visi abonēšanas un uzglabāšanas izmantošanas rādītāji Savienībā ir palielinājušies un sasnieguši augstu līmeni. |
| --- | --- |

(220)

FNME-CGT uzskata, ka pasākums nerada negatīvu ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību. Pirmkārt, kompensāciju, ko maksā katrs piegādātājs, nosaka atkarībā no tā patēriņa īpašībām neatkarīgi no tā, vai tā iekārtas atrodas Francijas teritorijā vai kaimiņvalstī, tādējādi neradot konkurences izkropļojumus piegādātāju starpā. Otrkārt, uzglabāšana nekonkurē ar SDG un starpsavienojumiem, kas drīzāk ir savstarpēji papildinoši. Metāna termināļiem ir specifiskas tehniskās īpašības un ekspluatācijas ierobežojumi SDG piegādes ķēdē. Lai gan krātuves ir paredzētas maksimālā patēriņa vajadzību apmierināšanai, SDG termināļi un gāzes starpsavienojumi ir veids, kā importēt un dažādot dabasgāzes piegādes avotus. Uzglabāšanas un metāna termināļu papildināmība ir ļāvusi par labu dabasgāzes izmantotājiem uzglabāt SDG, kas Savienībā importēta par zemām izmaksām. Treškārt, attiecīgais pasākums nekropļo konkurenci ar uzglabāšanas operatoriem citās dalībvalstīs, par ko liecina fakts, ka visi abonēšanas un uzglabāšanas izmantošanas rādītāji Savienībā ir palielinājušies un sasnieguši augstu līmeni.

FNME-CGT

| (221) | Atšķirībā no PPE FNME-CGT neprognozē, ka dabasgāzes patēriņš samazināsies par 2 % gadā, jo rodas jauni dabasgāzes izmantošanas veidi. FNME-CGT norāda uz bieži aizmirstiem piegādes drošības kritērijiem infrastruktūras optimizācijas ziņā, piemēram, galvenā piegādes avota izzušanu ne ilgāk kā sešu mēnešu laikā vidējos klimatiskajos apstākļos. |
| --- | --- |

(221)

Atšķirībā no PPE FNME-CGT neprognozē, ka dabasgāzes patēriņš samazināsies par 2 % gadā, jo rodas jauni dabasgāzes izmantošanas veidi. FNME-CGT norāda uz bieži aizmirstiem piegādes drošības kritērijiem infrastruktūras optimizācijas ziņā, piemēram, galvenā piegādes avota izzušanu ne ilgāk kā sešu mēnešu laikā vidējos klimatiskajos apstākļos.

PPE FNME-CGT

FNME-CGT

5.2.11.   GRTgaz (68)

GRTgaz

68

| (222) | GRTgaz uzskata, ka tīkls un krātuves ir projektētas kā vienots kopums un tie ir nepieciešami pieprasījuma apmierināšanai ziemā. 2018. gada sākumā GRTgaz veica simulācijas, norādot, ka, ņemot vērā nesenos ziemas klimata scenārijus, uzglabāšanas vajadzība ir 115–125 TWh. GRTgaz arī norāda, ka maksimālā uzglabāšanas jauda 135 TWh ir nepietiekama aukstai ziemai, kurā tiek sasniegts aukstuma maksimums un netiek izmantota SDG. |
| --- | --- |

(222)

GRTgaz uzskata, ka tīkls un krātuves ir projektētas kā vienots kopums un tie ir nepieciešami pieprasījuma apmierināšanai ziemā. 2018. gada sākumā GRTgaz veica simulācijas, norādot, ka, ņemot vērā nesenos ziemas klimata scenārijus, uzglabāšanas vajadzība ir 115–125 TWh. GRTgaz arī norāda, ka maksimālā uzglabāšanas jauda 135 TWh ir nepietiekama aukstai ziemai, kurā tiek sasniegts aukstuma maksimums un netiek izmantota SDG.

GRTgaz

GRTgaz

GRTgaz

| (223) | Laikposmā no 2012. līdz 2018. gadam GRTgaz regulāri brīdināja par problēmām, ko rada abonēšanas līmenis un nepietiekama pazemes krātuvju uzpilde, proti par piegādes drošības un piegādes nepārtrauktības risku. Turklāt GRTgaz uzskata, ka vienotās zonas (“TRF”) izveide 2018. gada 1. novembrī stiprināja uzglabāšanas lomu Francijas gāzes sistēmā. |
| --- | --- |

(223)

Laikposmā no 2012. līdz 2018. gadam GRTgaz regulāri brīdināja par problēmām, ko rada abonēšanas līmenis un nepietiekama pazemes krātuvju uzpilde, proti par piegādes drošības un piegādes nepārtrauktības risku. Turklāt GRTgaz uzskata, ka vienotās zonas (“TRF”) izveide 2018. gada 1. novembrī stiprināja uzglabāšanas lomu Francijas gāzes sistēmā.

GRTgaz

GRTgaz

TRF

5.2.12.   Hungarian Gas Storage (69)

Hungarian Gas Storage

69

| (224) | Dabasgāzes uzglabāšana ir garantija un vērtība pašai sistēmai, kā to apliecina pētījumi, kas veikti Gas Infrastructure Europe vajadzībām. Šīs vērtības neatspoguļojas tirgus cenā (70). Tāpēc ir nepieciešama regulatīva iejaukšanās (71) piemēram, kā Francijā ieviestā intervence. Uz tirgu balstītā Francijas sistēma nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar citiem elastīguma avotiem. Tiek novērsta pārmērīga kompensācija, jo tiek atlīdzināta atšķirība starp regulētajiem un tirgus ieņēmumiem. Kompensācijas pārredzamību nodrošina CRE noteiktā kārtība. Attiecīgā pasākuma ieviešanas rezultātā uzglabāšanas tirgū vai enerģijas vērtības ķēdē nav konkurences izkropļojumu. Attiecīgais pasākums ir piemērs citām Savienības valstīm. |
| --- | --- |

(224)

Dabasgāzes uzglabāšana ir garantija un vērtība pašai sistēmai, kā to apliecina pētījumi, kas veikti Gas Infrastructure Europe vajadzībām. Šīs vērtības neatspoguļojas tirgus cenā (70). Tāpēc ir nepieciešama regulatīva iejaukšanās (71) piemēram, kā Francijā ieviestā intervence. Uz tirgu balstītā Francijas sistēma nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar citiem elastīguma avotiem. Tiek novērsta pārmērīga kompensācija, jo tiek atlīdzināta atšķirība starp regulētajiem un tirgus ieņēmumiem. Kompensācijas pārredzamību nodrošina CRE noteiktā kārtība. Attiecīgā pasākuma ieviešanas rezultātā uzglabāšanas tirgū vai enerģijas vērtības ķēdē nav konkurences izkropļojumu. Attiecīgais pasākums ir piemērs citām Savienības valstīm.

Gas Infrastructure Europe

70

71

CRE

5.2.13.   Total Direct Énergie (72)

Total Direct Énergie

72

| (225) | Kā paredzēts dekrētā par PPE, piegādes drošībai nepieciešamie aktīvi tika noteikti 138,5 TWh apmērā, bet tikai 90 TWh atbilda apjomam, kāds bija nepieciešams iepriekšējā uzglabāšanas mehānismā. |
| --- | --- |

(225)

Kā paredzēts dekrētā par PPE, piegādes drošībai nepieciešamie aktīvi tika noteikti 138,5 TWh apmērā, bet tikai 90 TWh atbilda apjomam, kāds bija nepieciešams iepriekšējā uzglabāšanas mehānismā.

PPE

| (226) | Total Direct Énergie apšauba izteikto pieņēmumu par starpsavienojumu izmantošanu 1 585 GWh dienā, lai gan tehniskā jauda ir 1 810 GWh dienā. Nešķiet, ka šī atšķirība ir pamatota. Būtu jāatjaunina kravas piegādes laiks, kas ir desmit dienas, un būtu jāņem vērā stingri SDG piegādes līgumi (tādējādi samazinot vidējo piegādes laiku). Visbeidzot, ņemot vērā tikai sešu līdz deviņu dienu aukstuma viļņus, ieguvums no SDG samazinās. |
| --- | --- |

(226)

Total Direct Énergie apšauba izteikto pieņēmumu par starpsavienojumu izmantošanu 1 585 GWh dienā, lai gan tehniskā jauda ir 1 810 GWh dienā. Nešķiet, ka šī atšķirība ir pamatota. Būtu jāatjaunina kravas piegādes laiks, kas ir desmit dienas, un būtu jāņem vērā stingri SDG piegādes līgumi (tādējādi samazinot vidējo piegādes laiku). Visbeidzot, ņemot vērā tikai sešu līdz deviņu dienu aukstuma viļņus, ieguvums no SDG samazinās.

Total Direct Énergie

| (227) | Pārāk plaša infrastruktūras piemērošanas joma automātiski nozīmētu pārāk lielu atlīdzību uzglabāšanas operatoriem. Sākotnējā RAB bija jāņem vērā jau esošais nolietojums. Turklāt Total Direct Énergie uzskata, ka uzglabāšanas operatora darbībai tiek piemērota pārāk liela atlīdzība par radušos risku. Šī darbība nav pakļauta lielākam riskam nekā pārvades sistēmu operatoru darbība. Tādēļ nav iemesla paaugstināt atlīdzības likmi. Šā iemesla dēļ ierosināto RAB atlīdzības likmei nevajadzētu būt augstākai par PSO atlīdzības likmi, ko CRE šobrīd ir noteikusi 5,25 % apmērā. |
| --- | --- |

(227)

Pārāk plaša infrastruktūras piemērošanas joma automātiski nozīmētu pārāk lielu atlīdzību uzglabāšanas operatoriem. Sākotnējā RAB bija jāņem vērā jau esošais nolietojums. Turklāt Total Direct Énergie uzskata, ka uzglabāšanas operatora darbībai tiek piemērota pārāk liela atlīdzība par radušos risku. Šī darbība nav pakļauta lielākam riskam nekā pārvades sistēmu operatoru darbība. Tādēļ nav iemesla paaugstināt atlīdzības likmi. Šā iemesla dēļ ierosināto RAB atlīdzības likmei nevajadzētu būt augstākai par PSO atlīdzības likmi, ko CRE šobrīd ir noteikusi 5,25 % apmērā.

Total Direct Énergie

CRE

| (228) | Total Direct Énergie arī uzskata, ka pasākuma optimizēšana, visticamāk, kropļos cenu signālus vairumtirdzniecības tirgos un nemudinās tirgus dalībniekus parakstīties uz citiem elastības instrumentiem (piemēram, starpsavienojumiem un SDG), lai gan tie ir vienlīdz nepieciešami. Total Direct Énergie norāda, ka turpmākajos gados beigsies ilgtermiņa starpsavienojumu jaudas abonementu termiņš, bet pašreizējie tirgus signāli nemudina tos atjaunot. |
| --- | --- |

(228)

Total Direct Énergie arī uzskata, ka pasākuma optimizēšana, visticamāk, kropļos cenu signālus vairumtirdzniecības tirgos un nemudinās tirgus dalībniekus parakstīties uz citiem elastības instrumentiem (piemēram, starpsavienojumiem un SDG), lai gan tie ir vienlīdz nepieciešami. Total Direct Énergie norāda, ka turpmākajos gados beigsies ilgtermiņa starpsavienojumu jaudas abonementu termiņš, bet pašreizējie tirgus signāli nemudina tos atjaunot.

Total Direct Énergie

Total Direct Énergie

5.2.14.   Uniper Energy Storage (73)

Uniper Energy Storage

73

| (229) | Uzglabāšanas jaudas pieejamība ir būtiska, lai nodrošinātu visas dabasgāzes importa infrastruktūras drošu un ekonomisku darbību. Tomēr fakts, ka tirgum būtu jāveicina krātuvju jaudas pilnīga izmantošana, nav atspoguļots dabasgāzes pazemes krātuvju tirgus nosacījumos (74). Jau daudzus gadus uzglabāšanas sistēmu operatori ir saskārušies ar ievērojamu tirgus cenu kritumu. Situāciju vēl vairāk pasliktina atšķirīgā konkurences situācija Eiropā atkarībā no atšķirīgiem valstu reglamentējošiem noteikumiem, kas piemērojami attiecībā uz piekļuvi uzglabāšanai un uz tirgu balstītu vai regulētu elastīgumu. Tāpēc ir nepieciešams standartizēt valstu sistēmas dabasgāzes uzglabāšanas regulēšanai (75). |
| --- | --- |

(229)

Uzglabāšanas jaudas pieejamība ir būtiska, lai nodrošinātu visas dabasgāzes importa infrastruktūras drošu un ekonomisku darbību. Tomēr fakts, ka tirgum būtu jāveicina krātuvju jaudas pilnīga izmantošana, nav atspoguļots dabasgāzes pazemes krātuvju tirgus nosacījumos (74). Jau daudzus gadus uzglabāšanas sistēmu operatori ir saskārušies ar ievērojamu tirgus cenu kritumu. Situāciju vēl vairāk pasliktina atšķirīgā konkurences situācija Eiropā atkarībā no atšķirīgiem valstu reglamentējošiem noteikumiem, kas piemērojami attiecībā uz piekļuvi uzglabāšanai un uz tirgu balstītu vai regulētu elastīgumu. Tāpēc ir nepieciešams standartizēt valstu sistēmas dabasgāzes uzglabāšanas regulēšanai (75).

74

75

5.2.15.   Gāzes privāto nozaru profesionālā apvienība (UPRIGAZ) (76)

Gāzes privāto nozaru profesionālā apvienība (UPRIGAZ)

76

| (230) | UPRIGAZ norāda, ka Francija jau ir mainījusi savu uzglabāšanas regulēšanas mehānismu pēc tam, kad Valsts padome (Conseil d’État) cēla prasību par pilnvaru pārsniegšanu attiecībā pret agrāko mehānismu. Tā uzskata, ka atjauninātais mehānisms ir atbilstošs un ļauj izveidoties reālai uzglabāšanas produktu tirgus vērtībai Francijā. |
| --- | --- |

(230)

UPRIGAZ norāda, ka Francija jau ir mainījusi savu uzglabāšanas regulēšanas mehānismu pēc tam, kad Valsts padome (Conseil d’État) cēla prasību par pilnvaru pārsniegšanu attiecībā pret agrāko mehānismu. Tā uzskata, ka atjauninātais mehānisms ir atbilstošs un ļauj izveidoties reālai uzglabāšanas produktu tirgus vērtībai Francijā.

UPRIGAZ

Conseil d’État

| (231) | UPRIGAZ uzskata, ka Francijas metāna termināļu un kaimiņvalstu termināļu izmantošanu nevar uzskatīt par šķērsli dabasgāzes uzglabāšanas regulatīvajam režīmam. No Francijas metāna termināļiem 2017. gadā tika izvadīti 9,6 Gm3. 2018. gadā (11,1 Gm3) un 2019. gadā (21,5 Gm3) vērotais izvades apjoms neapšaubāmi liecināja par tirgū pastāvošo vēlmi šajā periodā izmantot Francijas metāna termināļus. Tas attiecas arī uz metāna termināļiem, kas atrodas kaimiņvalstīs, ar ievērojamu izvades pieaugumu Beļģijā (no 1,1 Gm3 2017. gadā līdz 6,7 Gm3 2019. gadā) un Nīderlandē (no 0,8 Gm3 2017. gadā līdz 7,9 Gm3 2019. gadā). |
| --- | --- |

(231)

UPRIGAZ uzskata, ka Francijas metāna termināļu un kaimiņvalstu termināļu izmantošanu nevar uzskatīt par šķērsli dabasgāzes uzglabāšanas regulatīvajam režīmam. No Francijas metāna termināļiem 2017. gadā tika izvadīti 9,6 Gm3. 2018. gadā (11,1 Gm3) un 2019. gadā (21,5 Gm3) vērotais izvades apjoms neapšaubāmi liecināja par tirgū pastāvošo vēlmi šajā periodā izmantot Francijas metāna termināļus. Tas attiecas arī uz metāna termināļiem, kas atrodas kaimiņvalstīs, ar ievērojamu izvades pieaugumu Beļģijā (no 1,1 Gm3 2017. gadā līdz 6,7 Gm3 2019. gadā) un Nīderlandē (no 0,8 Gm3 2017. gadā līdz 7,9 Gm3 2019. gadā).

UPRIGAZ

3

3

3

3

3

3

3

| (232) | Tāpat UPRIGAZ uzskata ka Francijas iestāžu izmantotā metodoloģija un it īpaši pieņēmums, ka starpsavienojuma punktos ir pieejami 100 % no uzņēmuma ieejas jaudas, nerada konkurences ierobežojumu. |
| --- | --- |

(232)

Tāpat UPRIGAZ uzskata ka Francijas iestāžu izmantotā metodoloģija un it īpaši pieņēmums, ka starpsavienojuma punktos ir pieejami 100 % no uzņēmuma ieejas jaudas, nerada konkurences ierobežojumu.

UPRIGAZ

| (233) | Visbeidzot, UPRIGAZ uzskata, ka attiecīgais pasākums nepiešķir Francijas uzglabāšanas operatoriem nepamatotas priekšrocības salīdzinājumā ar saviem ārvalstu kolēģiem. |
| --- | --- |

(233)

Visbeidzot, UPRIGAZ uzskata, ka attiecīgais pasākums nepiešķir Francijas uzglabāšanas operatoriem nepamatotas priekšrocības salīdzinājumā ar saviem ārvalstu kolēģiem.

UPRIGAZ

6.   ATTIECĪGĀ PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

ATTIECĪGĀ PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē

Valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē

| (234) | Valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punktā ir definēts kā “jebkāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(234)

Valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punktā ir definēts kā “jebkāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (235) | Pasākuma kvalificēšana par valsts atbalstu nozīmē, ka kumulatīvi ir izpildīti šādi nosacījumi: a) pasākumam jābūt attiecināmam uz valsti un finansētam no valsts līdzekļiem; b) pasākums rada selektīvas priekšrocības, kas var dot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; c) pasākumam jārada vai jāpastāv draudiem, ka tas var radīt konkurences izkropļojumus, un tas var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(235)

Pasākuma kvalificēšana par valsts atbalstu nozīmē, ka kumulatīvi ir izpildīti šādi nosacījumi: a) pasākumam jābūt attiecināmam uz valsti un finansētam no valsts līdzekļiem; b) pasākums rada selektīvas priekšrocības, kas var dot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; c) pasākumam jārada vai jāpastāv draudiem, ka tas var radīt konkurences izkropļojumus, un tas var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.1.1.   Valsts līdzekļi un attiecināmība

Valsts līdzekļi un attiecināmība

| (236) | Lai pasākumus varētu kvalificēt kā valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, tiem, no vienas puses, jābūt tieši vai netieši piešķirtiem no valsts līdzekļiem un, no otras puses, attiecināmiem uz valsti (77). |
| --- | --- |

(236)

Lai pasākumus varētu kvalificēt kā valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, tiem, no vienas puses, jābūt tieši vai netieši piešķirtiem no valsts līdzekļiem un, no otras puses, attiecināmiem uz valsti (77).

77

| (237) | Pirmkārt, attiecībā uz nosacījumu par pasākuma attiecināmību ir jāpārbauda, vai ir jāuzskata, ka valsts iestādes ir bijušas iesaistītas šā pasākuma pieņemšanā (78). |
| --- | --- |

(237)

Pirmkārt, attiecībā uz nosacījumu par pasākuma attiecināmību ir jāpārbauda, vai ir jāuzskata, ka valsts iestādes ir bijušas iesaistītas šā pasākuma pieņemšanā (78).

78

| (238) | Šajā ziņā vispirms ir jānorāda, ka regulatīvais mehānisms tika izveidots ar likumu, kas pieņemts 2017. gadā un (79) kura piemērošanas joma ir noteikta dekrētā (80) un kura saturu nosaka neatkarīgas administratīvas iestādes CRE apspriedes atbilstoši kompetencei, kas tai piešķirta ar likumu (sk. 15.–17. apsvērumu). CRE jo īpaši nosaka kritiskās infrastruktūras jaudas izsoles kārtību, nosaka uzglabāšanas operatoru atļautos ieņēmumus un nosaka metodiku uzglabāšanas termiņa aprēķināšanai ATRT tarifos. Tāpēc ir jāuzskata, ka regulatīvais mehānisms ir attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(238)

Šajā ziņā vispirms ir jānorāda, ka regulatīvais mehānisms tika izveidots ar likumu, kas pieņemts 2017. gadā un (79) kura piemērošanas joma ir noteikta dekrētā (80) un kura saturu nosaka neatkarīgas administratīvas iestādes CRE apspriedes atbilstoši kompetencei, kas tai piešķirta ar likumu (sk. 15.–17. apsvērumu). CRE jo īpaši nosaka kritiskās infrastruktūras jaudas izsoles kārtību, nosaka uzglabāšanas operatoru atļautos ieņēmumus un nosaka metodiku uzglabāšanas termiņa aprēķināšanai ATRT tarifos. Tāpēc ir jāuzskata, ka regulatīvais mehānisms ir attiecināms uz valsti.

79

80

CRE

CRE

ATRT

| (239) | Otrkārt, attiecībā uz nosacījumu par tiešu vai netiešu finansēšanu no valsts līdzekļiem no Tiesas judikatūras izriet, ka visos gadījumos nav nepieciešams noteikt tiešu valsts finansējumu, lai vienam vai vairākiem uzņēmumiem piešķirto priekšrocību varētu uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē (81). |
| --- | --- |

(239)

Otrkārt, attiecībā uz nosacījumu par tiešu vai netiešu finansēšanu no valsts līdzekļiem no Tiesas judikatūras izriet, ka visos gadījumos nav nepieciešams noteikt tiešu valsts finansējumu, lai vienam vai vairākiem uzņēmumiem piešķirto priekšrocību varētu uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē (81).

81

| (240) | It īpaši Tiesa ir nolēmusi, ka līdzekļi, kas tiek finansēti no valsts tiesību aktos noteiktajām obligātajām iemaksām un kas tiek pārvaldīti un sadalīti saskaņā ar šiem tiesību aktiem, var tikt uzskatīti par valsts līdzekļiem LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, pat ja tos pārvalda no valsts iestādes nošķirti subjekti (82). Tam, vai šie subjekti ir publisko tiesību vai privāto tiesību subjekti, pašam par sevi nav izšķirošas nozīmes (83). Šajā ziņā izšķiroša nozīme ir apstāklim, ka valsts ir pilnvarojusi šādus subjektus pārvaldīt valsts līdzekļus, nevis tikai tām ir pienākums veikt pirkumus no saviem finanšu līdzekļiem (84). Spriedumā lietā ENEA S.A. Tiesa nolēma, ka pasākums netika piešķirts no valsts līdzekļiem, jo papildu izmaksas, kas izriet no šā pasākuma, nevar tikt pilnībā pārnestas uz galalietotājiem (85). Turklāt no Tiesas judikatūras izriet, ka šo iemaksu aprēķināšanas kārtību var precīzi noteikt ar regulējumu vai lēmumu, ko pieņēmusi tāda valsts iestāde kā valsts regulatīvā iestāde, tomēr neizslēdzot “valsts tiesību aktos noteikto obligāto iemaksu” kvalifikāciju (86). |
| --- | --- |

(240)

It īpaši Tiesa ir nolēmusi, ka līdzekļi, kas tiek finansēti no valsts tiesību aktos noteiktajām obligātajām iemaksām un kas tiek pārvaldīti un sadalīti saskaņā ar šiem tiesību aktiem, var tikt uzskatīti par valsts līdzekļiem LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, pat ja tos pārvalda no valsts iestādes nošķirti subjekti (82). Tam, vai šie subjekti ir publisko tiesību vai privāto tiesību subjekti, pašam par sevi nav izšķirošas nozīmes (83). Šajā ziņā izšķiroša nozīme ir apstāklim, ka valsts ir pilnvarojusi šādus subjektus pārvaldīt valsts līdzekļus, nevis tikai tām ir pienākums veikt pirkumus no saviem finanšu līdzekļiem (84). Spriedumā lietā ENEA S.A. Tiesa nolēma, ka pasākums netika piešķirts no valsts līdzekļiem, jo papildu izmaksas, kas izriet no šā pasākuma, nevar tikt pilnībā pārnestas uz galalietotājiem (85). Turklāt no Tiesas judikatūras izriet, ka šo iemaksu aprēķināšanas kārtību var precīzi noteikt ar regulējumu vai lēmumu, ko pieņēmusi tāda valsts iestāde kā valsts regulatīvā iestāde, tomēr neizslēdzot “valsts tiesību aktos noteikto obligāto iemaksu” kvalifikāciju (86).

82

83

84

ENEA S.A.

85

86

| (241) | Lietas Essent Netwerk Noord (87) spriedumā aplūkotais pasākums tika kvalificēts kā nodoklis un tādējādi pasākums, kas ietver valsts līdzekļus, jo valsts noteica elektroenerģijas pircējiem cenas piemaksu, pamatojoties uz transportēto kilovatstundu skaita objektīvu kritēriju (88). Šajā ziņā Tiesa precizēja, ka nodokļa maksātāja statusam nav nozīmes, ciktāl maksājums attiecas uz preci vai darbību, kas ir nepieciešama saistībā ar preci (89). |
| --- | --- |

(241)

Lietas Essent Netwerk Noord (87) spriedumā aplūkotais pasākums tika kvalificēts kā nodoklis un tādējādi pasākums, kas ietver valsts līdzekļus, jo valsts noteica elektroenerģijas pircējiem cenas piemaksu, pamatojoties uz transportēto kilovatstundu skaita objektīvu kritēriju (88). Šajā ziņā Tiesa precizēja, ka nodokļa maksātāja statusam nav nozīmes, ciktāl maksājums attiecas uz preci vai darbību, kas ir nepieciešama saistībā ar preci (89).

Essent Netwerk Noord

87

88

89

| (242) | Turklāt lietas EEG 2012 (90) spriedumā Tiesa precizēja, ka nepietiek ar to, ka finansiālā sloga iekasēšana piegādātājiem būtu fakultatīva un tiktu nodota galapatērētājam tikai “praksē”, lai konstatētu valsts līdzekļus. |
| --- | --- |

(242)

Turklāt lietas EEG 2012 (90) spriedumā Tiesa precizēja, ka nepietiek ar to, ka finansiālā sloga iekasēšana piegādātājiem būtu fakultatīva un tiktu nodota galapatērētājam tikai “praksē”, lai konstatētu valsts līdzekļus.

EEG 2012

90

| (243) | Šajā gadījumā, pirmkārt, uzglabāšanas operatoru izmaksu segšana ietilpst regulatīvā mehānisma piemērošanas jomā, izmantojot pārvades tīkla izmantošanas tarifus, kas paredzēti Likumā par ogļūdeņražiem (sk. 17. un 104. apsvērumu). Saskaņā ar tiesību aktos noteikto jurisdikciju (sk. 17. apsvērumu) CRE ieviesa tarifu noteikumu ATRT tarifos, kas ir veltīts attiecīgā regulatīvā mehānisma finansēšanai (termiņglabāšana) (sk. 90. apsvērumu). Finansējums sedz arī PSO kompensācijas iekasēšanas un atmaksas izmaksas (sk. 105. apsvērumu). |
| --- | --- |

(243)

Šajā gadījumā, pirmkārt, uzglabāšanas operatoru izmaksu segšana ietilpst regulatīvā mehānisma piemērošanas jomā, izmantojot pārvades tīkla izmantošanas tarifus, kas paredzēti Likumā par ogļūdeņražiem (sk. 17. un 104. apsvērumu). Saskaņā ar tiesību aktos noteikto jurisdikciju (sk. 17. apsvērumu) CRE ieviesa tarifu noteikumu ATRT tarifos, kas ir veltīts attiecīgā regulatīvā mehānisma finansēšanai (termiņglabāšana) (sk. 90. apsvērumu). Finansējums sedz arī PSO kompensācijas iekasēšanas un atmaksas izmaksas (sk. 105. apsvērumu).

CRE

ATRT

| (244) | Saskaņā ar CRE2018. gada 7. februāra lēmumu (91) visiem nosūtītājiem, kuriem ir piešķirta konstanta piegādes jauda vismaz vienam PITD, ir jāmaksā šis glabāšanas termiņš PSO, ar kuru tie ir noslēguši pārvades līgumu (sk. 99. apsvērumu). Uzglabāšanas termiņu katram ekspeditoram nosaka saskaņā ar CRE izveidoto metodoloģiju, pamatojoties uz tā nepārtraukto lietotāju un lietotāju, kuriem nav pieļaujami padeves pārtraukumi un kas pieslēgti publiskajiem dabasgāzes sadales tīkliem, ziemas modulāciju (sk. 21. apsvērumu). Pretēji ieinteresēto personu viedoklim no iepriekš minētā izriet, ka uzglabāšanai ir ekspeditoram likumā noteiktas obligātas iemaksas raksturs, nevis iespēja, kuras apmērs tiek aprēķināts atbilstoši objektīvajam kritērijam par klientu ziemas modulāciju, pamatojoties uz CRE noteikto metodoloģiju. Šīs iemaksas aprēķina, lai segtu visas PSO izmaksas, kas saistītas ar šo pakalpojumu. |
| --- | --- |

(244)

Saskaņā ar CRE2018. gada 7. februāra lēmumu (91) visiem nosūtītājiem, kuriem ir piešķirta konstanta piegādes jauda vismaz vienam PITD, ir jāmaksā šis glabāšanas termiņš PSO, ar kuru tie ir noslēguši pārvades līgumu (sk. 99. apsvērumu). Uzglabāšanas termiņu katram ekspeditoram nosaka saskaņā ar CRE izveidoto metodoloģiju, pamatojoties uz tā nepārtraukto lietotāju un lietotāju, kuriem nav pieļaujami padeves pārtraukumi un kas pieslēgti publiskajiem dabasgāzes sadales tīkliem, ziemas modulāciju (sk. 21. apsvērumu). Pretēji ieinteresēto personu viedoklim no iepriekš minētā izriet, ka uzglabāšanai ir ekspeditoram likumā noteiktas obligātas iemaksas raksturs, nevis iespēja, kuras apmērs tiek aprēķināts atbilstoši objektīvajam kritērijam par klientu ziemas modulāciju, pamatojoties uz CRE noteikto metodoloģiju. Šīs iemaksas aprēķina, lai segtu visas PSO izmaksas, kas saistītas ar šo pakalpojumu.

CRE

91

PITD

CRE

CRE

| (245) | Šo analīzi apstiprina fakts, ka uzglabāšanas termiņš, ko apmaksā ekspeditori, ir jāpārnes uz patērētājiem saskaņā ar regulētajiem dabasgāzes pārdošanas tarifiem (sk. 98.–101. apsvērumu). |
| --- | --- |

(245)

Šo analīzi apstiprina fakts, ka uzglabāšanas termiņš, ko apmaksā ekspeditori, ir jāpārnes uz patērētājiem saskaņā ar regulētajiem dabasgāzes pārdošanas tarifiem (sk. 98.–101. apsvērumu).

| (246) | Otrkārt, saskaņā ar Likumu par ogļūdeņražiem PSO maksā uzglabāšanas operatoriem, uz kuriem attiecas regulatīvais mehānisms, daļu no summām, kas iekasētas saskaņā ar ATRT tarifiem atbilstoši CRE – valsts iestādes – noteiktajām procedūrām. Šajā ziņā CRE nosaka šīs daļas summu un iekasēšanas un atmaksas pakalpojuma izmaksas (sk. 90. apsvērumu). Piemēram, PSO ir iecelti un ar likumu pilnvaroti iekasēt un atdot līdzekļus no termiņglabāšanas regulētajiem uzglabāšanas operatoriem. Šie līdzekļi PSO nav brīvi pieejami, jo tiem nav rīcības brīvības attiecībā uz šo fondu noteikšanu un galamērķi, uz kuriem attiecas obligātā pārdale un kuru apjomu nosaka CRE. |
| --- | --- |

(246)

Otrkārt, saskaņā ar Likumu par ogļūdeņražiem PSO maksā uzglabāšanas operatoriem, uz kuriem attiecas regulatīvais mehānisms, daļu no summām, kas iekasētas saskaņā ar ATRT tarifiem atbilstoši CRE – valsts iestādes – noteiktajām procedūrām. Šajā ziņā CRE nosaka šīs daļas summu un iekasēšanas un atmaksas pakalpojuma izmaksas (sk. 90. apsvērumu). Piemēram, PSO ir iecelti un ar likumu pilnvaroti iekasēt un atdot līdzekļus no termiņglabāšanas regulētajiem uzglabāšanas operatoriem. Šie līdzekļi PSO nav brīvi pieejami, jo tiem nav rīcības brīvības attiecībā uz šo fondu noteikšanu un galamērķi, uz kuriem attiecas obligātā pārdale un kuru apjomu nosaka CRE.

ATRT

CRE

CRE

CRE

| (247) | Līdz ar to ATRT tarifu termiņglabāšana, kas nodrošina finansējumu regulatīvajam mehānismam, ir obligāta iemaksa, kas ar likumu noteikta gan ekspeditoriem, gan patērētājiem kā regulētie tarifi, ko kontrolē CRE. Turklāt termiņglabāšanas līdzekļus pārvalda un sadala PSO. Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums ir piešķirts no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(247)

Līdz ar to ATRT tarifu termiņglabāšana, kas nodrošina finansējumu regulatīvajam mehānismam, ir obligāta iemaksa, kas ar likumu noteikta gan ekspeditoriem, gan patērētājiem kā regulētie tarifi, ko kontrolē CRE. Turklāt termiņglabāšanas līdzekļus pārvalda un sadala PSO. Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums ir piešķirts no valsts līdzekļiem.

ATRT

CRE

6.1.2.   Selektīvas priekšrocības

Selektīvas priekšrocības

| (248) | Attiecībā uz priekšrocības esību saskaņā ar pastāvīgo judikatūru par valsts atbalstu uzskata pasākumus, kas jebkādā formā var dot priekšroku uzņēmumiem tieši vai netieši vai radīt ekonomisku priekšrocību, ko saņēmējs uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos (92). |
| --- | --- |

(248)

Attiecībā uz priekšrocības esību saskaņā ar pastāvīgo judikatūru par valsts atbalstu uzskata pasākumus, kas jebkādā formā var dot priekšroku uzņēmumiem tieši vai netieši vai radīt ekonomisku priekšrocību, ko saņēmējs uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos (92).

92

| (249) | Šajā gadījumā regulatīvais mehānisms ļauj regulētiem uzglabāšanas operatoriem gūt labumu no garantētiem ienākumiem, proti, no CRE noteiktajiem “atļautajiem ienākumiem”, lai nodrošinātu, ka to izmaksas tiek segtas, ciktāl tās atbilst “efektīva operatora” izmaksām un parastai peļņai no ieguldītā kapitāla (sk. iepriekš 21. apsvērumu). Šos atļautos ienākumus nodrošina ar ieņēmumiem, ko operatori saņem tieši, un, ja šādi ieņēmumi ir mazāki par atļautajiem ienākumiem, ar uzglabāšanas kompensāciju, ko maksā PSO. Tādējādi regulētie uzglabāšanas operatori, kuru iespējamie zaudējumi tiktu kompensēti, vairs nav pakļauti nenoteiktībai, kas raksturīga normāliem tirgus apstākļiem. Tāpēc pretēji ieinteresēto personu izvirzītajiem argumentiem Komisija uzskata, ka būtiskas uzglabāšanas infrastruktūras operatoriem ir ekonomiska priekšrocība. |
| --- | --- |

(249)

Šajā gadījumā regulatīvais mehānisms ļauj regulētiem uzglabāšanas operatoriem gūt labumu no garantētiem ienākumiem, proti, no CRE noteiktajiem “atļautajiem ienākumiem”, lai nodrošinātu, ka to izmaksas tiek segtas, ciktāl tās atbilst “efektīva operatora” izmaksām un parastai peļņai no ieguldītā kapitāla (sk. iepriekš 21. apsvērumu). Šos atļautos ienākumus nodrošina ar ieņēmumiem, ko operatori saņem tieši, un, ja šādi ieņēmumi ir mazāki par atļautajiem ienākumiem, ar uzglabāšanas kompensāciju, ko maksā PSO. Tādējādi regulētie uzglabāšanas operatori, kuru iespējamie zaudējumi tiktu kompensēti, vairs nav pakļauti nenoteiktībai, kas raksturīga normāliem tirgus apstākļiem. Tāpēc pretēji ieinteresēto personu izvirzītajiem argumentiem Komisija uzskata, ka būtiskas uzglabāšanas infrastruktūras operatoriem ir ekonomiska priekšrocība.

CRE

| (250) | Attiecībā uz priekšrocības selektivitāti Tiesa ir nospriedusi, ka, lai izvērtētu šo nosacījumu, ir jānosaka, vai attiecīgajā tiesiskajā režīmā attiecīgais valsts pasākums var dot priekšroku “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai” salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri, ņemot vērā šīs sistēmas mērķi, atrodas salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā un kuriem tādējādi tiek piemērota atšķirīga attieksme (93). |
| --- | --- |

(250)

Attiecībā uz priekšrocības selektivitāti Tiesa ir nospriedusi, ka, lai izvērtētu šo nosacījumu, ir jānosaka, vai attiecīgajā tiesiskajā režīmā attiecīgais valsts pasākums var dot priekšroku “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai” salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri, ņemot vērā šīs sistēmas mērķi, atrodas salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā un kuriem tādējādi tiek piemērota atšķirīga attieksme (93).

93

| (251) | Šajā gadījumā regulatīvais mehānisms attiecas tikai uz pazemes dabasgāzes krātuves infrastruktūru, kas tiek uzskatīta par nepieciešamu, lai nodrošinātu piegādes drošību Francijas teritorijā vidējā termiņā un ilgtermiņā. Šādas būtiskas infrastruktūras izsmeļošs saraksts ir noteikts dekrētā (sk. 19. apsvērumu). |
| --- | --- |

(251)

Šajā gadījumā regulatīvais mehānisms attiecas tikai uz pazemes dabasgāzes krātuves infrastruktūru, kas tiek uzskatīta par nepieciešamu, lai nodrošinātu piegādes drošību Francijas teritorijā vidējā termiņā un ilgtermiņā. Šādas būtiskas infrastruktūras izsmeļošs saraksts ir noteikts dekrētā (sk. 19. apsvērumu).

| (252) | Attiecībā uz 2018.–2019. gada ziemu minētajā sarakstā kā pārejas pasākums bija iekļautas visas uzglabāšanas iekārtas Francijas teritorijā (sk. 16. apsvērumu). Pašreizējā tiesību akta redakcijā būtiska uzglabāšanas infrastruktūra 2019.–2023. gadam atbilst visai Francijas teritorijā ekspluatācijā esošajai uzglabāšanas infrastruktūrai, tādējādi izslēdzot trīs rezerves infrastruktūras objektus un divus dabasgāzes uzglabāšanas projektus (sk. 49. un 50. apsvērumu). Pašreizējais PPE arī paredz, ka nākamajā PPE pārskatīšanā tiks samazināts būtiskās infrastruktūras saraksts (sk. 52. apsvērumu). |
| --- | --- |

(252)

Attiecībā uz 2018.–2019. gada ziemu minētajā sarakstā kā pārejas pasākums bija iekļautas visas uzglabāšanas iekārtas Francijas teritorijā (sk. 16. apsvērumu). Pašreizējā tiesību akta redakcijā būtiska uzglabāšanas infrastruktūra 2019.–2023. gadam atbilst visai Francijas teritorijā ekspluatācijā esošajai uzglabāšanas infrastruktūrai, tādējādi izslēdzot trīs rezerves infrastruktūras objektus un divus dabasgāzes uzglabāšanas projektus (sk. 49. un 50. apsvērumu). Pašreizējais PPE arī paredz, ka nākamajā PPE pārskatīšanā tiks samazināts būtiskās infrastruktūras saraksts (sk. 52. apsvērumu).

PPE

PPE

| (253) | Tādējādi rezerves dabasgāzes uzglabāšanas objekti ir izslēgti no regulatīvā mehānisma piemērošanas jomas. Turklāt Francija sagaida, ka teritorijas, kas pašlaik darbojas, nākotnē tiks izslēgtas saistībā ar PPE paredzēto dabasgāzes patēriņa samazinājumu. Turklāt izņēmums ir arī uzglabāšanas operatori no citām dalībvalstīm, jo īpaši kaimiņu dalībvalstīm. Turklāt nav iekļauti citu elastības instrumentu operatori, kas arī palīdz nodrošināt piegādes drošību, piemēram, metāna termināļu operatori vai starpsavienojumu operatori. |
| --- | --- |

(253)

Tādējādi rezerves dabasgāzes uzglabāšanas objekti ir izslēgti no regulatīvā mehānisma piemērošanas jomas. Turklāt Francija sagaida, ka teritorijas, kas pašlaik darbojas, nākotnē tiks izslēgtas saistībā ar PPE paredzēto dabasgāzes patēriņa samazinājumu. Turklāt izņēmums ir arī uzglabāšanas operatori no citām dalībvalstīm, jo īpaši kaimiņu dalībvalstīm. Turklāt nav iekļauti citu elastības instrumentu operatori, kas arī palīdz nodrošināt piegādes drošību, piemēram, metāna termināļu operatori vai starpsavienojumu operatori.

PPE

| (254) | Tāpēc, pat ja selektīvās priekšrocības esība tiktu analizēta valsts līmenī un attiektos tikai uz dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūru, un pretēji ieinteresēto personu paustajiem viedokļiem, Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums radītu selektīvu priekšrocību, jo šī priekšrocība ir paredzēta būtiskas uzglabāšanas infrastruktūras operatoriem, kas iekļauti pašreizējā PPE sarakstā. |
| --- | --- |

(254)

Tāpēc, pat ja selektīvās priekšrocības esība tiktu analizēta valsts līmenī un attiektos tikai uz dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūru, un pretēji ieinteresēto personu paustajiem viedokļiem, Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums radītu selektīvu priekšrocību, jo šī priekšrocība ir paredzēta būtiskas uzglabāšanas infrastruktūras operatoriem, kas iekļauti pašreizējā PPE sarakstā.

PPE

| (255) | Līdz ar to attiecīgais pasākums var dot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri, ņemot vērā šīs sistēmas mērķi, atrodas salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā. |
| --- | --- |

(255)

Līdz ar to attiecīgais pasākums var dot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri, ņemot vērā šīs sistēmas mērķi, atrodas salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā.

6.1.3.   Ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm

Ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (256) | Attiecībā uz iespējamo ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm saskaņā ar Tiesas judikatūru tas, ka tāda ekonomikas nozare kā dabasgāzes nozare ir liberalizēta Savienības līmenī, var raksturot atbalsta faktisko vai iespējamo ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm (94). |
| --- | --- |

(256)

Attiecībā uz iespējamo ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm saskaņā ar Tiesas judikatūru tas, ka tāda ekonomikas nozare kā dabasgāzes nozare ir liberalizēta Savienības līmenī, var raksturot atbalsta faktisko vai iespējamo ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm (94).

94

| (257) | Šajā gadījumā, ieviešot regulatīvo mehānismu, būtisku uzglabāšanas iekārtu operatori Francijā gūs priekšrocības salīdzinājumā ar saviem konkurentiem. Tas vispirms attiecas uz uzglabāšanas operatoriem no citām dalībvalstīm, pat ņemot vērā, ka tirgus ir reģionāls, kā daži to apgalvo. Ieinteresēto personu iesniegtā informācija neļauj Komisijai izslēgt pasākuma ietekmi uz dabasgāzes uzglabāšanu kaimiņvalstīs, jo īpaši Beļģijā, kur nav garantētas atlīdzības par dabasgāzes uzglabāšanu. |
| --- | --- |

(257)

Šajā gadījumā, ieviešot regulatīvo mehānismu, būtisku uzglabāšanas iekārtu operatori Francijā gūs priekšrocības salīdzinājumā ar saviem konkurentiem. Tas vispirms attiecas uz uzglabāšanas operatoriem no citām dalībvalstīm, pat ņemot vērā, ka tirgus ir reģionāls, kā daži to apgalvo. Ieinteresēto personu iesniegtā informācija neļauj Komisijai izslēgt pasākuma ietekmi uz dabasgāzes uzglabāšanu kaimiņvalstīs, jo īpaši Beļģijā, kur nav garantētas atlīdzības par dabasgāzes uzglabāšanu.

| (258) | Komisija nevar arī izslēgt ietekmi uz citu elastības instrumentu operatoriem, piemēram, metāna termināļu operatoriem un starpsavienojumu operatoriem. Faktiski, pat ja tās darbojas, pamatojoties arī uz atļautiem ienākumiem, kā norādījušas ieinteresētās personas, to ienākumus valsts nepapildina tādā pašā veidā. |
| --- | --- |

(258)

Komisija nevar arī izslēgt ietekmi uz citu elastības instrumentu operatoriem, piemēram, metāna termināļu operatoriem un starpsavienojumu operatoriem. Faktiski, pat ja tās darbojas, pamatojoties arī uz atļautiem ienākumiem, kā norādījušas ieinteresētās personas, to ienākumus valsts nepapildina tādā pašā veidā.

| (259) | Tā kā dabasgāzes tirgus ir liberalizēts Savienības līmenī, jebkuras priekšrocības, kas piešķirtas kādam šīs nozares uzņēmumam, var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(259)

Tā kā dabasgāzes tirgus ir liberalizēts Savienības līmenī, jebkuras priekšrocības, kas piešķirtas kādam šīs nozares uzņēmumam, var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (260) | Šajā lietā attiecīgā pasākuma mērķis ir garantēt noteiktus ienākumus būtiskas uzglabāšanas infrastruktūras operatoriem. Komisija uzskata, ka šis pasākums varētu izkropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(260)

Šajā lietā attiecīgā pasākuma mērķis ir garantēt noteiktus ienākumus būtiskas uzglabāšanas infrastruktūras operatoriem. Komisija uzskata, ka šis pasākums varētu izkropļot konkurenci.

6.1.4.   Secinājums par attiecīgā pasākuma kvalificēšanu par valsts atbalstu

Secinājums par attiecīgā pasākuma kvalificēšanu par valsts atbalstu

| (261) | Komisija 234.–260. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ uzskata, ka attiecīgais pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(261)

Komisija 234.–260. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ uzskata, ka attiecīgais pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta nozīmē.

6.2.   Valsts atbalsta prettiesiskums

Valsts atbalsta prettiesiskums

| (262) | Ar uzglabāšanas operatoru atļauto ieņēmumu noteikšanu no 2018. gada 1. janvāra, ar izsoļu organizēšanu un uzglabāšanas termiņa ieviešanu ATRT tarifos no 2018. gada 1. aprīļa Francijas iestādes īstenoja regulatīvu mehānismu, kas ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(262)

Ar uzglabāšanas operatoru atļauto ieņēmumu noteikšanu no 2018. gada 1. janvāra, ar izsoļu organizēšanu un uzglabāšanas termiņa ieviešanu ATRT tarifos no 2018. gada 1. aprīļa Francijas iestādes īstenoja regulatīvu mehānismu, kas ir valsts atbalsts.

ATRT

| (263) | Francijas iestādes nepaziņoja Komisijai par šo pasākumu pirms datuma, kad tās sāka to īstenot. Šādi rīkojoties, Francija ir pārkāpusi LESD 108. panta 3. punktu. Līdz ar to Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums ir īstenots nelikumīgi. |
| --- | --- |

(263)

Francijas iestādes nepaziņoja Komisijai par šo pasākumu pirms datuma, kad tās sāka to īstenot. Šādi rīkojoties, Francija ir pārkāpusi LESD 108. panta 3. punktu. Līdz ar to Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums ir īstenots nelikumīgi.

6.3.   Valsts atbalsta saderība ar iekšējo tirgu

Valsts atbalsta saderība ar iekšējo tirgu

6.3.1.   Juridiskais pamats attiecīgā pasākuma saderības novērtēšanai

Juridiskais pamats attiecīgā pasākuma saderības novērtēšanai

| (264) | Francijas ieviestā dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūras regulēšanas mehānisma mērķis ir veicināt dabasgāzes uzglabāšanas saimnieciskās darbības attīstību, lai nodrošinātu dabasgāzes piegādes drošību vidējā termiņā un ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(264)

Francijas ieviestā dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūras regulēšanas mehānisma mērķis ir veicināt dabasgāzes uzglabāšanas saimnieciskās darbības attīstību, lai nodrošinātu dabasgāzes piegādes drošību vidējā termiņā un ilgtermiņā.

| (265) | Komisija norāda, ka šī ir pirmā reize, kad tiek novērtēta dabasgāzes uzglabāšanas regulējuma mehānisma saderība ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(265)

Komisija norāda, ka šī ir pirmā reize, kad tiek novērtēta dabasgāzes uzglabāšanas regulējuma mehānisma saderība ar iekšējo tirgu.

| (266) | Šāda veida pasākumi nav paredzēti ne Pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai (95), ne kādās citās Komisijas pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(266)

Šāda veida pasākumi nav paredzēti ne Pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai (95), ne kādās citās Komisijas pamatnostādnēs.

95

| (267) | Regulatīvā mehānisma saderība ar iekšējo tirgu būtu jāizvērtē, ņemot vērā LESD noteikumus un jo īpaši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kurā noteikts, ka atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību attīstību, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(267)

Regulatīvā mehānisma saderība ar iekšējo tirgu būtu jāizvērtē, ņemot vērā LESD noteikumus un jo īpaši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kurā noteikts, ka atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību attīstību, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm.

| (268) | Tādējādi, lai atbalstu atzītu par saderīgu, tam, pirmkārt, ir jābūt vērstam uz noteiktu saimniecisko darbību vai noteiktu tautsaimniecības jomu attīstību un, otrkārt, tam nedrīkst būt tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm (96). |
| --- | --- |

(268)

Tādējādi, lai atbalstu atzītu par saderīgu, tam, pirmkārt, ir jābūt vērstam uz noteiktu saimniecisko darbību vai noteiktu tautsaimniecības jomu attīstību un, otrkārt, tam nedrīkst būt tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm (96).

96

| (269) | Saskaņā ar pirmo nosacījumu Komisija pārbauda, vai atbalsta shēmas mērķis ir atvieglot noteiktu saimniecisko darbību attīstību. Saskaņā ar otro nosacījumu Komisija samēro ierosinātā atbalsta pozitīvo ietekmi uz to darbību attīstību, kuru uzturēšanai ir paredzēts atbalsts, un negatīvo ietekmi, kāda šim atbalstam var būt uz iekšējo tirgu, attiecībā uz konkurences izkropļojumiem un negatīvo ietekmi uz tirdzniecību, ko rada atbalsts. |
| --- | --- |

(269)

Saskaņā ar pirmo nosacījumu Komisija pārbauda, vai atbalsta shēmas mērķis ir atvieglot noteiktu saimniecisko darbību attīstību. Saskaņā ar otro nosacījumu Komisija samēro ierosinātā atbalsta pozitīvo ietekmi uz to darbību attīstību, kuru uzturēšanai ir paredzēts atbalsts, un negatīvo ietekmi, kāda šim atbalstam var būt uz iekšējo tirgu, attiecībā uz konkurences izkropļojumiem un negatīvo ietekmi uz tirdzniecību, ko rada atbalsts.

6.3.2.   Saimnieciskās darbības attīstības veicināšana

Saimnieciskās darbības attīstības veicināšana

6.3.2.1.   Saimnieciskās darbības attīstība

Saimnieciskās darbības attīstība

| (270) | Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, lai atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, tam jāveicina konkrētu saimniecisko darbību attīstība (97). Tam ir jābūt stimulējošai ietekmei uz attiecīgo uzņēmumu vai uzņēmumiem, mainot savu rīcību tā, lai veicinātu tādas saimnieciskās darbības attīstību, kas bez atbalsta nenotiktu vai notiktu ierobežotā vai atšķirīgā veidā. Atbalstu nedrīkst izmantot, lai subsidētu saimnieciskās darbības izmaksas, kas uzņēmumam būtu radušās jebkurā gadījumā, vai lai kompensētu parastu komerciālu risku, kas raksturīgs saimnieciskajai darbībai. |
| --- | --- |

(270)

Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, lai atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, tam jāveicina konkrētu saimniecisko darbību attīstība (97). Tam ir jābūt stimulējošai ietekmei uz attiecīgo uzņēmumu vai uzņēmumiem, mainot savu rīcību tā, lai veicinātu tādas saimnieciskās darbības attīstību, kas bez atbalsta nenotiktu vai notiktu ierobežotā vai atšķirīgā veidā. Atbalstu nedrīkst izmantot, lai subsidētu saimnieciskās darbības izmaksas, kas uzņēmumam būtu radušās jebkurā gadījumā, vai lai kompensētu parastu komerciālu risku, kas raksturīgs saimnieciskajai darbībai.

97

| (271) | Šajā gadījumā ar atbalstu attīstītā saimnieciskā darbība ir dabasgāzes uzglabāšana Francijā. |
| --- | --- |

(271)

Šajā gadījumā ar atbalstu attīstītā saimnieciskā darbība ir dabasgāzes uzglabāšana Francijā.

| (272) | Regulatīvā mehānisma mērķis ir mainīt dabasgāzes uzglabāšanas operatoru saimniecisko rīcību. Francijas iestādes norādīja, ka, ja Francija nebūtu ieviesusi regulatīvo mehānismu un būtu atcēlusi iepriekšējo uzglabāšanas pienākumu sistēmu, uzglabāšanas operatoru iekasētā cena būtu ļoti tuva dabasgāzes pārdošanas cenu starpībai (spread). Kopš 2009. gada starpība (spreads) samazinās. Tādējādi pirms reformas īstenošanas iekasētās cenas vairs neļāva uzglabāšanas operatoriem segt savas izmaksas. Pēc dabasgāzes uzglabāšanas rentabilitātes pasliktināšanās Francijā 2014. un 2015. gadā rezervē nonāca trīs dabasgāzes uzglabāšanas objekti (sk. 10. apsvērumu). Pēc tam Francija konstatēja reālu risku, ka operatori varētu vēl vairāk samazināt tirgū piedāvāto uzglabāšanas jaudu un iekļaut rezervē papildu uzglabāšanas vietas. |
| --- | --- |

(272)

Regulatīvā mehānisma mērķis ir mainīt dabasgāzes uzglabāšanas operatoru saimniecisko rīcību. Francijas iestādes norādīja, ka, ja Francija nebūtu ieviesusi regulatīvo mehānismu un būtu atcēlusi iepriekšējo uzglabāšanas pienākumu sistēmu, uzglabāšanas operatoru iekasētā cena būtu ļoti tuva dabasgāzes pārdošanas cenu starpībai (spread). Kopš 2009. gada starpība (spreads) samazinās. Tādējādi pirms reformas īstenošanas iekasētās cenas vairs neļāva uzglabāšanas operatoriem segt savas izmaksas. Pēc dabasgāzes uzglabāšanas rentabilitātes pasliktināšanās Francijā 2014. un 2015. gadā rezervē nonāca trīs dabasgāzes uzglabāšanas objekti (sk. 10. apsvērumu). Pēc tam Francija konstatēja reālu risku, ka operatori varētu vēl vairāk samazināt tirgū piedāvāto uzglabāšanas jaudu un iekļaut rezervē papildu uzglabāšanas vietas.

spread

spreads

| (273) | Komisija arī norāda, ka uzglabāšanas vietu noslodzes līmenis ir samazinājies. Faktiski 2017.–2018. gadā uzglabāšanas jaudas abonēšanas līmenis bija tikai 63 % apmērā. Tādējādi, samazinoties abonēšanas līmenim, operatoriem vēl vairāk samazinājās ieņēmumi. |
| --- | --- |

(273)

Komisija arī norāda, ka uzglabāšanas vietu noslodzes līmenis ir samazinājies. Faktiski 2017.–2018. gadā uzglabāšanas jaudas abonēšanas līmenis bija tikai 63 % apmērā. Tādējādi, samazinoties abonēšanas līmenim, operatoriem vēl vairāk samazinājās ieņēmumi.

| (274) | Reformas rezultātā 2018.–2019. gada un 2019.–2020. gada periodā abonēšanas rādītāji pieauga līdz novērotajam uzglabāšanas jaudas abonēšanas līmenim 93 % apmērā. |
| --- | --- |

(274)

Reformas rezultātā 2018.–2019. gada un 2019.–2020. gada periodā abonēšanas rādītāji pieauga līdz novērotajam uzglabāšanas jaudas abonēšanas līmenim 93 % apmērā.

| (275) | Hipotētiskajā scenārijā, ja netiktu ieviests regulatīvais mehānisms, pastāvētu risks būtiski samazināt dabasgāzes uzglabāšanas saimnieciskās darbības attīstību Francijā. Tādējādi kopš reformas īstenošanas atļautie ienākumi un uzglabāšanas operatoru pienākums darīt savu uzglabāšanas jaudu pieejamu izsolēs ir veicinājuši uzglabāšanas operatoru saimnieciskās darbības attīstību. |
| --- | --- |

(275)

Hipotētiskajā scenārijā, ja netiktu ieviests regulatīvais mehānisms, pastāvētu risks būtiski samazināt dabasgāzes uzglabāšanas saimnieciskās darbības attīstību Francijā. Tādējādi kopš reformas īstenošanas atļautie ienākumi un uzglabāšanas operatoru pienākums darīt savu uzglabāšanas jaudu pieejamu izsolēs ir veicinājuši uzglabāšanas operatoru saimnieciskās darbības attīstību.

| (276) | Tāpēc Komisija uzskata, ka regulatīvais mehānisms veicina dabasgāzes uzglabāšanas saimnieciskās darbības attīstību Francijā. |
| --- | --- |

(276)

Tāpēc Komisija uzskata, ka regulatīvais mehānisms veicina dabasgāzes uzglabāšanas saimnieciskās darbības attīstību Francijā.

6.3.2.2.   Atbalsta shēmas atbilstība citiem Savienības tiesību aktu noteikumiem

Atbalsta shēmas atbilstība citiem Savienības tiesību aktu noteikumiem

| (277) | Komisija norāda, ka attiecīgais pasākums un attīstītā saimnieciskā darbība atbilst Savienības tiesību aktu noteikumiem. |
| --- | --- |

(277)

Komisija norāda, ka attiecīgais pasākums un attīstītā saimnieciskā darbība atbilst Savienības tiesību aktu noteikumiem.

| (278) | Enerģētikas jomā jebkuram nodoklim, kura mērķis ir finansēt valsts atbalsta pasākumu, jo īpaši ir jāatbilst LESD 30. un 110. pantam. Šajā gadījumā glabāšanas termiņš ir cieši saistīts ar uzglabāšanas operatoriem piešķirto atbalstu (sk. 246. apsvērumu). Tomēr ar LESD var aizliegt maksājumu, kas tiek uzlikts vietējiem un importētiem produktiem, pamatojoties uz identiskiem kritērijiem, ja šādu nodokļu ieņēmumu mērķis ir veicināt darbības, kas konkrēti dod labumu ar nodokli apliekamiem vietējiem produktiem. |
| --- | --- |

(278)

Enerģētikas jomā jebkuram nodoklim, kura mērķis ir finansēt valsts atbalsta pasākumu, jo īpaši ir jāatbilst LESD 30. un 110. pantam. Šajā gadījumā glabāšanas termiņš ir cieši saistīts ar uzglabāšanas operatoriem piešķirto atbalstu (sk. 246. apsvērumu). Tomēr ar LESD var aizliegt maksājumu, kas tiek uzlikts vietējiem un importētiem produktiem, pamatojoties uz identiskiem kritērijiem, ja šādu nodokļu ieņēmumu mērķis ir veicināt darbības, kas konkrēti dod labumu ar nodokli apliekamiem vietējiem produktiem.

| (279) | Šajā lietā, pirmkārt, par uzglabāšanas termiņu maksā ekspeditori, kas izmanto dabasgāzes pārvades tīklu, no kura gandrīz viss tiek importēts, neatkarīgi no tā, vai ekspeditori ir vai nav no Francijas (sk. 98.–100. apsvērumu). No otras puses, atbalsta saņēmēji ir dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūras operatori. Francijas un ārvalstu ekspeditoriem ir nediskriminējoša piekļuve dabasgāzes uzglabāšanas operatoru organizētām izsolēm (sk. 20. apsvērumu). Līdz ar to tā nav situācija, kurā aplikšana ar nodokli īpaši dod labumu vietējiem produktiem, kas apliekami ar nodokli. Tādējādi ir ievērots LESD 30. un 110. pants. |
| --- | --- |

(279)

Šajā lietā, pirmkārt, par uzglabāšanas termiņu maksā ekspeditori, kas izmanto dabasgāzes pārvades tīklu, no kura gandrīz viss tiek importēts, neatkarīgi no tā, vai ekspeditori ir vai nav no Francijas (sk. 98.–100. apsvērumu). No otras puses, atbalsta saņēmēji ir dabasgāzes uzglabāšanas infrastruktūras operatori. Francijas un ārvalstu ekspeditoriem ir nediskriminējoša piekļuve dabasgāzes uzglabāšanas operatoru organizētām izsolēm (sk. 20. apsvērumu). Līdz ar to tā nav situācija, kurā aplikšana ar nodokli īpaši dod labumu vietējiem produktiem, kas apliekami ar nodokli. Tādējādi ir ievērots LESD 30. un 110. pants.

| (280) | Turklāt, kā aprakstīts 12. apsvērumā, Direktīvas 2009/73/EK 33. pantā ir skaidri paredzēta iespēja dalībvalstij īstenot uzglabāšanas infrastruktūras regulējumu. Dabasgāzes uzglabāšana ir arī daļa no pasākumiem, ko dalībvalstis var ieviest, lai nodrošinātu no Regulas (ES) 2017/1938 izrietošo pienākumu izpildi saskaņā ar minētajā regulā paredzētajiem nosacījumiem, jo īpaši pienākumu nodrošināt piegādes drošību valsts patērētājiem, ņemot vērā dabasgāzes iekšējā tirgus pareizu un nepārtrauktu darbību. |
| --- | --- |

(280)

Turklāt, kā aprakstīts 12. apsvērumā, Direktīvas 2009/73/EK 33. pantā ir skaidri paredzēta iespēja dalībvalstij īstenot uzglabāšanas infrastruktūras regulējumu. Dabasgāzes uzglabāšana ir arī daļa no pasākumiem, ko dalībvalstis var ieviest, lai nodrošinātu no Regulas (ES) 2017/1938 izrietošo pienākumu izpildi saskaņā ar minētajā regulā paredzētajiem nosacījumiem, jo īpaši pienākumu nodrošināt piegādes drošību valsts patērētājiem, ņemot vērā dabasgāzes iekšējā tirgus pareizu un nepārtrauktu darbību.

6.3.2.3.   Secinājums par ieguldījumu saimnieciskās darbības attīstībā

Secinājums par ieguldījumu saimnieciskās darbības attīstībā

| (281) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums veicina dabasgāzes uzglabāšanas saimnieciskās darbības attīstību Francijā saskaņā ar citiem Eiropas tiesību aktu noteikumiem. |
| --- | --- |

(281)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums veicina dabasgāzes uzglabāšanas saimnieciskās darbības attīstību Francijā saskaņā ar citiem Eiropas tiesību aktu noteikumiem.

6.4.   Atbalsta negatīvā ietekme neietekmē tirdzniecības apstākļus tādā mērā, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm

Atbalsta negatīvā ietekme neietekmē tirdzniecības apstākļus tādā mērā, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm

| (282) | Komisija novērtē, vai atbalsta negatīvā ietekme nelabvēlīgi neietekmē tirdzniecības apstākļus tādā mērā, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm. Vispirms Komisija precizē atbalsta pozitīvo ietekmi, ņemot vērā arī kopējās intereses, un otrajā posmā novērtē atbalsta negatīvās ietekmes uz tirdzniecību ierobežošanas elementus, proti, atbalsta nepieciešamību, piemērotību, samērīgumu un pārredzamību. Ņemot vērā šo analīzi, Komisija pirms atbalsta pozitīvās un negatīvās ietekmes uz iekšējo tirgu līdzsvarošanas nosaka atlikušo ietekmi uz tirdzniecību. |
| --- | --- |

(282)

Komisija novērtē, vai atbalsta negatīvā ietekme nelabvēlīgi neietekmē tirdzniecības apstākļus tādā mērā, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm. Vispirms Komisija precizē atbalsta pozitīvo ietekmi, ņemot vērā arī kopējās intereses, un otrajā posmā novērtē atbalsta negatīvās ietekmes uz tirdzniecību ierobežošanas elementus, proti, atbalsta nepieciešamību, piemērotību, samērīgumu un pārredzamību. Ņemot vērā šo analīzi, Komisija pirms atbalsta pozitīvās un negatīvās ietekmes uz iekšējo tirgu līdzsvarošanas nosaka atlikušo ietekmi uz tirdzniecību.

6.4.1.   Atbalsta pozitīvā ietekme

Atbalsta pozitīvā ietekme

| (283) | Kā norādīts 270.–276. apsvērumā, atbalsta shēmai ir pozitīva ietekme uz dabasgāzes uzglabāšanas saimnieciskās darbības attīstību Francijā. |
| --- | --- |

(283)

Kā norādīts 270.–276. apsvērumā, atbalsta shēmai ir pozitīva ietekme uz dabasgāzes uzglabāšanas saimnieciskās darbības attīstību Francijā.

| (284) | Turklāt Komisija norāda, ka dabasgāzes uzglabāšanas saimnieciskās darbības attīstībai ir pozitīva ietekme uz dabasgāzes piegādes drošību Francijā vidējā termiņā un ilgtermiņā. Uzglabāšana ir nepieciešama, lai nodrošinātu tīkla jaudu, kas atbilst pieprasījumam aukstuma maksimuma laikā, un pārvades pakalpojumu sniegšanai pārvades tīklā pārslodzes gadījumā. |
| --- | --- |

(284)

Turklāt Komisija norāda, ka dabasgāzes uzglabāšanas saimnieciskās darbības attīstībai ir pozitīva ietekme uz dabasgāzes piegādes drošību Francijā vidējā termiņā un ilgtermiņā. Uzglabāšana ir nepieciešama, lai nodrošinātu tīkla jaudu, kas atbilst pieprasījumam aukstuma maksimuma laikā, un pārvades pakalpojumu sniegšanai pārvades tīklā pārslodzes gadījumā.

| (285) | Attiecībā uz aukstuma maksimumiem Francija ir veikusi dabasgāzes pieprasījuma un dabasgāzes piegādes jaudas simulāciju vidējā termiņā un ilgtermiņā. Tādējādi tika prognozēts pieprasījums pēc dabasgāzes aukstuma maksimumā no 1 līdz 30 dienām, kas Francijā ir novērojams reizi 50 gados (sk. 25. apsvērumu). Francijas iestādes ir ņēmušas vērā vairākus pieņēmumus par dabasgāzes patēriņa attīstību nākamajos desmit gados. Visbeidzot, tās pieņēma, ka 2018.–2028. gada periodā patēriņš samazināsies par 2 % (sk. 26. apsvērumu). Tās arī aplēsa pārtraucamības pasākumu ietekmi, kas vēl nav īstenoti (sk. 28. apsvērumu). |
| --- | --- |

(285)

Attiecībā uz aukstuma maksimumiem Francija ir veikusi dabasgāzes pieprasījuma un dabasgāzes piegādes jaudas simulāciju vidējā termiņā un ilgtermiņā. Tādējādi tika prognozēts pieprasījums pēc dabasgāzes aukstuma maksimumā no 1 līdz 30 dienām, kas Francijā ir novērojams reizi 50 gados (sk. 25. apsvērumu). Francijas iestādes ir ņēmušas vērā vairākus pieņēmumus par dabasgāzes patēriņa attīstību nākamajos desmit gados. Visbeidzot, tās pieņēma, ka 2018.–2028. gada periodā patēriņš samazināsies par 2 % (sk. 26. apsvērumu). Tās arī aplēsa pārtraucamības pasākumu ietekmi, kas vēl nav īstenoti (sk. 28. apsvērumu).

| (286) | Attiecībā uz piegādi Francijas iestādes ņēma vērā dažādu dabasgāzes avotu pieejamības parametrus. Jo īpaši tās pieņēma, ka 100 % tiks izmantota esošo starpsavienojumu konstantā jauda, kā arī SDG piegāde no metāna termināļiem ar 10 dienu piegādes laiku jaunām kravām (sk. 33.–38. apsvērumu). |
| --- | --- |

(286)

Attiecībā uz piegādi Francijas iestādes ņēma vērā dažādu dabasgāzes avotu pieejamības parametrus. Jo īpaši tās pieņēma, ka 100 % tiks izmantota esošo starpsavienojumu konstantā jauda, kā arī SDG piegāde no metāna termināļiem ar 10 dienu piegādes laiku jaunām kravām (sk. 33.–38. apsvērumu).

| (287) | Šī metodoloģija šķiet atbilstoša vēsturiskajiem datiem un pieejamības prognozēm veiktās analīzes laikā. |
| --- | --- |

(287)

Šī metodoloģija šķiet atbilstoša vēsturiskajiem datiem un pieejamības prognozēm veiktās analīzes laikā.

| (288) | Francijas iestāžu aplēses liecina, ka vajadzība pēc dabasgāzes uzglabāšanas no vienas puses pieaug līdz izsūknēšanas ātrumam 2 376 GWh dienā, lai uzpildītu 45 % no lietderīgā tilpuma, lai pārvarētu aukstuma maksimuma periodus laikposmā no 2019. līdz 2025. gadam. |
| --- | --- |

(288)

Francijas iestāžu aplēses liecina, ka vajadzība pēc dabasgāzes uzglabāšanas no vienas puses pieaug līdz izsūknēšanas ātrumam 2 376 GWh dienā, lai uzpildītu 45 % no lietderīgā tilpuma, lai pārvarētu aukstuma maksimuma periodus laikposmā no 2019. līdz 2025. gadam.

| (289) | Tomēr, kā minēts 10. apsvērumā, kopš 2009. gada novērotais starpību (spreads) samazinājums ir novedis pie uzglabāšanas jaudas abonēšanas līmeņa samazināšanās zem līmeņa, kas nepieciešams, lai nodrošinātu piegādes drošību, kā arī triju glabātuvju nonākšanai rezervē, pat ja piegādātājiem ir pienākums uzglabāt dabasgāzi. |
| --- | --- |

(289)

Tomēr, kā minēts 10. apsvērumā, kopš 2009. gada novērotais starpību (spreads) samazinājums ir novedis pie uzglabāšanas jaudas abonēšanas līmeņa samazināšanās zem līmeņa, kas nepieciešams, lai nodrošinātu piegādes drošību, kā arī triju glabātuvju nonākšanai rezervē, pat ja piegādātājiem ir pienākums uzglabāt dabasgāzi.

spreads

| (290) | Līdz ar to šķiet, ka gāzes uzglabāšanas tirgus darbība parastos apstākļos neļauj nodrošināt uzglabāšanas infrastruktūras uzturēšanu, kas tiek uzskatīta par nepieciešamu, lai nodrošinātu Francijas pieprasīto piegādes drošības līmeni. Tādējādi atbalsta shēmas mērķis ir arī veicināt dabasgāzes uzglabāšanas darbības attīstību Francijā, kas netiktu nodrošināts ar tirgus darbību parastos apstākļos. |
| --- | --- |

(290)

Līdz ar to šķiet, ka gāzes uzglabāšanas tirgus darbība parastos apstākļos neļauj nodrošināt uzglabāšanas infrastruktūras uzturēšanu, kas tiek uzskatīta par nepieciešamu, lai nodrošinātu Francijas pieprasīto piegādes drošības līmeni. Tādējādi atbalsta shēmas mērķis ir arī veicināt dabasgāzes uzglabāšanas darbības attīstību Francijā, kas netiktu nodrošināts ar tirgus darbību parastos apstākļos.

6.4.2.   Atbalsta shēmas negatīvā ietekme uz iekšējā tirgus ierobežošanu

Atbalsta shēmas negatīvā ietekme uz iekšējā tirgus ierobežošanu

| (291) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija konstatēja, ka Francijas iestāžu ieviestā atbalsta shēma varētu ietekmēt šādus tirgus: i) dabasgāzes piegādātāji Francijā un citās dalībvalstīs, ii) no vienas puses – dabasgāzes uzglabāšanas operatori un SDG operatori un starpsavienojumu operatori un iii) dabasgāzes uzglabāšanas operatori Francijā un citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(291)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija konstatēja, ka Francijas iestāžu ieviestā atbalsta shēma varētu ietekmēt šādus tirgus: i) dabasgāzes piegādātāji Francijā un citās dalībvalstīs, ii) no vienas puses – dabasgāzes uzglabāšanas operatori un SDG operatori un starpsavienojumu operatori un iii) dabasgāzes uzglabāšanas operatori Francijā un citās dalībvalstīs.

| (292) | Komisija novērtē faktorus, kas var palīdzēt ierobežot attiecīgā pasākuma negatīvo ietekmi, proti, minētā mehānisma nepieciešamību, piemērotību un samērīgumu, kā arī tā pārredzamību. |
| --- | --- |

(292)

Komisija novērtē faktorus, kas var palīdzēt ierobežot attiecīgā pasākuma negatīvo ietekmi, proti, minētā mehānisma nepieciešamību, piemērotību un samērīgumu, kā arī tā pārredzamību.

a)   Par atbalsta shēmas nepieciešamību

Komisija uzskata, ka valsts iejaukšanās ir nepieciešama, ja konkrētā situācijā šāda iejaukšanās var sniegt būtisku uzlabojumu, ko tirgus darbība parastos apstākļos vien neradītu, piemēram, novēršot skaidri definētu tirgus nepilnību.

| (293) | Kā minēts 10. apsvērumā, kopš 2009. gada starpības (spreads) ir samazinājušās, un uzglabāšanas operatori vairs nespēja segt savas izmaksas. Pastāvēja risks, ka dabasgāzes uzglabāšanas saimnieciskā darbība Francijā, visticamāk, ievērojami samazinātos. A contrario, kopš reformas īstenošanas dabasgāzes uzglabāšanas apjoms Francijā ir palielinājies. |
| --- | --- |

(293)

Kā minēts 10. apsvērumā, kopš 2009. gada starpības (spreads) ir samazinājušās, un uzglabāšanas operatori vairs nespēja segt savas izmaksas. Pastāvēja risks, ka dabasgāzes uzglabāšanas saimnieciskā darbība Francijā, visticamāk, ievērojami samazinātos. A contrario, kopš reformas īstenošanas dabasgāzes uzglabāšanas apjoms Francijā ir palielinājies.

spreads

A contrario

| (294) | Tāpēc Komisija secina, ka reforma bija nepieciešama, lai veicinātu dabasgāzes uzglabāšanas attīstību Francijā. |
| --- | --- |

(294)

Tāpēc Komisija secina, ka reforma bija nepieciešama, lai veicinātu dabasgāzes uzglabāšanas attīstību Francijā.

b)   Atbalsta shēmas piemērotība

| (295) | Atbalsts ir piemērots politikas instruments, lai veicinātu saimniecisko darbību, ja tādu pašu rezultātu nav iespējams sasniegt ar citiem konkurenci mazāk kropļojošiem politikas instrumentiem. |
| --- | --- |

(295)

Atbalsts ir piemērots politikas instruments, lai veicinātu saimniecisko darbību, ja tādu pašu rezultātu nav iespējams sasniegt ar citiem konkurenci mazāk kropļojošiem politikas instrumentiem.

| (296) | Francija bija paredzējusi vairākus alternatīvus instrumentus, bet tie neatvieglotu dabasgāzes uzglabāšanas saimnieciskās darbības attīstību Francijā tādā pašā veidā un negarantētu tādu pašu piegādes drošības līmeni turpmāk minēto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(296)

Francija bija paredzējusi vairākus alternatīvus instrumentus, bet tie neatvieglotu dabasgāzes uzglabāšanas saimnieciskās darbības attīstību Francijā tādā pašā veidā un negarantētu tādu pašu piegādes drošības līmeni turpmāk minēto iemeslu dēļ.

| (297) | Pirmkārt, piegādātājam uzliktā iepriekšējā uzglabāšanas pienākuma režīma saglabāšana nebūtu nodrošinājusi piegādes drošību. Tā kā starpības (spread) bija kļuvušas ievērojami mazākas par uzglabāšanas jaudas izmaksām, piegādātāju stimuli rezervēt jaudu ievērojami samazinājās, kā rezultātā trīs glabātavas tika atstātas rezervē. Citu glabātavu atstāšana rezervē būtu bijusi problemātiska, jo uzglabāšanas nepieciešamības novērtējums parādīja, ka visas iekārtas ir nepieciešamas, lai nodrošinātu piegādes drošību ilgstoša aukstuma perioda gadījumā. Turklāt uzglabāšanas saistību sistēmas kopējās uzglabāšanas izmaksas bija augstākas ([5–8 EUR/MWh 2016. un 2017. gadā]) nekā saskaņā ar regulatīvo mehānismu (5,6 EUR/MWh pēc reformas). |
| --- | --- |

(297)

Pirmkārt, piegādātājam uzliktā iepriekšējā uzglabāšanas pienākuma režīma saglabāšana nebūtu nodrošinājusi piegādes drošību. Tā kā starpības (spread) bija kļuvušas ievērojami mazākas par uzglabāšanas jaudas izmaksām, piegādātāju stimuli rezervēt jaudu ievērojami samazinājās, kā rezultātā trīs glabātavas tika atstātas rezervē. Citu glabātavu atstāšana rezervē būtu bijusi problemātiska, jo uzglabāšanas nepieciešamības novērtējums parādīja, ka visas iekārtas ir nepieciešamas, lai nodrošinātu piegādes drošību ilgstoša aukstuma perioda gadījumā. Turklāt uzglabāšanas saistību sistēmas kopējās uzglabāšanas izmaksas bija augstākas ([5–8 EUR/MWh 2016. un 2017. gadā]) nekā saskaņā ar regulatīvo mehānismu (5,6 EUR/MWh pēc reformas).

spread

| (298) | Otrkārt, gāzes tīkla un starpsavienojumu stiprināšana arī nebūtu uzticama alternatīva šo pasākumu augsto izmaksu dēļ salīdzinājumā ar esošās uzglabāšanas infrastruktūras izmantošanu. Jebkurā gadījumā šāda veida investīcijas nenovērstu iespējamo dabasgāzes trūkumu aukstuma maksimuma gadījumā un vidējā termiņā nebūtu pieejamas. |
| --- | --- |

(298)

Otrkārt, gāzes tīkla un starpsavienojumu stiprināšana arī nebūtu uzticama alternatīva šo pasākumu augsto izmaksu dēļ salīdzinājumā ar esošās uzglabāšanas infrastruktūras izmantošanu. Jebkurā gadījumā šāda veida investīcijas nenovērstu iespējamo dabasgāzes trūkumu aukstuma maksimuma gadījumā un vidējā termiņā nebūtu pieejamas.

| (299) | Tāpat no Francijas sniegtās informācijas izriet, ka SDG izmantošanas palielināšana nešķiet ticama alternatīva piegādes drošības nodrošināšanai. Pašreizējie sašķidrināšanas termināļi faktiski darbojas līmenī, kas ir tuvu maksimālajai jaudai, lai atgūtu ievērojamās investīciju izmaksas. Turklāt gandrīz uz visām SDG kravām attiecas ilgtermiņa līgumi šo projektu kapitāla intensitātes dēļ, un tāpēc tās jau pārdod pirms to ražošanas. No otras puses, zemākas izmaksas dabasgāzes uzglabāšanai gāzveidā izskaidro SDG uzglabāšanas zemo attīstību visā pasaulē. Tādējādi īstermiņā pieejamais SDG daudzums ir neliels. |
| --- | --- |

(299)

Tāpat no Francijas sniegtās informācijas izriet, ka SDG izmantošanas palielināšana nešķiet ticama alternatīva piegādes drošības nodrošināšanai. Pašreizējie sašķidrināšanas termināļi faktiski darbojas līmenī, kas ir tuvu maksimālajai jaudai, lai atgūtu ievērojamās investīciju izmaksas. Turklāt gandrīz uz visām SDG kravām attiecas ilgtermiņa līgumi šo projektu kapitāla intensitātes dēļ, un tāpēc tās jau pārdod pirms to ražošanas. No otras puses, zemākas izmaksas dabasgāzes uzglabāšanai gāzveidā izskaidro SDG uzglabāšanas zemo attīstību visā pasaulē. Tādējādi īstermiņā pieejamais SDG daudzums ir neliels.

| (300) | Treškārt, Francija paskaidroja, ka tikai administratīva sankciju sistēma, kas tiktu piemērota piegādātājiem par dabasgāzes nepiegādāšanu galapatērētājiem, arī nevar tikt uzskatīta par apmierinošu alternatīvu. Šāda sistēma patiešām rada īstenojamības problēmu, jo Eiropas gāzes tirgu līdzsvarošanu veic katru dienu. Sistēmas operatora īstenotie slodzes samazināšanas pasākumi gadījumā, ja tīklā būtiski samazinātos spiediens, izraisītu turpmāku dabasgāzes tirdzniecību, kas ārkārtīgi apgrūtinātu sākotnēji saistības nepildījušā piegādātāja identificēšanu. Tāpat klienti, kuriem tiek samazināta slodzes, ne vienmēr ir piegādātāja, kas nepilda saistības, klienti. Šajā kontekstā Francija apgalvo, ka priekšroka dodama ex ante pasākumiem, nevis ex post sankcijām. |
| --- | --- |

(300)

Treškārt, Francija paskaidroja, ka tikai administratīva sankciju sistēma, kas tiktu piemērota piegādātājiem par dabasgāzes nepiegādāšanu galapatērētājiem, arī nevar tikt uzskatīta par apmierinošu alternatīvu. Šāda sistēma patiešām rada īstenojamības problēmu, jo Eiropas gāzes tirgu līdzsvarošanu veic katru dienu. Sistēmas operatora īstenotie slodzes samazināšanas pasākumi gadījumā, ja tīklā būtiski samazinātos spiediens, izraisītu turpmāku dabasgāzes tirdzniecību, kas ārkārtīgi apgrūtinātu sākotnēji saistības nepildījušā piegādātāja identificēšanu. Tāpat klienti, kuriem tiek samazināta slodzes, ne vienmēr ir piegādātāja, kas nepilda saistības, klienti. Šajā kontekstā Francija apgalvo, ka priekšroka dodama ex ante pasākumiem, nevis ex post sankcijām.

ex ante

ex post

| (301) | Ceturtkārt, tas pats attiecas uz slodzes samazināšanas vai pārtraukšanas mehānismiem. Francijas iestādes uzskata, ka slodzes samazināšana ir pēdējais līdzeklis piegādes krīzes gadījumā, nevis elastības mehānisms, kura efektivitāte ir atkarīga no tā, kā patērētājs ievēro tīkla operatora noteikto slodzes novadīšanas kārtību, jo nav iespējams attālināti veikt automātisku slodzes samazināšanu. Būtiskas uzglabāšanas infrastruktūras regulēšanas mehānisms ir izstrādāts, lai izvairītos no piegādes krīzēm, kuru dēļ nepieciešama slodzes samazināšana. Pārtraukšanas mehānismi, kas pievēršas augstas bīstamības un zemas varbūtības riskiem saistībā ar aukstuma maksimuma veidiem, reformas laikā joprojām bija definēšanas procesā un tika ņemti vērā, novērtējot dabasgāzes pieprasījumu. No otras puses, pārtraukšanas pasākumi netiktu pielāgoti tam, lai novērstu pārslogotības riskus, kam raksturīgs mazāks apdraudējums, bet lielāka varbūtība. |
| --- | --- |

(301)

Ceturtkārt, tas pats attiecas uz slodzes samazināšanas vai pārtraukšanas mehānismiem. Francijas iestādes uzskata, ka slodzes samazināšana ir pēdējais līdzeklis piegādes krīzes gadījumā, nevis elastības mehānisms, kura efektivitāte ir atkarīga no tā, kā patērētājs ievēro tīkla operatora noteikto slodzes novadīšanas kārtību, jo nav iespējams attālināti veikt automātisku slodzes samazināšanu. Būtiskas uzglabāšanas infrastruktūras regulēšanas mehānisms ir izstrādāts, lai izvairītos no piegādes krīzēm, kuru dēļ nepieciešama slodzes samazināšana. Pārtraukšanas mehānismi, kas pievēršas augstas bīstamības un zemas varbūtības riskiem saistībā ar aukstuma maksimuma veidiem, reformas laikā joprojām bija definēšanas procesā un tika ņemti vērā, novērtējot dabasgāzes pieprasījumu. No otras puses, pārtraukšanas pasākumi netiktu pielāgoti tam, lai novērstu pārslogotības riskus, kam raksturīgs mazāks apdraudējums, bet lielāka varbūtība.

| (302) | Ņemot vērā šos faktorus, Komisija uzskata, ka regulatīvais mehānisms ir piemērots instruments, lai veicinātu dabasgāzes uzglabāšanas darbību attīstību un nodrošinātu piegādes drošību. |
| --- | --- |

(302)

Ņemot vērā šos faktorus, Komisija uzskata, ka regulatīvais mehānisms ir piemērots instruments, lai veicinātu dabasgāzes uzglabāšanas darbību attīstību un nodrošinātu piegādes drošību.

c)   Atbalsta shēmas samērīgums

| (303) | Atbalstu uzskata par samērīgu, ja tā summa ir ierobežota līdz minimumam, kas nepieciešams, lai ierobežotu ietekmi uz iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(303)

Atbalstu uzskata par samērīgu, ja tā summa ir ierobežota līdz minimumam, kas nepieciešams, lai ierobežotu ietekmi uz iekšējo tirgu.

| (304) | Šajā gadījumā saskaņā ar regulatīvo mehānismu uzglabāšanas operatori gūst labumu no garantētiem ienākumiem. Lai novērtētu regulatīvā mehānisma samērīgumu, ir jānovērtē 59.–81. apsvērumā aprakstītās uzglabāšanas operatoru atļauto ienākumu aprēķināšanas metodes samērīgums. |
| --- | --- |

(304)

Šajā gadījumā saskaņā ar regulatīvo mehānismu uzglabāšanas operatori gūst labumu no garantētiem ienākumiem. Lai novērtētu regulatīvā mehānisma samērīgumu, ir jānovērtē 59.–81. apsvērumā aprakstītās uzglabāšanas operatoru atļauto ienākumu aprēķināšanas metodes samērīgums.

| (305) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par CRE neatkarīgo ekonomisko novērtējumu par RAB tirgus vērtību regulatīvā mehānisma īstenošanas laikā. Komisija uzskata, ka tas varētu likt apšaubīt atbalsta shēmas samērīgumu. |
| --- | --- |

(305)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par CRE neatkarīgo ekonomisko novērtējumu par RAB tirgus vērtību regulatīvā mehānisma īstenošanas laikā. Komisija uzskata, ka tas varētu likt apšaubīt atbalsta shēmas samērīgumu.

CRE

| (306) | Lai gan šis novērtējums galvenokārt balstās uz bruto uzskaites vērtību un aktīvu amortizāciju, Francija un saņēmēji ir spējuši pierādīt, ka CRE2016. gada 31. decembrī veica pamatīgu sākotnējā RAB pārvērtēšanu. CRE faktiski pārbaudīja, vai operatoru pieprasītie amortizācijas periodi atbilst periodiem, kas norādīti to vēsturiskajos pārskatos, un standarta nozares datiem, ko var novērot citās valstīs. CRE jo īpaši apšaubīja bufergāzes amortizācijas periodu. Kā minēts 73. apsvērumā, CRE noraidīja pieprasījumu par 250 gadu amortizācijas periodu un bufergāzei izmantoja 75 gadu nolietojuma periodu. Savā analīzē CRE palīdzēja arī ārējie ekonomikas konsultanti, lai noteiktu sākotnējo RAB. Komisija norāda, ka pēc šīs analīzes CRE izvēlējās sākotnējo RAB trim operatoriem 4,8 miljardu EUR apmērā, kas ir par 13 % mazāk salīdzinājumā ar operatoru pieprasīto RAB (sk. 4. tabulu 77. apsvērumā). |
| --- | --- |

(306)

Lai gan šis novērtējums galvenokārt balstās uz bruto uzskaites vērtību un aktīvu amortizāciju, Francija un saņēmēji ir spējuši pierādīt, ka CRE2016. gada 31. decembrī veica pamatīgu sākotnējā RAB pārvērtēšanu. CRE faktiski pārbaudīja, vai operatoru pieprasītie amortizācijas periodi atbilst periodiem, kas norādīti to vēsturiskajos pārskatos, un standarta nozares datiem, ko var novērot citās valstīs. CRE jo īpaši apšaubīja bufergāzes amortizācijas periodu. Kā minēts 73. apsvērumā, CRE noraidīja pieprasījumu par 250 gadu amortizācijas periodu un bufergāzei izmantoja 75 gadu nolietojuma periodu. Savā analīzē CRE palīdzēja arī ārējie ekonomikas konsultanti, lai noteiktu sākotnējo RAB. Komisija norāda, ka pēc šīs analīzes CRE izvēlējās sākotnējo RAB trim operatoriem 4,8 miljardu EUR apmērā, kas ir par 13 % mazāk salīdzinājumā ar operatoru pieprasīto RAB (sk. 4. tabulu 77. apsvērumā).

CRE

CRE

CRE

CRE

CRE

CRE

| (307) | Komisija arī norāda, ka alternatīvu metožu piemērošana, piemēram, uzglabāšanas operatoru vērtība akcionāru kontos, vērtības, kas ņemtas vērā nesenajos darījumos, vai PwC pētījumā par Teréga izmantotās diskontētās naudas plūsmas pieejas izmantošana, rada līdzīgas aktīvu vērtības (sk. 76., 129. un 160. apsvērumu). |
| --- | --- |

(307)

Komisija arī norāda, ka alternatīvu metožu piemērošana, piemēram, uzglabāšanas operatoru vērtība akcionāru kontos, vērtības, kas ņemtas vērā nesenajos darījumos, vai PwC pētījumā par Teréga izmantotās diskontētās naudas plūsmas pieejas izmantošana, rada līdzīgas aktīvu vērtības (sk. 76., 129. un 160. apsvērumu).

PwC

Teréga

| (308) | Turklāt vērtības, kas balstīta uz starpību (spreads), piemērošana neietver vērtību, ko dabasgāzes uzglabāšana rada sistēmai piegādes drošības ziņā. Tādējādi šis rādītājs nav pietiekami reprezentatīvs vidēja termiņa un ilgtermiņa attīstības tendencēm, lai tas būtu noderīgs kā rādītājs tādam regulatīvajam mehānismam kā šajā lietā aplūkotais, kura mērķis ir nodrošināt piegādes drošību vidējā termiņā un ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(308)

Turklāt vērtības, kas balstīta uz starpību (spreads), piemērošana neietver vērtību, ko dabasgāzes uzglabāšana rada sistēmai piegādes drošības ziņā. Tādējādi šis rādītājs nav pietiekami reprezentatīvs vidēja termiņa un ilgtermiņa attīstības tendencēm, lai tas būtu noderīgs kā rādītājs tādam regulatīvajam mehānismam kā šajā lietā aplūkotais, kura mērķis ir nodrošināt piegādes drošību vidējā termiņā un ilgtermiņā.

spreads

| (309) | Apsvērumos, ko Komisija saņēma procedūras gaitā, bija sīki izklāstīts, ka vēsturiskā operatoru ieņēmumu rekonstrukcija noteikti būtu nepilnīga, ja nebūtu pieejami dati, un tas būtu pretrunā vispārējiem tiesību principiem. |
| --- | --- |

(309)

Apsvērumos, ko Komisija saņēma procedūras gaitā, bija sīki izklāstīts, ka vēsturiskā operatoru ieņēmumu rekonstrukcija noteikti būtu nepilnīga, ja nebūtu pieejami dati, un tas būtu pretrunā vispārējiem tiesību principiem.

| (310) | Komisija arī norāda, ka uzglabāšanas tarifa mērķis ir kompensēt operatoru izmaksas, ciktāl šīs izmaksas atbilst “efektīvo operatoru” izmaksām. Lai to izdarītu, CRE pārskata operatoru pieprasīto kompensāciju katra tarifu perioda sākumā un katru gadu pārbauda operatoru paredzētos ieguldījumus (sk. 82. apsvērumu). Kompensācija ietver arī elementu, ar ko regulē gada maksas un ieņēmumus. Komisija norāda, ka attiecībā uz 2018.–2019. gadu CRE ir ņemtas vērā tikai izmaksas, kas atzītas par efektīvām, un ka kopš ATS 2 daudzas pozīcijas ir bijušas pakļautas stimulam kontrolēt izmaksas: stimuli pamatdarbības izmaksu un investīciju izdevumu kontrolei un pakalpojumu kvalitātes regulēšanai (sk. 60., 61., 65., 83., 84. un 85. apsvērumu). |
| --- | --- |

(310)

Komisija arī norāda, ka uzglabāšanas tarifa mērķis ir kompensēt operatoru izmaksas, ciktāl šīs izmaksas atbilst “efektīvo operatoru” izmaksām. Lai to izdarītu, CRE pārskata operatoru pieprasīto kompensāciju katra tarifu perioda sākumā un katru gadu pārbauda operatoru paredzētos ieguldījumus (sk. 82. apsvērumu). Kompensācija ietver arī elementu, ar ko regulē gada maksas un ieņēmumus. Komisija norāda, ka attiecībā uz 2018.–2019. gadu CRE ir ņemtas vērā tikai izmaksas, kas atzītas par efektīvām, un ka kopš ATS 2 daudzas pozīcijas ir bijušas pakļautas stimulam kontrolēt izmaksas: stimuli pamatdarbības izmaksu un investīciju izdevumu kontrolei un pakalpojumu kvalitātes regulēšanai (sk. 60., 61., 65., 83., 84. un 85. apsvērumu).

CRE

CRE

| (311) | Visbeidzot, metodoloģija, ar ko nosaka dabasgāzes uzglabāšanas objektu WACC un uzcenojumu attiecībā pret GRTgaz atsauces likmi, ir atbilstoša. |
| --- | --- |

(311)

Visbeidzot, metodoloģija, ar ko nosaka dabasgāzes uzglabāšanas objektu WACC un uzcenojumu attiecībā pret GRTgaz atsauces likmi, ir atbilstoša.

WACC

GRTgaz

| (312) | Tāpēc Komisija secina, ka CRE noteiktā atlīdzības metode un jo īpaši regulēto aktīvu novērtēšana rada samērīgu kompensāciju, lai ierobežotu atbalsta shēmas ietekmi uz iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(312)

Tāpēc Komisija secina, ka CRE noteiktā atlīdzības metode un jo īpaši regulēto aktīvu novērtēšana rada samērīgu kompensāciju, lai ierobežotu atbalsta shēmas ietekmi uz iekšējo tirgu.

CRE

d)   Atbalsta shēmas pārredzamība

| (313) | Komisija uzskata, ka 111. apsvērumā uzskaitītās Francijas saistības nodrošina atbalsta shēmas pārredzamību. |
| --- | --- |

(313)

Komisija uzskata, ka 111. apsvērumā uzskaitītās Francijas saistības nodrošina atbalsta shēmas pārredzamību.

6.4.3.   Izvairīšanās no atbalsta shēmas negatīvās ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

Izvairīšanās no atbalsta shēmas negatīvās ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

| (314) | Komisija uzskata, ka atbalsta pasākums līdz minimumam samazina negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, ja šī ietekme ir pietiekami ierobežota, lai pasākuma kopējais līdzsvars būtu pozitīvs. |
| --- | --- |

(314)

Komisija uzskata, ka atbalsta pasākums līdz minimumam samazina negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, ja šī ietekme ir pietiekami ierobežota, lai pasākuma kopējais līdzsvars būtu pozitīvs.

| (315) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija nevarēja izslēgt, ka mehānisms varētu radīt konkurences izkropļojumus, pārsniedzot minimālo negatīvo ietekmi, ko pamato atbalsta shēmas ieviešana starp i) dabasgāzes piegādātājiem Francijā un citās dalībvalstīs, ii) dabasgāzes uzglabāšanas operatoriem un SDG operatoriem no vienas puses un starpsavienojumu operatoriem no otras puses un iii) dabasgāzes uzglabāšanas operatoriem Francijā un citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(315)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija nevarēja izslēgt, ka mehānisms varētu radīt konkurences izkropļojumus, pārsniedzot minimālo negatīvo ietekmi, ko pamato atbalsta shēmas ieviešana starp i) dabasgāzes piegādātājiem Francijā un citās dalībvalstīs, ii) dabasgāzes uzglabāšanas operatoriem un SDG operatoriem no vienas puses un starpsavienojumu operatoriem no otras puses un iii) dabasgāzes uzglabāšanas operatoriem Francijā un citās dalībvalstīs.

| (316) | Šajā lietā, pirmkārt, attiecībā uz dabasgāzes piegādes tirgiem Komisija neuzskata, ka atbalsta shēma izkropļo konkurenci starp Francijas piegādātājiem un dabasgāzes piegādātājiem no citām dalībvalstīm, jo izsoles ir pieejamas visiem dabasgāzes piegādātājiem ar līdzīgiem nosacījumiem neatkarīgi no tā, vai tie atrodas Francijā vai citā dalībvalstī. Ieinteresēto personu piezīmes arī apstiprināja, ka vienam un tam pašam pārvades pakalpojumam tas pats pārvades tīkla izmantošanas tarifs tiek piemērots Francijas un citu dalībvalstu piegādātājiem. Līdz ar to Komisija nevarēja konstatēt konkurences izkropļojumus starp Francijas dabasgāzes piegādātājiem un citu dalībvalstu piegādātājiem. |
| --- | --- |

(316)

Šajā lietā, pirmkārt, attiecībā uz dabasgāzes piegādes tirgiem Komisija neuzskata, ka atbalsta shēma izkropļo konkurenci starp Francijas piegādātājiem un dabasgāzes piegādātājiem no citām dalībvalstīm, jo izsoles ir pieejamas visiem dabasgāzes piegādātājiem ar līdzīgiem nosacījumiem neatkarīgi no tā, vai tie atrodas Francijā vai citā dalībvalstī. Ieinteresēto personu piezīmes arī apstiprināja, ka vienam un tam pašam pārvades pakalpojumam tas pats pārvades tīkla izmantošanas tarifs tiek piemērots Francijas un citu dalībvalstu piegādātājiem. Līdz ar to Komisija nevarēja konstatēt konkurences izkropļojumus starp Francijas dabasgāzes piegādātājiem un citu dalībvalstu piegādātājiem.

| (317) | Otrkārt, attiecībā uz konkurences izkropļojumiem starp uzglabāšanas operatoriem un alternatīvu elastības instrumentu piegādātājiem Francijā Francijas iestādes un ieinteresētās personas uzskata, ka citi instrumenti ir nepilnīgi aizstājēji dabasgāzes uzglabāšanai, ciktāl tie darbojas dažādos laikposmos un var būt nepieciešami dažādās situācijās. Piemēram, aukstuma perioda gadījumā metāna termināļu jaudu var mobilizēt tikai tad, ja tvertnēs ir pieejama SDG. Šo ierobežoto jaudu vislabākajos apstākļos nevarētu mobilizēt ilgāk par piecām dienām. Tomēr šis periods ir īsāks par aukstuma perioda vidējo ilgumu, tādējādi nav pietiekami daudz laika pietiekami ātri mobilizēt kravas ierašanos, lai izvairītos no izvades pārrāvuma. Turklāt tīkla pārslodzes gadījumā SDG termināļu efektivitāte ir atkarīga no to ģeogrāfiskā tuvuma patēriņa punktiem. |
| --- | --- |

(317)

Otrkārt, attiecībā uz konkurences izkropļojumiem starp uzglabāšanas operatoriem un alternatīvu elastības instrumentu piegādātājiem Francijā Francijas iestādes un ieinteresētās personas uzskata, ka citi instrumenti ir nepilnīgi aizstājēji dabasgāzes uzglabāšanai, ciktāl tie darbojas dažādos laikposmos un var būt nepieciešami dažādās situācijās. Piemēram, aukstuma perioda gadījumā metāna termināļu jaudu var mobilizēt tikai tad, ja tvertnēs ir pieejama SDG. Šo ierobežoto jaudu vislabākajos apstākļos nevarētu mobilizēt ilgāk par piecām dienām. Tomēr šis periods ir īsāks par aukstuma perioda vidējo ilgumu, tādējādi nav pietiekami daudz laika pietiekami ātri mobilizēt kravas ierašanos, lai izvairītos no izvades pārrāvuma. Turklāt tīkla pārslodzes gadījumā SDG termināļu efektivitāte ir atkarīga no to ģeogrāfiskā tuvuma patēriņa punktiem.

| (318) | Vairākas trešās personas arī norādīja, ka metāna termināļu abonēšana un dabasgāzes uzglabāšana nekonkurē. Tās paskaidro, ka kopš atbalsta shēmas ieviešanas 2018. gadā SDG imports Eiropā un Francijā ir ievērojami palielinājies. ~ 21,5 Bcm SDG importa līmenis Francijā 2019. gadā bija rekordaugsts. |
| --- | --- |

(318)

Vairākas trešās personas arī norādīja, ka metāna termināļu abonēšana un dabasgāzes uzglabāšana nekonkurē. Tās paskaidro, ka kopš atbalsta shēmas ieviešanas 2018. gadā SDG imports Eiropā un Francijā ir ievērojami palielinājies. ~ 21,5 Bcm SDG importa līmenis Francijā 2019. gadā bija rekordaugsts.

| (319) | Attiecībā uz starpsavienojumiem saņemtajās piezīmēs ir pausts atbalsts tam, ka tie galvenokārt ir importa instrumenti. Ieinteresētās personas norāda, ka bez uzglabāšanas starpsavienojumi būtu jāoptimizē, lai varētu nodrošināt dabasgāzes piegādi maksimāla patēriņa apstākļos. Tas būtu neefektīvi. Ņemot vērā prognozēto dabasgāzes patēriņa samazināšanos Francijā, nav plānots būvēt jaunus starpsavienojumus. Izmaksas, kas saistītas ar papildu starpsavienojumu būvniecību un tīkla nostiprināšanu, patiešām ir augstākas nekā attiecīgās atbalsta shēmas izmaksas. |
| --- | --- |

(319)

Attiecībā uz starpsavienojumiem saņemtajās piezīmēs ir pausts atbalsts tam, ka tie galvenokārt ir importa instrumenti. Ieinteresētās personas norāda, ka bez uzglabāšanas starpsavienojumi būtu jāoptimizē, lai varētu nodrošināt dabasgāzes piegādi maksimāla patēriņa apstākļos. Tas būtu neefektīvi. Ņemot vērā prognozēto dabasgāzes patēriņa samazināšanos Francijā, nav plānots būvēt jaunus starpsavienojumus. Izmaksas, kas saistītas ar papildu starpsavienojumu būvniecību un tīkla nostiprināšanu, patiešām ir augstākas nekā attiecīgās atbalsta shēmas izmaksas.

| (320) | Turklāt dabasgāzes uzglabāšana neietekmē kopējo dabasgāzes apjomu starpsavienojumos, kas ir atkarīgs no Francijā patērētās dabasgāzes apjoma. Tomēr ieinteresētās personas atsaucas uz Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) ziņojumu (98), kurā uzsvērts, ka dabasgāzes pārpilnība tās uzglabāšanas vietās samazina importēšanas nepieciešamību maksimālā patēriņa periodā, kas parasti sakrīt ar dabasgāzes visaugstākās cenas periodu. |
| --- | --- |

(320)

Turklāt dabasgāzes uzglabāšana neietekmē kopējo dabasgāzes apjomu starpsavienojumos, kas ir atkarīgs no Francijā patērētās dabasgāzes apjoma. Tomēr ieinteresētās personas atsaucas uz Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) ziņojumu (98), kurā uzsvērts, ka dabasgāzes pārpilnība tās uzglabāšanas vietās samazina importēšanas nepieciešamību maksimālā patēriņa periodā, kas parasti sakrīt ar dabasgāzes visaugstākās cenas periodu.

ACER

98

| (321) | Kā norādījušas ieinteresētās personas, Komisija vairākkārt ir apsvērusi (bez lēmuma pieņemšanas), vai pastāv attiecīgais tirgus starp dabasgāzes pārvades infrastruktūras objektiem, tostarp ietverot starpsavienojumus, dabasgāzes krātuves, SDG termināļus un regazifikācijas infrastruktūru. Komisija atzīst, ka dažādie elastības instrumenti var nodrošināt papildu pakalpojumus, pilnībā neizslēdzot dabasgāzes uzglabāšanas ietekmi uz SDG termināļiem un starpsavienojumiem. Tomēr Komisija nevarēja konstatēt nozīmīgus konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(321)

Kā norādījušas ieinteresētās personas, Komisija vairākkārt ir apsvērusi (bez lēmuma pieņemšanas), vai pastāv attiecīgais tirgus starp dabasgāzes pārvades infrastruktūras objektiem, tostarp ietverot starpsavienojumus, dabasgāzes krātuves, SDG termināļus un regazifikācijas infrastruktūru. Komisija atzīst, ka dažādie elastības instrumenti var nodrošināt papildu pakalpojumus, pilnībā neizslēdzot dabasgāzes uzglabāšanas ietekmi uz SDG termināļiem un starpsavienojumiem. Tomēr Komisija nevarēja konstatēt nozīmīgus konkurences izkropļojumus.

| (322) | Treškārt, atbalsta shēma varētu radīt konkurences izkropļojumus arī attiecībā uz uzglabāšanas operatoriem citās dalībvalstīs, jo īpaši dalībvalstīs, kas robežojas ar Franciju. Starpsavienojumu dēļ šis risks a priori ir īpaši svarīgs Beļģijai un Vācijai. |
| --- | --- |

(322)

Treškārt, atbalsta shēma varētu radīt konkurences izkropļojumus arī attiecībā uz uzglabāšanas operatoriem citās dalībvalstīs, jo īpaši dalībvalstīs, kas robežojas ar Franciju. Starpsavienojumu dēļ šis risks a priori ir īpaši svarīgs Beļģijai un Vācijai.

a priori

| (323) | CREG Beļģijā informēja Komisiju, ka pēc regulatīvā mehānisma ieviešanas vienīgās Beļģijas krātuves Loenhout noslodze samazinājās no 84 % (2017.–2018. gada ziemā) līdz 54 % (2018.–2019. gada ziemā). Tad noslodze 2019.–2020. gada ziemā palielinājās līdz 97 %. Noslodze 2018.–2019. gadā atbilda ilgtermiņa līgumiem. CREG norāda uz ietekmi, ko rada atlīdzības mehānisma ieviešana Francijā (sk. 195.–200. apsvērumu). Lai gan nākamajā ziemā noslodze atkal palielinājās, tas neļauj Komisijai izslēgt ietekmi uz dabasgāzes uzglabāšanu kaimiņvalstīs. Tomēr Komisija piebilst, ka Loenhout operators Fluxys nenorāda, ka regulatīvajam mehānismam būtu būtiska ietekme uz tā darbību (sk. 212. apsvērumu). |
| --- | --- |

(323)

CREG Beļģijā informēja Komisiju, ka pēc regulatīvā mehānisma ieviešanas vienīgās Beļģijas krātuves Loenhout noslodze samazinājās no 84 % (2017.–2018. gada ziemā) līdz 54 % (2018.–2019. gada ziemā). Tad noslodze 2019.–2020. gada ziemā palielinājās līdz 97 %. Noslodze 2018.–2019. gadā atbilda ilgtermiņa līgumiem. CREG norāda uz ietekmi, ko rada atlīdzības mehānisma ieviešana Francijā (sk. 195.–200. apsvērumu). Lai gan nākamajā ziemā noslodze atkal palielinājās, tas neļauj Komisijai izslēgt ietekmi uz dabasgāzes uzglabāšanu kaimiņvalstīs. Tomēr Komisija piebilst, ka Loenhout operators Fluxys nenorāda, ka regulatīvajam mehānismam būtu būtiska ietekme uz tā darbību (sk. 212. apsvērumu).

CREG

Loenhout

CREG

Loenhout

Fluxys

| (324) | Īstermiņā konkurences traucējumus starp operatoriem kaimiņu dalībvalstīs ierobežo ievērojamais abonēšanas līmenis (piemēram, vairāk nekā 90 % Vācijā, 60 % Beļģijā), pamatojoties uz ilgtermiņa līgumiem. Tomēr šo līgumu termiņš beidzas 2022.–2023. gadā. Tādējādi regulatīvais mehānisms varētu ietekmēt nākotnes komercnosacījumus, ja šie ilgtermiņa līgumi tiktu pārskatīti gan cenu un abonēšanas likmju ziņā, gan, visbeidzot, uzglabāšanas operatoru rentabilitātes ziņā kaimiņu dalībvalstīs. Lai Komisija varētu nodrošināt, ka tās novērtējums šajā jautājumā paliek spēkā pēc ilgtermiņa līgumu termiņa beigām, Francijas iestādes apņēmās līdz 2024. gada beigām iesniegt Komisijai ziņojumu, kurā ietverti dati par pasākuma ietekmi uz konkurenci (sk. 111. apsvērumu). |
| --- | --- |

(324)

Īstermiņā konkurences traucējumus starp operatoriem kaimiņu dalībvalstīs ierobežo ievērojamais abonēšanas līmenis (piemēram, vairāk nekā 90 % Vācijā, 60 % Beļģijā), pamatojoties uz ilgtermiņa līgumiem. Tomēr šo līgumu termiņš beidzas 2022.–2023. gadā. Tādējādi regulatīvais mehānisms varētu ietekmēt nākotnes komercnosacījumus, ja šie ilgtermiņa līgumi tiktu pārskatīti gan cenu un abonēšanas likmju ziņā, gan, visbeidzot, uzglabāšanas operatoru rentabilitātes ziņā kaimiņu dalībvalstīs. Lai Komisija varētu nodrošināt, ka tās novērtējums šajā jautājumā paliek spēkā pēc ilgtermiņa līgumu termiņa beigām, Francijas iestādes apņēmās līdz 2024. gada beigām iesniegt Komisijai ziņojumu, kurā ietverti dati par pasākuma ietekmi uz konkurenci (sk. 111. apsvērumu).

| (325) | Komisija arī norāda, ka Fluxys norāda, ka būtu vēlams Savienības līmenī īstenot piemērotu modeli, lai reaģētu uz tirgus norisēm (sk. 212. apsvērumu). Citi uzglabāšanas operatori pauda pozitīvu viedokli par Francijā ieviesto reformu, vienlaikus veicinot saskaņotu pieeju Savienībā (sk. 224. un 229. apsvērumu). |
| --- | --- |

(325)

Komisija arī norāda, ka Fluxys norāda, ka būtu vēlams Savienības līmenī īstenot piemērotu modeli, lai reaģētu uz tirgus norisēm (sk. 212. apsvērumu). Citi uzglabāšanas operatori pauda pozitīvu viedokli par Francijā ieviesto reformu, vienlaikus veicinot saskaņotu pieeju Savienībā (sk. 224. un 229. apsvērumu).

Fluxys

6.5.   Atbalsta pozitīvās un negatīvās ietekmes uz iekšējo tirgu līdzsvarošana

Atbalsta pozitīvās un negatīvās ietekmes uz iekšējo tirgu līdzsvarošana

| (326) | Valsts atbalsta shēmai ir jānodrošina, ka tās ietekmes kopējais līdzsvars ir pozitīvs, izvairoties no nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem tādā mērā, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(326)

Valsts atbalsta shēmai ir jānodrošina, ka tās ietekmes kopējais līdzsvars ir pozitīvs, izvairoties no nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem tādā mērā, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

| (327) | Komisija atgādina, ka šajā gadījumā atbalsta shēma veicina saimnieciskās darbības attīstību, proti, dabasgāzes uzglabāšanu Francijā. Tā arī norāda, ka regulatīvais mehānisms veicina dabasgāzes piegādes drošību. Turklāt atbalsta piemērotība, nepieciešamība un samērīgums ierobežo tā ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību. Komisija secina, ka, pat ja nevar izslēgt ietekmi uz konkurenci starp Francijas dabasgāzes uzglabāšanas operatoriem un citu dalībvalstu dabasgāzes uzglabāšanas operatoriem, šķiet, ka atbalsta negatīvā ietekme ir pietiekami ierobežota, lai atbalsta shēmas kopējais līdzsvars būtu pozitīvs līdz pašreizējā PPE darbības beigām 2028. gadā, ar nosacījumu, ka 110. apsvērumā uzskaitītajos dabasgāzes tirgos nenotiek būtiskas izmaiņas konkurencē (99). |
| --- | --- |

(327)

Komisija atgādina, ka šajā gadījumā atbalsta shēma veicina saimnieciskās darbības attīstību, proti, dabasgāzes uzglabāšanu Francijā. Tā arī norāda, ka regulatīvais mehānisms veicina dabasgāzes piegādes drošību. Turklāt atbalsta piemērotība, nepieciešamība un samērīgums ierobežo tā ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību. Komisija secina, ka, pat ja nevar izslēgt ietekmi uz konkurenci starp Francijas dabasgāzes uzglabāšanas operatoriem un citu dalībvalstu dabasgāzes uzglabāšanas operatoriem, šķiet, ka atbalsta negatīvā ietekme ir pietiekami ierobežota, lai atbalsta shēmas kopējais līdzsvars būtu pozitīvs līdz pašreizējā PPE darbības beigām 2028. gadā, ar nosacījumu, ka 110. apsvērumā uzskaitītajos dabasgāzes tirgos nenotiek būtiskas izmaiņas konkurencē (99).

PPE

99

| (328) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka atbalsta pozitīvā ietekme uz attiecīgās saimnieciskās darbības attīstību vismaz līdz 2028. gadam atsver iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību. Tādējādi līdz tam ietekme uz konkurenci un tirdzniecību nav bijusi pretrunā kopējām interesēm. |
| --- | --- |

(328)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka atbalsta pozitīvā ietekme uz attiecīgās saimnieciskās darbības attīstību vismaz līdz 2028. gadam atsver iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību. Tādējādi līdz tam ietekme uz konkurenci un tirdzniecību nav bijusi pretrunā kopējām interesēm.

7.   SECINĀJUMI

SECINĀJUMI

| (329) | Komisija pauž nožēlu, ka Francija ir nelikumīgi īstenojusi attiecīgo pasākumu, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Tomēr Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē līdz 2028. gada 31. decembrim, kad beidzas pašreizējais PPE periods, |
| --- | --- |

(329)

Komisija pauž nožēlu, ka Francija ir nelikumīgi īstenojusi attiecīgo pasākumu, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Tomēr Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē līdz 2028. gada 31. decembrim, kad beidzas pašreizējais PPE periods,

PPE

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko Francija piešķīrusi dabasgāzes uzglabāšanas operatoriem, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2021. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 112, 3.4.2020., 39. lpp.

1

(2)  Tiek ekspluatētas 12 krātuves, jo Lussagnet un Izaute tiek uzskatītas par atsevišķām krātuvēm. Šie objekti pieder Teréga, un tiem ir kopīgas tehniskas iekārtas. Šā iemesla dēļ tos dažkārt uzskata par vienu infrastruktūru (piemēram, PPE 2019–1928) un dažkārt par divām atsevišķām infrastruktūrām (piemēram, PPE 2016–2023).

2

Lussagnet

Izaute

Teréga

PPE

PPE

(3)  
  2014. gada 12. marta Dekrēts Nr. 2014-328, ar ko groza 2006. gada 21. augusta Dekrētu Nr. 2006-1034 par piekļuvi pazemes dabasgāzes krātuvēm.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1938 (2017. gada 25. oktobris) par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 994/2010 (OV L 280, 28.10.2017., 1. lpp.

5

(6)  
  2017. gada 30. decembra Likums Nr. 2017-1839, ar ko izbeidz ogļūdeņražu izpēti un izmantošanu un paredz dažādus noteikumus enerģētikas un vides jomā.

6

(7)  Enerģētikas kodeksa L.421-3-1. pants.

7

(8)  Enerģētikas kodeksa L.421-3-1. pants.

8

(9)  Enerģētikas kodeksa L.421-5-1. pants.

9

(10)  Enerģētikas kodeksa L.452-1. pants.

10

(11)  Dati par H gāzes starpsavienojumu konstanto jaudu ir ņemti no ENTSOG 2017. gada pārvades jaudas kartes ziņojuma.

11

ENTSOG

(12)  Piemēram, Francija ir aprēķinājusi, ka cauruļvadu Arc Lyonnais, Eridan un Perche būvniecības izmaksas, lai atvieglotu gāzes transportēšanu no Francijas ziemeļiem uz dienvidiem, ir 1,6 miljardi EUR.

12

Arc Lyonnais

Eridan

Perche

(13)  Tādējādi izejas jauda ir sadalīta starp četriem termināļiem: Montoir termināļa izejas jauda ir 400 GWh dienā, Fos-Cavaou metāna termināļa izejas jauda ir 205 GWh dienā, Fos-Tonkin metāna termināļa izejas jauda ir 205 GWh dienā un Dunkerque metāna termināļa izejas jauda ir 520 GWh dienā. Ja Dunkerque starpsavienojumu izmanto ar pilnu jaudu, Dunkerque metāna termināļa ieejas jauda Francijas dabasgāzes tīklā ir ierobežota līdz 350 GWh dienā pārvades tīkla sastrēgumu dēļ.

13

Montoir

Fos-Cavaou

Fos-Tonkin

Dunkerque

Dunkerque

Dunkerque

(14)  Dekrēts Nr. 2020-456 par PPE.

14

PPE

(15)  
  2016. gada 27. oktobra Dekrēts Nr. 2016-1442 par PPE.

15

PPE

(16)  
  2018. gada 26. decembra Dekrēts Nr. 2018-1248 par gāzes uzglabāšanas infrastruktūru, kas nepieciešama piegādes drošībai.

16

(17)  
  2018. gada 22. februāra Rezolūcija Nr. 2018-039 par uzglabāšanas jaudu tirdzniecības kārtību saistībā ar trešo pušu regulētu piekļuvi dabasgāzes pazemes krātuvēm Francijā.

17

(18)  
  CRE
  2018. gada 22. marta Rezolūcija Nr. 2018-068 par Storengy, TIGF un Géométhane pazemes dabasgāzes krātuvju izmantošanas tarifu, sākot no 2018. gada.

18

CRE

Storengy

TIGF

Géométhane

(19)  
  CRE
  2020. gada 23. janvāra Rezolūcija Nr. 2020-011 par Storengy, Teréga un Géométhane pazemes dabasgāzes krātuves infrastruktūras izmantošanas tarifu.

19

CRE

Storengy

Teréga

Géométhane

(20)  
  CRE pamatoja šo salīdzinājumu ar pētījumu “Metodes un parametri, ko izmanto, lai noteiktu gāzes pārvades sistēmu operatoru (PSO) piešķirtos vai mērķa ieņēmumus” (Methodologies and parameters used to determine the allowed or target revenue of gas transmission system operators (TSOs)), ko veica Economic Consulting Associates (ECA) Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) uzdevumā.

20

CRE

Methodologies and parameters used to determine the allowed or target revenue of gas transmission system operators (TSOs)

Economic Consulting Associates

ECA

ACER

(21)  Šī metode izriet no 2001. gada 28. decembra Finanšu likuma par grozījumiem, ar kuru tika izveidota īpaša komisija (Horu komisija), lai noteiktu cenu, par kādu valsts pārdod dabasgāzes pārvades tīklus. Metāna termināļu un dabasgāzes sadales operatoru aktīvu novērtēšanai tika izmantota arī salīdzināma metode.

21

(22)  
  “Bufergāze” ir gāze, ko pastāvīgi ievada pazemes tvertnēs un kas ir būtiska uzglabāšanas iekārtu darbībai, jo ir jāuztur minimālais uzglabāšanas spiediens, kas ļauj piegādāt lietderīgo tilpumu ar vajadzīgo izsūknēšanas profilu (iepriekš minētā CRE Rezolūcija Nr. 2018-068).

22

CRE

(23)  Konkrētāk, Compass Lexecon
  2017. gada 20. marta ziņojumā tika ieteikts WACC noteikt robežās no 4,2 līdz 5,8 %.

23

Compass Lexecon

WACC

(24)  
  CRE
  2012. gada 26. janvāra Rezolūcija par GRTgaz sertifikācijas lēmumu; CRE
  2019. gada 25. jūnija Rezolūcija Nr. 2019-135 par Teréga sertifikācijas saglabāšanu pēc Crédit Agricole grupas trīskāršas līdzdalības enerģijas ražošanas uzņēmumu pamatkapitālā.

24

CRE

GRTgaz

CRE

Teréga

Crédit Agricole

(25)  
  CRE
  2012. gada 26. janvāra Rezolūcija par TIGF sertifikācijas lēmumu; CRE
  2016. gada 4. februāra Rezolūcija, kurā iekļauts lēmums par uzņēmuma TIGF sertifikācijas saglabāšanu pēc Predica iekļaušanas TIGF Holding kapitālā.

25

CRE

TIGF

CRE

TIGF

Predica

TIGF Holding

(26)  
  CRE
  2018. gada 22. marta Rezolūcija Nr. 2018-69 par uzglabāšanas tarifa termiņa ieviešanu GRTgaz un TIGF pārvades tīklu izmantošanas tarifā.

26

CRE

GRTgaz

TIGF

(27)  Enerģētikas kodeksa L.445-3. pants. “
  Regulētos dabasgāzes pārdošanas tarifus nosaka, pamatojoties uz piegāžu raksturlielumiem un izmaksām, kas saistītas ar šīm piegādēm. Tās sedz visu šo izmaksu kopumu [..].
  ”

27

Regulētos dabasgāzes pārdošanas tarifus nosaka, pamatojoties uz piegāžu raksturlielumiem un izmaksām, kas saistītas ar šīm piegādēm. Tās sedz visu šo izmaksu kopumu [..].

Enerģētikas kodeksa R.445-3. pants: “
  Katram piegādātājam nosaka tarifu formulu, kas atspoguļo visas dabasgāzes piegādes izmaksas. Tarifu formula un izmaksas, kas neietver apgādes izmaksas, ļauj noteikt dabasgāzes piegādes vidējās izmaksas, uz kuru pamata tiek noteikti tās tirdzniecības regulētie tarifi atbilstoši attiecīgo lietotāju apkalpošanas nosacījumiem.

Katram piegādātājam nosaka tarifu formulu, kas atspoguļo visas dabasgāzes piegādes izmaksas. Tarifu formula un izmaksas, kas neietver apgādes izmaksas, ļauj noteikt dabasgāzes piegādes vidējās izmaksas, uz kuru pamata tiek noteikti tās tirdzniecības regulētie tarifi atbilstoši attiecīgo lietotāju apkalpošanas nosacījumiem.

Apgādes izmaksas ietver it īpaši:[...] 2° Attiecīgā gadījumā – dabasgāzes uzglabāšanas izmaksas.”

Apgādes izmaksas ietver it īpaši:

(28)  Iepriekš minētā Rezolūcija Nr. 2018-069, 7.–8. lpp.

28

(29)  Iepriekš minētā Rezolūcija Nr. 2018-069.

29

(30)  
  CRE iepriekš minētā 2018. gada 22. marta Rezolūcija Nr. 2018-069.

30

CRE

(31)  
  CRE iepriekš minētā 2020. gada 23. janvāra Rezolūcija Nr. 2020-011.

31

CRE

(32)  Iepriekš minētais 2020. gada 21. aprīļa Dekrēts Nr. 2020-456.

32

(33)  http://www.europe-en-france.gouv.fr/Centre-de-ressources/Aides-d-etat/Regimes-d-aides

33

(34)  Saskaņā ar 14. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvai 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu.

34

(35)  Saskaņā ar CRE ziņojumu “Mazumtirdzniecības tirgus novērošanas centrs, 2019. gada 4. ceturksnis”
  2019. gada 31. decembrī tirgus piedāvājumā bija 66 % dzīvojamo un nedzīvojamo objektu salīdzinājumā ar 34 % regulēto pārdošanas tarifu piedāvājumu, un 91 % dabasgāzes patēriņa nodrošina tirgus piedāvājumi, bet 9 % – regulēto pārdošanas tarifu piedāvājumi.

35

CRE

(36)  Saskaņā ar 2019. gada 8. novembra Likuma Nr. 2019-1147 par enerģētiku un klimatu 63. pantu.

36

(37)  Pat ja laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam tirdzniecības ieņēmumi bija zemi, kopējie atļautie ienākumi ir ievērojami zemāki nekā šo operatoru sasniegtais apgrozījums 2008.–2012. gadā lielas starpības (spread) apstākļos.

37

spread)

(38)  
  2014. gada 7. novembra spriedums lietā Banco Santander, T-399/11, EU:T:2014:938, 75. punkts; 2004. gada 11. novembra spriedums lietā C-73/03 Spānija/Komisija, EU:C:2004:711, 28. punkts.

38

Banco Santander

(39)  Izņemot Dunkerque SDG, kam piemēro atbrīvojumu.

39

Dunkerque

(40)  
  TIGF iegāde, ko veic konsorcijs, ko veido GIC, Snam un EDF.

40

TIGF

GIC

Snam

EDF

(41)  Sabiedrības Prédica dalība TIGF kapitālā.

41

Prédica

TIGF

(42)  Saskaņā ar Enerģētikas kodeksa L. 443-4. pantu.

42

(43)  Sk., piemēram, Komisijas 2006. gada 14. novembra spriedumu lietā M. 4180 Gaz de France/Suez, 341. punkts.

43

Gaz de France

Suez

(44)  Komisija, 1999. gada 29. septembris, M. 1383 – Exxon/Mobil, 69. un 261. punkts; Komisija, 2003. gada 25. aprīlis, 3086 – Gaz de France/Preussag Energie, 14. punkts; Komisija, 2005. gada 21. decembris, 3696 EON/MOL, 99. punkts; Komisija, 2013. gada 19. novembris, M.6984 – EPH/STREDOSLOVENSKA Energetika, 24. punkts.

44

Exxon

Mobil

Gaz de France

Preussag Energie

EON

MOL

EPH

STREDOSLOVENSKA Energetika

(45)  Komisijas 2004. gada 8. oktobra spriedums lietā 3410 Total/Gaz de France, 19. punkts.

45

Total

Gaz de France

(46)  Komisija, 2005. gada 21. decembris, M. 3696 – E.ON/MOL, 130. punkts; Komisija, 2013. gada 19. novembris, M.6984 – EPH/STREDOSLOVENSKA Energetika, 24. punkts.

46

E.ON

MOL

EPH

STREDOSLOVENSKA Energetika

(47)  4,2 TWh ir vidējie krājumi Francijas termināļos ziemā.

47

(48)  10 līdz 15 dienas atkarībā no gāzes izcelsmes.

48

(49)  Dažādu Eiropas tirgu cenas SDG no dažādām pasaules vietām.

49

(50)  Nonāca tirgū uz četru mēnešu periodu.

50

(51)  
  Title Transfer Facility, kur lielākoties norit tirdzniecība.

51

Title Transfer Facility

(52)  Attiecīgi no 88 % līdz 99 % un no 54 % līdz 97 %

52

(53)  
  Tehniski ekonomiskais ziņojums, kas sagatavots pēc tam, kad Eiropas Komisija sāka izmeklēšanu par dabasgāzes uzglabāšanas regulēšanas nosacījumiem Francijā, [...] 2020. gada 12. jūnijs.

53

Tehniski ekonomiskais ziņojums, kas sagatavots pēc tam, kad Eiropas Komisija sāka izmeklēšanu par dabasgāzes uzglabāšanas regulēšanas nosacījumiem Francijā

(54)  Iegādes cena (130,6)/(98 % x 50 %).

54

(55)  
  Tehniski ekonomiskais ziņojums, kas sagatavots pēc tam, kad Eiropas Komisija sāka izmeklēšanu par dabasgāzes uzglabāšanas regulēšanas nosacījumiem Francijā, [...] 2020. gada 12. jūnijs.

55

Tehniski ekonomiskais ziņojums, kas sagatavots pēc tam, kad Eiropas Komisija sāka izmeklēšanu par dabasgāzes uzglabāšanas regulēšanas nosacījumiem Francijā

(56)  
  AFIEG ir apvienojušies Francijas uzņēmumi un Eiropas elektroenerģijas un gāzes operatoru filiāles: Alpiq Energie France, BKW France, Endesa, Fortum France, Gazprom Energy, Total Direct Energie, Gazel Energie, Vattenfall. Enovos un Primeo Energie ir asociētie locekļi.

56

AFIEG

Alpiq Energie France

BKW France

Endesa

Fortum France

Gazprom Energy

Total Direct Energie

Gazel Energie

Vattenfall

Enovos

Primeo Energie

(57)  
  2018. gada 13. marta dekrēts par minimālajiem dabasgāzes krājumiem, lai garantētu dabasgāzes piegādes drošību laikposmā no 2018. gada 1. novembra līdz 2019. gada 31. martam.

57

(58)  
  AFG ir Francijas gāzes nozares profesionālā apvienība. Tās pilntiesīgi dalībnieki ir EDF, ENGIE, France Gas Liquides, Gazprom, GRDF, GRTgaz, Teréga, Total. Pilntiesīgajiem dalībniekiem var pievienoties asociētie dalībnieki, partneri un dalībnieki, kas ir organizācijas.

58

AFG

EDF

ENGIE

France Gas Liquides

Gazprom

GRDF

GRTgaz

Teréga

Total

(59)  
  ANODE pārstāv alternatīvus enerģijas piegādātājus Francijā. Asociācijas biedri ir EkWateur, Enercoop, Energie d’ici, Eni Gas & Power France, Greenyellow, Gaz Européen, Planète OUI, Plüm Energie, SAVE, Total Direct Energie, Vattenfall un Wekiwi.

59

ANODE

EkWateur

Enercoop

Energie d’ici

Eni Gas & Power France

Greenyellow

Gaz Européen

Planète OUI

Plüm Energie

SAVE

Total Direct Energie

Vattenfall

Wekiwi

(60)  
  CREG ir elektroenerģijas un gāzes regulators Beļģijā.

60

CREG

(61)  Teritorijas ietilpība ir 780 miljoni kubikmetru (kas atbilst 9 TWh).

61

(62)  [...].

62

(63)  
  EFET apvieno vairāk nekā 100 enerģijas tirdzniecības uzņēmumu, kas darbojas vairāk nekā 28 Eiropas valstīs.

63

EFET

(64)  Metāna termināļu operators.

64

(65)  Tirgotājs (Trader) enerģētikas nozarē.

65

Trader

(66)  Gāzes uzglabāšanas operators Beļģijā.

66

(67)  Francijas arodbiedrību federācija, kas saistīta ar Vispārējo darba konfederāciju (CGT).

67

CGT

(68)  Gāzes pārvades sistēmas operators.

68

(69)  Gāzes uzglabāšanas operators.

69

(70)  Pētījums veikts Gas Infrastructure Europe (GIE) vajadzībām: Gas Storage Market Failures (Gāzes uzglabāšanas tirgus trūkumi), Pöyry, 2017. gada septembris.

70

Gas Infrastructure Europe

GIE

Gas Storage Market Failures

Pöyry

(71)  Pētījums veikts Gas Infrastructure Europe (GIE) vajadzībām: Measures for a sustainable gas storage market (Pasākumi ilgtspējīgam gāzes uzglabāšanas tirgum), FTI-CL Energy, 2018. gada oktobris.

71

Gas Infrastructure Europe

GIE

Measures for a sustainable gas storage market

FTI-CL Energy

(72)  Uzņēmums, kas darbojas enerģētikas nozarē.

72

(73)  Gāzes uzglabāšanas operators.

73

(74)  Pētījumi veikti Gas Infrastructure Europe (GIE) vajadzībām: Gas Storage Market Failures (Gāzes uzglabāšanas tirgus trūkumi), Pöyry, 2017. gada septembris, un Value of the gas storage infrastructure for the electricity system (Gāzes uzglabāšanas infrastruktūras vērtība elektroenerģijas sistēmas vajadzībām), Artelys, 2019. gada oktobris.

74

Gas Infrastructure Europe

GIE

Gas Storage Market Failures

Pöyry

Value of the gas storage infrastructure for the electricity system

Artelys

(75)  Pētījums veikts Gas Infrastructure Europe (GIE) vajadzībām: Measures for a sustainable gas storage market (Pasākumi ilgtspējīgam gāzes uzglabāšanas tirgum), FTI-CL Energy, 2018. gada oktobris.

75

Gas Infrastructure Europe

Measures for a sustainable gas storage market

FTI-CL Energy

(76)  
  UPRIGAZ apvieno uzņēmumus, kas darbojas visā gāzes ķēdē vai kādā tās daļā: Dalkia France, Eni, ENGIE, Equinor, ENGIE Cofely, Naturgy, Total Energie Gaz, Teréga, Total Gaz Électricité Holdings France.

76

UPRIGAZ

Dalkia France

Eni

ENGIE

Equinor

ENGIE Cofely

Naturgy

Total Energie Gaz

Teréga

Total Gaz Électricité Holdings France

(77)  
  2002. gada 16. maija spriedums lietā C-482/99 Francija/Komisija, EU:C:2002:294, 24. punkts; 2013. gada 30. maija spriedums lietā C 677/11 Doux Élevage et Coopérative agricole UKL-ARREE, EU:C:2013:348, 27. punkts; 2013. gada 19. decembra spriedums lietā C 262/12 Association Vent De Colère! e.a., EU:C:2013:851, 16. punkts.

77

Doux Élevage et Coopérative agricole UKL-ARREE

Association Vent De Colère! e.a.,

(78)  
  2013. gada 19. decembra spriedums lietā C 262/12 Association Vent De Colère! e.a., EU:C:2013:851, 17. punkts un tajā minētā judikatūra.

78

Association Vent De Colère! e.a

(79)  
  2017. gada 30. decembra Likums Nr. 2017-1839, ar ko izbeidz ogļūdeņražu izpēti un izmantošanu un paredz dažādus noteikumus enerģētikas un vides jomā.

79

(80)  Dekrēts Nr. 2020-456 par PPE.

80

PPE

(81)  
  2002. gada 16. maija spriedums lietā C-482/99 Francija/Komisija, EU:C:2002:294, 36. punkts; 2013. gada 30. maija spriedums lietā C-677/11 Doux Élevage un Coopérative agricole UKL-ARREE EU:C:2013:348, 34. punkts; 2019. gada 28. marta spriedums lietā C 405/16 P Vācija/Komisija, EU:C:2019:268, 55. punkts, un 2019. gada 20. septembra spriedums lietā T-217/17 FVE Holýšov I e.a./Komisija, EU:T:2019:633, 105. punkts.

81

Doux Élevage un Coopérative agricole UKL-ARREE

FVE Holýšov I e.a./

(82)  
  1974. gada 2. jūlija spriedums lietā 173/73 Itālija/Komisija, EU:C:1974:71, 35. punkts; 2013. gada 19. decembra spriedums lietā C 262/12 Association Vent De Colère! e.a., EU:C:2013:851, 25. punkts, 2019. gada 28. marta spriedums lietā C 405/16 P Vācija/Komisija, EU:C:2019:268, 58. punkts, 2019. gada 20. septembra spriedums lietā, T-217/17 FVE Holýšov I e.a./Komisija, EU:T:2019:633, 107. punkts.

82

Association Vent De Colère! e.a.,

FVE Holýšov I e.a./

(83)  
  2019. gada 20. septembra spriedums lietā, T-217/17 FVE Holýšov I e.a/Komisija, EU:T:2019:633, 126. punkts.

83

FVE Holýšov I e.a/

(84)  
  2019. gada 28. marta spriedums lietā C 405/16 P Vācija/Komisija, EU:C:2019:268, 59. punkts un tajā minētā judikatūra, un 2019. gada 20. septembra spriedums lietā FVE Holýšov I u. c./Komisija, EU:T:2019:633, 108. punkts.

84

FVE Holýšov I

(85)  
  2017. gada 13. septembra spriedums lietā C-329/15 ENEA, EU:C:2017:671, 30. punkts.

85

ENEA

(86)  
  2019. gada 15. maija spriedums lietā C –706/17 Achema e.a., EU:C:2019:407, 66. punkts.

86

Achema e.a.,

(87)  
  2008. gada 17. jūlija spriedums lietā C-206/06 Essent Netwerk Noord BV, EU:C:2008:413.

87

(88)  
  2008. gada 17. jūlija spriedums lietā C-206/06 Essent Netwerk Noord BV, EU:C:2008:413, 47. un 66. punkts.

88

Essent Netwerk Noord BV

(89)  
  2008. gada 17. jūlija spriedums lietā C 206/06 Essent Netwerk Noord BV, EU:C:2008:413, 49. punkts.

89

Essent Netwerk Noord BV

(90)  
  2019. gada 28. marta spriedums lietā C-405/16 P Vācija/Komisija, EU:C:2019:268.

90

(91)  
  2018. gada 7. februāra Rezolūcija Nr. 2018-022 par GRTgaz un TIGF dabasgāzes pārvades tīklu izmantošanas tarifa izmaiņām 2018. gada 1. aprīlī.

91

GRTgaz

TIGF

(92)  
  2008. gada 17. jūlija spriedums lietā C-206/06 Essent Netwerk Noord e.a., EU:C:2008:413, 79. punkts, 2017. gada 27. jūnija spriedums lietā C-74/16 Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, EU:C:2019:407, 65. punkts un 2019. gada 15. maija spriedums lietā C 706/17 Achema e.a., EU:C:2019:407, 74. punkts.

92

Essent Netwerk Noord e.a.

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Achema e.a.

(93)  
  2015. gada 14. janvāra spriedums lietā C-518/13 Eventech, EU:C:2015:9, 53.–55. punkts, un 2016. gada 21. decembra spriedums lietās C-20/15 P un C-21/15 P Komisija/World Duty Free Group e.a., EU:C:2016:981, 54. punkts.

93

Eventech

/World Duty Free Group e.a.

(94)  
  2015. gada 5. marta spriedums lietā C-667/13 Banco Privado Português un Massa Insolvente do Banco Privado Português, EU:C:2015:151, 51. punkts, 2017. gada 18. maija spriedums lietā C-150/16 Fondul Proprietatea, EU:C:2017:388, 34. punkts, un 2019. gada 15. maija spriedums lietā C-706/17 Achema e.a., EU:C:2019:407, 94. punkts.

94

Banco Privado Português un Massa Insolvente do Banco Privado Português

Fondul Proprietatea

Achema e.a.,

(95)  Komisijas paziņojums – Pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam (OV C 200, 28.6.2014., 1. lpp.).

95

(96)  
  2020. gada 22. septembra spriedums lietā C-594/18 P Austrija/Komisija (Hinkley Point C), EU:C:2020:742, 19. punkts.

96

Hinkley Point C

(97)  Kā tas apstiprināts nesenajā Tiesas 2020. gada 22. septembra spriedumā Austrija/Komisija, EU:C:2020:742.

97

(98)  
  ACER
  2020. gada 6. aprīļa ziņojums, The internal gas market in Europe: The role of transmission tariffs (Iekšējais gāzes tirgus Eiropā: pārvades tarifu nozīme), 174. punkts.

98

ACER

The internal gas market in Europe: The role of transmission tariffs

(99)  Ja Komisija uzskata, ka pastāvošs atbalsts nav vai vairs nav saderīgs ar iekšējo tirgu, tā var sākt procedūru, kas noteikta IV nodaļā Padomes Regulā (ES) 2015/1589 (2015. gada 13. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.).

99

---

| 18.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 90/163 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 90/163

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2022/445

(2022. gada 15. marts),

ar ko groza pielikumu Monetārajam nolīgumam starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā 2011. gada 30. jūnija Monetāro nolīgumu starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti (1) un jo īpaši tā 8. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Monetārais nolīgums starp Savienību un Andoru (“nolīgums”) stājās spēkā 2012. gada 1. aprīlī. |
| --- | --- |

(1)

Monetārais nolīgums starp Savienību un Andoru (“nolīgums”) stājās spēkā 2012. gada 1. aprīlī.

| (2) | Nolīguma 8. panta 1. punkts paredz, ka Andora īsteno Savienības tiesību aktus saistībā ar noteikumiem par euro banknotēm un monētām, banku nozares un finanšu nozares tiesību aktiem, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, krāpšanas un skaidras naudas un bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu viltošanas novēršanu, medaļām un žetoniem un pienākumu sniegt statistikas datus. Minētie tiesību akti ir norādīti Monetārā nolīguma pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma 8. panta 1. punkts paredz, ka Andora īsteno Savienības tiesību aktus saistībā ar noteikumiem par euro banknotēm un monētām, banku nozares un finanšu nozares tiesību aktiem, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, krāpšanas un skaidras naudas un bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu viltošanas novēršanu, medaļām un žetoniem un pienākumu sniegt statistikas datus. Minētie tiesību akti ir norādīti Monetārā nolīguma pielikumā.

| (3) | Komisijai būtu katru gadu jāgroza pielikums, lai ņemtu vērā jaunos attiecīgos Savienības tiesību aktus un noteikumus un spēkā esošo tiesību aktu un noteikumu grozījumus. |
| --- | --- |

(3)

Komisijai būtu katru gadu jāgroza pielikums, lai ņemtu vērā jaunos attiecīgos Savienības tiesību aktus un noteikumus un spēkā esošo tiesību aktu un noteikumu grozījumus.

| (4) | Daži Savienības tiesību akti un noteikumi ir zaudējuši nozīmi, tādējādi tie būtu jāsvītro no pielikuma, savukārt citi attiecīgie Savienības tiesību akti un noteikumi tika pieņemti vai grozīti un būtu jāpievieno pielikumam. |
| --- | --- |

(4)

Daži Savienības tiesību akti un noteikumi ir zaudējuši nozīmi, tādējādi tie būtu jāsvītro no pielikuma, savukārt citi attiecīgie Savienības tiesību akti un noteikumi tika pieņemti vai grozīti un būtu jāpievieno pielikumam.

| (5) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Monetārā nolīguma pielikums, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Monetārā nolīguma pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2022. gada 15. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV C 369, 17.12.2011., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

| | ĪSTENOJAMĀS TIESĪBU NORMAS | ĪSTENOŠANAS TERMIŅŠ |
| --- | --- | --- |
| | Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršana | |
| 1. | Padomes Lēmums 2000/642/TI (2000. gada 17. oktobris) par sadarbības pasākumiem starp dalībvalstu finanšu ziņu vākšanas vienībām attiecībā uz informācijas apmaiņu (OV L 271, 24.10.2000., 4. lpp.). | |
| 2. | Padomes Pamatlēmums 2001/500/TI (2001. gada 26. jūnijs) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (OV L 182, 5.7.2001., 1. lpp.). | |
| 3. | Padomes Pamatlēmums 2005/212/TI (2005. gada 24. februāris) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu, nozieguma rīku un īpašuma konfiskāciju (OV L 68, 15.3.2005., 49. lpp.). | 2015. gada 31. marts (1) |
| 4. | Padomes Lēmums 2007/845/TI (2007. gada 6. decembris) attiecībā uz sadarbību starp dalībvalstu līdzekļu atguves dienestiem noziedzīgi iegūtu līdzekļu vai citu īpašumu meklēšanas un identificēšanas jomā (OV L 332, 18.12.2007., 103. lpp.). | |
| 5. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/42/ES (2014. gada 3. aprīlis) par nozieguma rīku un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (OV L 127, 29.4.2014., 39. lpp.). | 2016. gada 1. novembris (2) |
| 6. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/847 (2015. gada 20. maijs) par līdzekļu pārvedumiem pievienoto informāciju un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1781/2006 (OV L 141, 5.6.2015., 1. lpp.). | 2017. gada 1. oktobris (3) |
| 7. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.). | 2017. gada 1. oktobris (3) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 8. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/843 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.). | 2020. gada 31. decembris (6) |
| | Papildinājumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 9. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1675 (2016. gada 14. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības (OV L 254, 20.9.2016., 1. lpp.). | 2017. gada 1. decembris (5) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 10. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/105 (2017. gada 27. oktobris), ar ko Deleģēto regulu (ES) 2016/1675 groza attiecībā uz Etiopijas iekļaušanu augsta riska trešo valstu sarakstā pielikuma I punkta tabulā (OV L 19, 24.1.2018., 1. lpp.). | 2019. gada 31. marts (6) |
| 11. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/212 (2017. gada 13. decembris), ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, groza attiecībā uz Šrilankas, Trinidādas un Tobāgo un Tunisijas iekļaušanu pielikuma I punkta tabulā (OV L 41, 14.2.2018., 4. lpp.). | 2019. gada 31. marts (6) |
| 12. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/1467 (2018. gada 27. jūlijs), ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, groza attiecībā uz Pakistānas iekļaušanu pielikuma I punkta tabulā (OV L 246, 2.10.2018., 1. lpp.). | 2020. gada 31. decembris (7) |
| 13. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/855 (2020. gada 7. maijs), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 papildina attiecībā uz Bahamu Salu, Barbadosas, Botsvānas, Kambodžas, Ganas, Jamaikas, Maurīcijas, Mongolijas, Mjanmas/Birmas, Nikaragvas, Panamas un Zimbabves iekļaušanu pielikuma I punkta tabulā un Bosnijas un Hercegovinas, Etiopijas, Gajānas, Laosas Tautas Demokrātiskās Republikas, Šrilankas un Tunisijas svītrošanu no šīs tabulas (OV L 195, 19.6.2020., 1. lpp.). | 2022. gada 31. decembris (9) |
| 14. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/37 (2020. gada 7. decembris), ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, groza attiecībā uz Mongolijas svītrošanu no pielikuma I punkta tabulas (OV L 14, 18.1.2021., 1. lpp.). | 2023. gada 31. decembris (9) |
| 15. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/758 (2019. gada 31. janvāris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem minimuma darbībām un papildu pasākumu veidiem, kuri kredītiestādēm un finanšu iestādēm jāveic nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas risku mazināšanai konkrētās trešās valstīs (OV L 125, 14.5.2019., 4. lpp.). | |
| 16. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1672 (2018. gada 23. oktobris) par Savienības teritorijā ievestās skaidras naudas vai no tās izvestās skaidras naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu (OV L 284, 12.11.2018., 6. lpp.). | 2021. gada 31. decembris (7) |
| 17. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1673 (2018. gada 23. oktobris) par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu ar krimināltiesībām (OV L 284, 12.11.2018., 22. lpp.). | 2021. gada 31. decembris (7) |
| | Krāpšanas un viltošanas novēršana | |
| 18. | Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2001 (2001. gada 28. jūnijs), ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.) | 2013. gada 30. septembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 19. | Padomes Regula (EK) Nr. 44/2009 (2008. gada 18. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 17, 22.1.2009., 1. lpp.). | |
| 20. | Padomes Lēmums 2001/887/TI (2001. gada 6. decembris) par euro aizsardzību pret viltošanu (OV L 329, 14.12.2001., 1. lpp.). | 2013. gada 30. septembris |
| 21. | Padomes Lēmums 2003/861/EK (2003. gada 8. decembris) par analīzi un sadarbību attiecībā uz viltotām euro monētām (OV L 325, 12.12.2003., 44. lpp.). | 2013. gada 30. septembris |
| 22. | Padomes Regula (EK) Nr. 2182/2004 (2004. gada 6. decembris) par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 373, 21.12.2004., 1. lpp.). | 2013. gada 30. septembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 23. | Padomes Regula (EK) Nr. 46/2009 (2008. gada 18. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 17, 22.1.2009., 5. lpp.). | |
| 24. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/62/ES (2014. gada 15. maijs) par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI (OV L 151, 21.5.2014., 1. lpp.). | 2016. gada 30. jūnijs (2) |
| 25. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/713 (2019. gada 17. aprīlis) par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/413/TI (OV L 123, 10.5.2019., 18. lpp.). | 2021. gada 31. decembris (7) |
| | Noteikumi par euro banknotēm un monētām | |
| | Izņemot 1.a panta 2. un 3. punktu un 4.a, 4.b un 4.c pantu: | |
| 26. | Padomes Regula (EK) Nr. 2532/98 (1998. gada 23. novembris) par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (OV L 318, 27.11.1998., 4. lpp.). | 2014. gada 30. septembris (1) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 27. | Padomes Regula (ES) 2015/159 (2015. gada 27. janvāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2532/98 par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (OV L 27, 3.2.2015., 1. lpp.). | 2020. gada 31. decembris (8) |
| 28. | Padomes 1999. gada 10. maija secinājumi par euro monētu kvalitātes vadības sistēmu | 2013. gada 31. marts |
| 29. | Komisijas Paziņojums 2001/C 318/03 (2001. gada 22. oktobris) par euro monētu vienādās puses noformējuma autortiesību aizsardzību (C(2001) 600 final), (OV C 318, 13.11.2001., 3. lpp.). | 2013. gada 31. marts |
| 30. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2003/5 (2003. gada 20. marts) par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 78, 25.3.2003., 20. lpp.). | 2013. gada 31. marts |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 31. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2013/11 (2013. gada 19. aprīlis), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2003/5 par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 43. lpp.). | 2014. gada 30. septembris (1) |
| 32. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2020/2091 (2020. gada 4. decembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2003/5 par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (ECB/2020/61) (OV L 423, 15.12.2020., 65. lpp.). | 2022. gada 30. septembris (9) |
| 33. | Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2010/14 (2010. gada 16. septembris) par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (OV L 267, 9.10.2010.,1. lpp.) | 2013. gada 30. septembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 34. | Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2012/19 (2012. gada 7. septembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (OV L 253, 20.9.2012., 19. lpp.). | 2014. gada 30. septembris (1) |
| 35. | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/2195 (2019. gada 5. decembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (ECB/2019/39) (OV L 330, 20.12.2019., 91. lpp.). | 2021. gada 31. decembris (8) |
| 36. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1210/2010 (2010. gada 15. decembris) par euro monētu autentiskuma noteikšanu un rīkošanos ar apgrozībai nederīgām euro monētām (OV L 339, 22.12.2010., 1. lpp.). | 2013. gada 31. marts |
| 37. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1214/2011 (2011. gada 16. novembris) par euro skaidras naudas profesionāliem pārrobežu autopārvadājumiem starp eurozonas dalībvalstīm (OV L 316, 29.11.2011., 1. lpp.) | 2015. gada 31. marts (1) |
| 38. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 651/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par euro monētu emisiju (OV L 201, 27.7.2012., 135. lpp.). | 2014. gada 30. septembris (1) |
| 39. | Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2013/10 (2013. gada 19. aprīlis) par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 37. lpp.). | 2014. gada 30. septembris (1) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 40. | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/669 (2019. gada 4. aprīlis), ar ko groza Lēmumu ECB/2013/10 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 113, 29.4.2019., 6. lpp.). | 2020. gada 31. decembris (7) |
| 41. | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/2090 (2020. gada 4. decembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2013/10 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (ECB/2020/60) (OV L 423, 15.12.2020., 62. lpp.). | 2022. gada 30. septembris (9) |
| 42. | Padomes Regula (ES) Nr. 729/2014 (2014. gada 24. jūnijs) par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem (Pārstrādāta redakcija) (OV L 194, 2.7.2014., 1. lpp.). | 2014. gada 30. septembris (2) |
| | Tiesību akti banku un finanšu jomā | |
| 43. | Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.). | 2016. gada 31. marts |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 44. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/65/EK (2001. gada 27. septembris), ar ko Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.). | |
| 45. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/51/EK (2003. gada 18. jūnijs), ar ko attiecībā uz noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem groza Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 86/635/EEK un 91/674/EEK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.). | |
| 46. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/46/EK (2006. gada 14. jūnijs), ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, 83/349/EEK attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem, 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem un 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.). | |
| 47. | Padomes Direktīva 89/117/EEK (1989. gada 13. februāris) par pienākumiem saistībā ar gada pārskata dokumentu publicēšanu, kas attiecas uz tādu kredītiestāžu un finanšu iestāžu kādā dalībvalstī reģistrētām filiālēm, kuru galvenais birojs nav minētajā dalībvalstī (OV L 44, 16.2.1989., 40. lpp.). | 2018. gada 31. marts |
| 48. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/9/EK (1997. gada 3. marts) par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (OV L 84, 26.3.1997., 22. lpp.). | 2018. gada 31. marts |
| 49. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/26/EK (1998. gada 19. maijs) par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.). | 2018. gada 31. marts |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 50. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/44/EK (2009. gada 6. maijs), ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.). | |
| 51. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/78/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.). | |
| 52. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.). | 2019. gada 30. septembris |
| 53. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.). | 2018. gada 31. marts, izņemot 3. panta 1. punktu: 2023. gada 1. februāris un no 2025. gada 1. februāra (3) |
| 54. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/879 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un Direktīvu 98/26/EK (OV L 150, 7.6.2019., 296. lpp.). | 2022. gada 31. decembris (8) |
| 55. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/24/EK (2001. gada 4. aprīlis) par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (OV L 125, 5.5.2001., 15. lpp.) | 2018. gada 31. marts |
| | Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 56. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.). | |
| 57. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/47/EK (2002. gada 6. jūnijs) par finanšu nodrošinājuma līgumiem (OV L 168, 27.6.2002., 43. lpp.). | 2018. gada 31. marts |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 58. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/44/EK (2009. gada 6. maijs), ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.). | |
| 59. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.). | 2018. gada 31. marts (2) |
| 60. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.). | 2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9) |
| 61. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK (OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.) un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2018. gada 31. marts |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 62. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/1/EK (2005. gada 9. marts), ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.). | |
| 63. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/25/EK (2008. gada 11. marts), ar ko Direktīvu 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 81, 20.3.2008., 40. lpp.). | |
| 64. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/78/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.). | |
| 65. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/89/ES (2011. gada 16. novembris), ar ko attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu sabiedrību papildu uzraudzību groza Direktīvu 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK un 2009/138/EK (OV L 326, 8.12.2011., 113. lpp.). | |
| 66. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.). | |
| 67. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.). | 2023. gada 31. decembris (8) |
| 68. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 924/2009 (2009. gada 16. septembris) par pārrobežu maksājumiem Kopienā, ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 2560/2001 (OV L 266, 9.10.2009., 11. lpp.) | 2018. gada 31. marts |
| | Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 69. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 260/2012 (2012. gada 14. marts), ar ko nosaka tehniskās un darbības prasības kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 (OV L 94, 30.3.2012., 22. lpp.). | |
| 70. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/110/EK (2009. gada 16. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.). | 2016. gada 31. marts |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 71. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.). | 2017. gada 30. septembris (3) |
| 72. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.). | 2018. gada 30. septembris (4) |
| 73. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.). | 2016. gada 31. marts |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 74. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1022/2013 (2013. gada 22. oktobris), ar kuru Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza attiecībā uz īpašu uzdevumu uzticēšanu Eiropas Centrālajai bankai, ievērojot Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (OV L 287, 29.10.2013., 5. lpp.). | |
| 75. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.). | |
| 76. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.). | 2018. gada 31. marts (2) |
| 77. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.). | |
| 78. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.). | 2018. gada 30. septembris (4) |
| 79. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2033 (2019. gada 27. novembris) par prudenciālajām prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 806/2014 (OV L 314, 5.12.2019., 1. lpp.). | 2023. gada 31. decembris (8) |
| 80. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.). | 2016. gada 31. marts |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 81. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.). | |
| 82. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 258/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido Savienības programmu, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 716/2009/EK (OV L 105, 8.4.2014., 1. lpp.). | |
| 83. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/51/ES (2014. gada 16. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 2003/71/EK un Direktīvu 2009/138/EK un Regulas (EK) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 153, 22.5.2014., 1. lpp.). | |
| 84. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.). | 2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9) |
| 85. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.) un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2019. gada 30. septembris (1) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 86. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.). | |
| 87. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.). | |
| 88. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.). | 2020. gada 31. decembris (3) |
| 89. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.). | |
| 90. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2365 (2015. gada 25. novembris) par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.). | 2019. gada 30. septembris (4) |
| 91. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/834 (2019. gada 20. maijs), ar ko Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz tīrvērtes pienākumu, tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšanu, ziņošanas prasībām, riska mazināšanas metodēm attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti nav veicis centrālais darījumu partneris, darījumu reģistru reģistrāciju un uzraudzību un darījumu reģistriem piemērojamajām prasībām (OV L 141, 28.5.2019., 42. lpp.). | 2021. gada 31. decembris (8) |
| 92. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/876 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas prasībām un Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 150, 7.6.2019., 1. lpp.). | 2023. gada 31. decembris (8) |
| 93. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.). | 2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9) |
| 94. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/168 (2021. gada 10. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz noteiktu trešo valstu tūlītēju ārvalstu valūtas maiņas etalonu atbrīvojumu un aizstājēju izraudzīšanos noteiktiem etaloniem, kuru sniegšana tiek pārtraukta, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 49, 12.2.2021., 6. lpp.). | 2023. gada 31. decembris (9) |
| 95. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2017. gada 30. septembris (1) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 96. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2395 (2017. gada 12. decembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz pārejas kārtību tam, lai mazinātu 9. SFPS ieviešanas ietekmi uz pašu kapitālu, un lielo riska darījumu regulējumam noteiktiem publiskā sektora riska darījumiem, kuri denominēti jebkuras dalībvalsts vietējā valūtā (OV L 345, 27.12.2017., 27. lpp.). | 2019. gada 30. jūnijs (6) |
| 97. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2401 (2017. gada 12. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (OV L 347, 28.12.2017., 1. lpp.). | 2020. gada 31. marts (6) |
| 98. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/630 (2019. gada 17. aprīlis), ar ko attiecībā uz zaudējumu seguma minimumu ienākumus nenesošiem riska darījumiem groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 111, 25.4.2019., 4. lpp.). | 2020. gada 31. decembris (7) |
| 99. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/876 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas prasībām un Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 150, 7.6.2019., 1. lpp.). | 2023. gada 31. decembris (8) |
| 100. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2033 (2019. gada 27. novembris) par prudenciālajām prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 806/2014 (OV L 314, 5.12.2019., 1. lpp.). | 2023. gada 31. decembris (8) |
| 101. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/873 (2020. gada 24. jūnijs), ar ko Regulas (ES) Nr. 575/2013 un (ES) 2019/876 groza attiecībā uz noteiktām korekcijām, kuras veicamas, lai reaģētu uz Covid-19 pandēmiju (OV L 204, 26.6.2020., 4. lpp.). | 2022. gada 31. decembris (izņemot 1. panta 4) punktu – 2023. gada 31. decembris) (9) |
| 102. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/558 (2021. gada 31. marts), ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz korekcijām vērtspapīrošanas regulējumā, lai atbalstītu ekonomikas atveseļošanu, reaģējot uz Covid-19 krīzi (OV L 116, 6.4.2021., 25. lpp.). | 2023. gada 31. decembris (izņemot 1. panta 2) un 4) punktu – 2024. gada 31. decembris) (9) |
| 103. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2017. gada 30. septembris (1) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 104. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.). | 2018. gada 31. marts (2) |
| 105. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/878 (2019. gada 20. maijs), ar ko Direktīvu 2013/36/ES groza attiecībā uz atbrīvotajām sabiedrībām, finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, atalgojumu, uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kā arī kapitāla saglabāšanas pasākumiem (OV L 150, 7.6.2019., 253. lpp.). | 2022. gada 31. decembris (8) |
| 106. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.). | 2023. gada 31. decembris (8) |
| 107. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/338 (2021. gada 16. februāris), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz informācijas prasībām, produktu pārvaldību un pozīciju limitiem un Direktīvas 2013/36/ES un (ES) 2019/878 attiecībā uz to piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai veicinātu atveseļošanos no Covid-19 krīzes (OV L 68, 26.2.2021., 14. lpp.). | 2023. gada 31. decembris (9) |
| 108. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2018. gada 30. septembris (4) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 109. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.). | 2020. gada 1. marts (6) |
| 110. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1033 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.). | 2018. gada 30. septembris (5) |
| 111. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (pārstrādāta versija) (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.). | 2016. gada 31. marts (2) |
| 112. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/57/ES (2014. gada 16. aprīlis) par kriminālsodiem par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva) (OV L 173, 12.6.2014., 179. lpp.). | 2018. gada 30. septembris (4) |
| 113. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2018. gada 31. marts (2) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 114. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2399 (2017. gada 12. decembris), ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz nenodrošinātu parāda instrumentu prioritāti maksātnespējas hierarhijā (OV L 345, 27.12.2017., 96. lpp.). | 2019. gada 31. oktobris (6) |
| 115. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/879 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un Direktīvu 98/26/EK (OV L 150, 7.6.2019., 296. lpp.). | 2022. gada 31. decembris (8) |
| 116. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.). | 2023. gada 31. decembris (8) |
| 117. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.). | 2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9) |
| 118. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar kuru groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2020. gada 31. decembris (3) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 119. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.). | 2020. gada 31. decembris (4) |
| 120. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1034 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem (OV L 175, 30.6.2016., 8. lpp.). | 2021. gada 31. decembris (5) |
| 121. | Izņemot 64. panta 5. punktu:
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.). | 2023. gada 31. decembris (8) |
| 122. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2177 (2019. gada 18. decembris), ar ko groza Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II), Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai (OV L 334, 27.12.2019., 155. lpp.). | 2024. gada 31. decembris (8) |
| 123. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2020/1504 (2020. gada 7. oktobris), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem (OV L 347, 20.10.2020., 50. lpp.). | 2023. gada 31. decembris (9) |
| 124. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/338 (2021. gada 16. februāris), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz informācijas prasībām, produktu pārvaldību un pozīciju limitiem un Direktīvas 2013/36/ES un (ES) 2019/878 attiecībā uz to piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai veicinātu atveseļošanos no Covid-19 krīzes (OV L 68, 26.2.2021., 14. lpp.). | 2023. gada 31. decembris (9) |
| 125. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2020. gada 31. decembris (3) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 126. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1033 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.). | 2020. gada 31. decembris (5) |
| 127. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2033 (2019. gada 27. novembris) par prudenciālajām prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 806/2014 (OV L 314, 5.12.2019., 1. lpp.). | 2023. gada 31. decembris (8) |
| 128. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.). | 2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9) |
| 129. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.). | 2020. gada 31. decembris (4) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 130. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1033 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.). | 2020. gada 31. decembris (6) |
| 131. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2365 (2015. gada 25. novembris) par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.). | 2019. gada 30. septembris (4) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 132. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.). | 2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9) |
| 133. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2018. gada 30. septembris (4) |
| 134. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.). | 2020. gada 1. marts (6) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 135. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2089 (2019. gada 27. novembris), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz ES klimata pārejas etaloniem, Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem un ar ilgtspēju saistītu informācijas atklāšanu attiecībā uz etaloniem (OV L 317, 9.12.2019., 17. lpp.). | 2021. gada 31. decembris (8) |
| 136. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/168 (2021. gada 10. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz noteiktu trešo valstu tūlītēju ārvalstu valūtas maiņas etalonu atbrīvojumu un aizstājēju izraudzīšanos noteiktiem etaloniem, kuru sniegšana tiek pārtraukta, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 49, 12.2.2021., 6. lpp.). | 2023. gada 31. decembris (9) |
| | Tiesību akti par statistikas informācijas vākšanu

   (*1) | |
| 137. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2013/24 (2013. gada 25. jūlijs) par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (OV L 2, 7.1.2014., 34. lpp.). | 2016. gada 31. marts (2) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 138. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/66 (2015. gada 26. novembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2015/40) (OV L 14, 21.1.2016., 36. lpp.). | 2017. gada 31. marts (4) |
| 139. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2020/1553 (2020. gada 14. oktobris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2020/51) (OV L 354, 26.10.2020., 24. lpp.) | 2022. gada 31. decembris (9) |
| 140. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2021/827 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2021/20) (OV L 184, 25.5.2021., 4. lpp.) | 2022. gada 31. decembris (9) |
| 141. | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2021/379 (2021. gada 22. janvāris) par kredītiestāžu un monetāro finanšu iestāžu sektora bilances posteņiem (pārstrādāta redakcija) (ECB/2021/2) (OV L 73, 3.3.2021., 16. lpp.) (9) | 2022. gada 31. decembris (9) |
| 142. | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1072/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (pārstrādāta versija) (ECB/2013/34) (OV L 297, 7.11.2013., 51. lpp.). | 2016. gada 31. marts (2) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 143. | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 756/2014 (2014. gada 8. jūlijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2014/30) (OV L 205, 12.7.2014., 14. lpp.). | |
| 144. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2021/830 (2021. gada 26. marts) par bilances posteņu statistiku un monetāro finanšu iestāžu procentu likmju statistiku (ECB/2021/11) | 2022. gada 31. decembris (9) |

ĪSTENOJAMĀS TIESĪBU NORMAS

ĪSTENOŠANAS TERMIŅŠ

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršana

1.

Padomes Lēmums 2000/642/TI (2000. gada 17. oktobris) par sadarbības pasākumiem starp dalībvalstu finanšu ziņu vākšanas vienībām attiecībā uz informācijas apmaiņu (OV L 271, 24.10.2000., 4. lpp.).

2.

Padomes Pamatlēmums 2001/500/TI (2001. gada 26. jūnijs) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (OV L 182, 5.7.2001., 1. lpp.).

3.

Padomes Pamatlēmums 2005/212/TI (2005. gada 24. februāris) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu, nozieguma rīku un īpašuma konfiskāciju (OV L 68, 15.3.2005., 49. lpp.).

2015. gada 31. marts (1)

4.

Padomes Lēmums 2007/845/TI (2007. gada 6. decembris) attiecībā uz sadarbību starp dalībvalstu līdzekļu atguves dienestiem noziedzīgi iegūtu līdzekļu vai citu īpašumu meklēšanas un identificēšanas jomā (OV L 332, 18.12.2007., 103. lpp.).

5.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/42/ES (2014. gada 3. aprīlis) par nozieguma rīku un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (OV L 127, 29.4.2014., 39. lpp.).

2016. gada 1. novembris (2)

6.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/847 (2015. gada 20. maijs) par līdzekļu pārvedumiem pievienoto informāciju un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1781/2006 (OV L 141, 5.6.2015., 1. lpp.).

2017. gada 1. oktobris (3)

7.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

2017. gada 1. oktobris (3)

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

8.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/843 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.).

2020. gada 31. decembris (6)

Papildinājumi izdarīti ar šādu aktu:

9.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1675 (2016. gada 14. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības (OV L 254, 20.9.2016., 1. lpp.).

2017. gada 1. decembris (5)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

10.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/105 (2017. gada 27. oktobris), ar ko Deleģēto regulu (ES) 2016/1675 groza attiecībā uz Etiopijas iekļaušanu augsta riska trešo valstu sarakstā pielikuma I punkta tabulā (OV L 19, 24.1.2018., 1. lpp.).

2019. gada 31. marts (6)

11.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/212 (2017. gada 13. decembris), ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, groza attiecībā uz Šrilankas, Trinidādas un Tobāgo un Tunisijas iekļaušanu pielikuma I punkta tabulā (OV L 41, 14.2.2018., 4. lpp.).

2019. gada 31. marts (6)

12.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/1467 (2018. gada 27. jūlijs), ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, groza attiecībā uz Pakistānas iekļaušanu pielikuma I punkta tabulā (OV L 246, 2.10.2018., 1. lpp.).

2020. gada 31. decembris (7)

13.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/855 (2020. gada 7. maijs), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 papildina attiecībā uz Bahamu Salu, Barbadosas, Botsvānas, Kambodžas, Ganas, Jamaikas, Maurīcijas, Mongolijas, Mjanmas/Birmas, Nikaragvas, Panamas un Zimbabves iekļaušanu pielikuma I punkta tabulā un Bosnijas un Hercegovinas, Etiopijas, Gajānas, Laosas Tautas Demokrātiskās Republikas, Šrilankas un Tunisijas svītrošanu no šīs tabulas (OV L 195, 19.6.2020., 1. lpp.).

2022. gada 31. decembris (9)

14.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/37 (2020. gada 7. decembris), ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, groza attiecībā uz Mongolijas svītrošanu no pielikuma I punkta tabulas (OV L 14, 18.1.2021., 1. lpp.).

2023. gada 31. decembris (9)

15.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/758 (2019. gada 31. janvāris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem minimuma darbībām un papildu pasākumu veidiem, kuri kredītiestādēm un finanšu iestādēm jāveic nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas risku mazināšanai konkrētās trešās valstīs (OV L 125, 14.5.2019., 4. lpp.).

16.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1672 (2018. gada 23. oktobris) par Savienības teritorijā ievestās skaidras naudas vai no tās izvestās skaidras naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu (OV L 284, 12.11.2018., 6. lpp.).

2021. gada 31. decembris (7)

17.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1673 (2018. gada 23. oktobris) par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu ar krimināltiesībām (OV L 284, 12.11.2018., 22. lpp.).

2021. gada 31. decembris (7)

Krāpšanas un viltošanas novēršana

18.

Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2001 (2001. gada 28. jūnijs), ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.)

2013. gada 30. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

19.

Padomes Regula (EK) Nr. 44/2009 (2008. gada 18. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 17, 22.1.2009., 1. lpp.).

20.

Padomes Lēmums 2001/887/TI (2001. gada 6. decembris) par euro aizsardzību pret viltošanu (OV L 329, 14.12.2001., 1. lpp.).

2013. gada 30. septembris

21.

Padomes Lēmums 2003/861/EK (2003. gada 8. decembris) par analīzi un sadarbību attiecībā uz viltotām euro monētām (OV L 325, 12.12.2003., 44. lpp.).

2013. gada 30. septembris

22.

Padomes Regula (EK) Nr. 2182/2004 (2004. gada 6. decembris) par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 373, 21.12.2004., 1. lpp.).

2013. gada 30. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

23.

Padomes Regula (EK) Nr. 46/2009 (2008. gada 18. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 17, 22.1.2009., 5. lpp.).

24.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/62/ES (2014. gada 15. maijs) par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI (OV L 151, 21.5.2014., 1. lpp.).

2016. gada 30. jūnijs (2)

25.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/713 (2019. gada 17. aprīlis) par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/413/TI (OV L 123, 10.5.2019., 18. lpp.).

2021. gada 31. decembris (7)

Noteikumi par euro banknotēm un monētām

Izņemot 1.a panta 2. un 3. punktu un 4.a, 4.b un 4.c pantu:

26.

Padomes Regula (EK) Nr. 2532/98 (1998. gada 23. novembris) par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (OV L 318, 27.11.1998., 4. lpp.).

2014. gada 30. septembris (1)

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

27.

Padomes Regula (ES) 2015/159 (2015. gada 27. janvāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2532/98 par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (OV L 27, 3.2.2015., 1. lpp.).

2020. gada 31. decembris (8)

28.

Padomes 1999. gada 10. maija secinājumi par euro monētu kvalitātes vadības sistēmu

2013. gada 31. marts

29.

Komisijas Paziņojums 2001/C 318/03 (2001. gada 22. oktobris) par euro monētu vienādās puses noformējuma autortiesību aizsardzību (C(2001) 600 final), (OV C 318, 13.11.2001., 3. lpp.).

2013. gada 31. marts

30.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2003/5 (2003. gada 20. marts) par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 78, 25.3.2003., 20. lpp.).

2013. gada 31. marts

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

31.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2013/11 (2013. gada 19. aprīlis), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2003/5 par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 43. lpp.).

2014. gada 30. septembris (1)

32.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2020/2091 (2020. gada 4. decembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2003/5 par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (ECB/2020/61) (OV L 423, 15.12.2020., 65. lpp.).

2022. gada 30. septembris (9)

33.

Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2010/14 (2010. gada 16. septembris) par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (OV L 267, 9.10.2010.,1. lpp.)

2013. gada 30. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

34.

Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2012/19 (2012. gada 7. septembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (OV L 253, 20.9.2012., 19. lpp.).

2014. gada 30. septembris (1)

35.

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/2195 (2019. gada 5. decembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (ECB/2019/39) (OV L 330, 20.12.2019., 91. lpp.).

2021. gada 31. decembris (8)

36.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1210/2010 (2010. gada 15. decembris) par euro monētu autentiskuma noteikšanu un rīkošanos ar apgrozībai nederīgām euro monētām (OV L 339, 22.12.2010., 1. lpp.).

2013. gada 31. marts

37.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1214/2011 (2011. gada 16. novembris) par euro skaidras naudas profesionāliem pārrobežu autopārvadājumiem starp eurozonas dalībvalstīm (OV L 316, 29.11.2011., 1. lpp.)

2015. gada 31. marts (1)

38.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 651/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par euro monētu emisiju (OV L 201, 27.7.2012., 135. lpp.).

2014. gada 30. septembris (1)

39.

Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2013/10 (2013. gada 19. aprīlis) par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 37. lpp.).

2014. gada 30. septembris (1)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

40.

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/669 (2019. gada 4. aprīlis), ar ko groza Lēmumu ECB/2013/10 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 113, 29.4.2019., 6. lpp.).

2020. gada 31. decembris (7)

41.

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/2090 (2020. gada 4. decembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2013/10 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (ECB/2020/60) (OV L 423, 15.12.2020., 62. lpp.).

2022. gada 30. septembris (9)

42.

Padomes Regula (ES) Nr. 729/2014 (2014. gada 24. jūnijs) par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem (Pārstrādāta redakcija) (OV L 194, 2.7.2014., 1. lpp.).

2014. gada 30. septembris (2)

Tiesību akti banku un finanšu jomā

43.

Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.).

2016. gada 31. marts

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

44.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/65/EK (2001. gada 27. septembris), ar ko Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.).

45.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/51/EK (2003. gada 18. jūnijs), ar ko attiecībā uz noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem groza Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 86/635/EEK un 91/674/EEK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.).

46.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/46/EK (2006. gada 14. jūnijs), ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, 83/349/EEK attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem, 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem un 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.).

47.

Padomes Direktīva 89/117/EEK (1989. gada 13. februāris) par pienākumiem saistībā ar gada pārskata dokumentu publicēšanu, kas attiecas uz tādu kredītiestāžu un finanšu iestāžu kādā dalībvalstī reģistrētām filiālēm, kuru galvenais birojs nav minētajā dalībvalstī (OV L 44, 16.2.1989., 40. lpp.).

2018. gada 31. marts

48.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/9/EK (1997. gada 3. marts) par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (OV L 84, 26.3.1997., 22. lpp.).

2018. gada 31. marts

49.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/26/EK (1998. gada 19. maijs) par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.).

2018. gada 31. marts

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

50.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/44/EK (2009. gada 6. maijs), ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.).

51.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/78/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.).

52.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

2019. gada 30. septembris

53.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).

2018. gada 31. marts, izņemot 3. panta 1. punktu: 2023. gada 1. februāris un no 2025. gada 1. februāra (3)

54.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/879 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un Direktīvu 98/26/EK (OV L 150, 7.6.2019., 296. lpp.).

2022. gada 31. decembris (8)

55.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/24/EK (2001. gada 4. aprīlis) par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (OV L 125, 5.5.2001., 15. lpp.)

2018. gada 31. marts

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

56.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

57.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/47/EK (2002. gada 6. jūnijs) par finanšu nodrošinājuma līgumiem (OV L 168, 27.6.2002., 43. lpp.).

2018. gada 31. marts

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

58.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/44/EK (2009. gada 6. maijs), ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.).

59.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

2018. gada 31. marts (2)

60.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.).

2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9)

61.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK (OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.) un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2018. gada 31. marts

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

62.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/1/EK (2005. gada 9. marts), ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.).

63.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/25/EK (2008. gada 11. marts), ar ko Direktīvu 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 81, 20.3.2008., 40. lpp.).

64.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/78/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.).

65.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/89/ES (2011. gada 16. novembris), ar ko attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu sabiedrību papildu uzraudzību groza Direktīvu 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK un 2009/138/EK (OV L 326, 8.12.2011., 113. lpp.).

66.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

67.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.).

2023. gada 31. decembris (8)

68.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 924/2009 (2009. gada 16. septembris) par pārrobežu maksājumiem Kopienā, ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 2560/2001 (OV L 266, 9.10.2009., 11. lpp.)

2018. gada 31. marts

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

69.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 260/2012 (2012. gada 14. marts), ar ko nosaka tehniskās un darbības prasības kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 (OV L 94, 30.3.2012., 22. lpp.).

70.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/110/EK (2009. gada 16. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.).

2016. gada 31. marts

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

71.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

2017. gada 30. septembris (3)

72.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).

2018. gada 30. septembris (4)

73.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

2016. gada 31. marts

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

74.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1022/2013 (2013. gada 22. oktobris), ar kuru Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza attiecībā uz īpašu uzdevumu uzticēšanu Eiropas Centrālajai bankai, ievērojot Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (OV L 287, 29.10.2013., 5. lpp.).

75.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.).

76.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

2018. gada 31. marts (2)

77.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.).

78.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).

2018. gada 30. septembris (4)

79.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2033 (2019. gada 27. novembris) par prudenciālajām prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 806/2014 (OV L 314, 5.12.2019., 1. lpp.).

2023. gada 31. decembris (8)

80.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

2016. gada 31. marts

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

81.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

82.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 258/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido Savienības programmu, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 716/2009/EK (OV L 105, 8.4.2014., 1. lpp.).

83.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/51/ES (2014. gada 16. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 2003/71/EK un Direktīvu 2009/138/EK un Regulas (EK) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 153, 22.5.2014., 1. lpp.).

84.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.).

2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9)

85.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.) un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2019. gada 30. septembris (1)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

86.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

87.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

88.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

2020. gada 31. decembris (3)

89.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

90.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2365 (2015. gada 25. novembris) par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.).

2019. gada 30. septembris (4)

91.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/834 (2019. gada 20. maijs), ar ko Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz tīrvērtes pienākumu, tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšanu, ziņošanas prasībām, riska mazināšanas metodēm attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti nav veicis centrālais darījumu partneris, darījumu reģistru reģistrāciju un uzraudzību un darījumu reģistriem piemērojamajām prasībām (OV L 141, 28.5.2019., 42. lpp.).

2021. gada 31. decembris (8)

92.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/876 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas prasībām un Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 150, 7.6.2019., 1. lpp.).

2023. gada 31. decembris (8)

93.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.).

2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9)

94.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/168 (2021. gada 10. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz noteiktu trešo valstu tūlītēju ārvalstu valūtas maiņas etalonu atbrīvojumu un aizstājēju izraudzīšanos noteiktiem etaloniem, kuru sniegšana tiek pārtraukta, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 49, 12.2.2021., 6. lpp.).

2023. gada 31. decembris (9)

95.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2017. gada 30. septembris (1)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

96.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2395 (2017. gada 12. decembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz pārejas kārtību tam, lai mazinātu 9. SFPS ieviešanas ietekmi uz pašu kapitālu, un lielo riska darījumu regulējumam noteiktiem publiskā sektora riska darījumiem, kuri denominēti jebkuras dalībvalsts vietējā valūtā (OV L 345, 27.12.2017., 27. lpp.).

2019. gada 30. jūnijs (6)

97.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2401 (2017. gada 12. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (OV L 347, 28.12.2017., 1. lpp.).

2020. gada 31. marts (6)

98.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/630 (2019. gada 17. aprīlis), ar ko attiecībā uz zaudējumu seguma minimumu ienākumus nenesošiem riska darījumiem groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 111, 25.4.2019., 4. lpp.).

2020. gada 31. decembris (7)

99.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/876 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas prasībām un Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 150, 7.6.2019., 1. lpp.).

2023. gada 31. decembris (8)

100.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2033 (2019. gada 27. novembris) par prudenciālajām prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 806/2014 (OV L 314, 5.12.2019., 1. lpp.).

2023. gada 31. decembris (8)

101.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/873 (2020. gada 24. jūnijs), ar ko Regulas (ES) Nr. 575/2013 un (ES) 2019/876 groza attiecībā uz noteiktām korekcijām, kuras veicamas, lai reaģētu uz Covid-19 pandēmiju (OV L 204, 26.6.2020., 4. lpp.).

2022. gada 31. decembris (izņemot 1. panta 4) punktu – 2023. gada 31. decembris) (9)

102.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/558 (2021. gada 31. marts), ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz korekcijām vērtspapīrošanas regulējumā, lai atbalstītu ekonomikas atveseļošanu, reaģējot uz Covid-19 krīzi (OV L 116, 6.4.2021., 25. lpp.).

2023. gada 31. decembris (izņemot 1. panta 2) un 4) punktu – 2024. gada 31. decembris) (9)

103.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2017. gada 30. septembris (1)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

104.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

2018. gada 31. marts (2)

105.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/878 (2019. gada 20. maijs), ar ko Direktīvu 2013/36/ES groza attiecībā uz atbrīvotajām sabiedrībām, finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, atalgojumu, uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kā arī kapitāla saglabāšanas pasākumiem (OV L 150, 7.6.2019., 253. lpp.).

2022. gada 31. decembris (8)

106.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.).

2023. gada 31. decembris (8)

107.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/338 (2021. gada 16. februāris), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz informācijas prasībām, produktu pārvaldību un pozīciju limitiem un Direktīvas 2013/36/ES un (ES) 2019/878 attiecībā uz to piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai veicinātu atveseļošanos no Covid-19 krīzes (OV L 68, 26.2.2021., 14. lpp.).

2023. gada 31. decembris (9)

108.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2018. gada 30. septembris (4)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

109.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.).

2020. gada 1. marts (6)

110.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1033 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.).

2018. gada 30. septembris (5)

111.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (pārstrādāta versija) (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.).

2016. gada 31. marts (2)

112.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/57/ES (2014. gada 16. aprīlis) par kriminālsodiem par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva) (OV L 173, 12.6.2014., 179. lpp.).

2018. gada 30. septembris (4)

113.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2018. gada 31. marts (2)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

114.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2399 (2017. gada 12. decembris), ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz nenodrošinātu parāda instrumentu prioritāti maksātnespējas hierarhijā (OV L 345, 27.12.2017., 96. lpp.).

2019. gada 31. oktobris (6)

115.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/879 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un Direktīvu 98/26/EK (OV L 150, 7.6.2019., 296. lpp.).

2022. gada 31. decembris (8)

116.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.).

2023. gada 31. decembris (8)

117.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.).

2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9)

118.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar kuru groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2020. gada 31. decembris (3)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

119.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).

2020. gada 31. decembris (4)

120.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1034 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem (OV L 175, 30.6.2016., 8. lpp.).

2021. gada 31. decembris (5)

121.

Izņemot 64. panta 5. punktu:

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.).

2023. gada 31. decembris (8)

122.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2177 (2019. gada 18. decembris), ar ko groza Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II), Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai (OV L 334, 27.12.2019., 155. lpp.).

2024. gada 31. decembris (8)

123.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2020/1504 (2020. gada 7. oktobris), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem (OV L 347, 20.10.2020., 50. lpp.).

2023. gada 31. decembris (9)

124.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/338 (2021. gada 16. februāris), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz informācijas prasībām, produktu pārvaldību un pozīciju limitiem un Direktīvas 2013/36/ES un (ES) 2019/878 attiecībā uz to piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai veicinātu atveseļošanos no Covid-19 krīzes (OV L 68, 26.2.2021., 14. lpp.).

2023. gada 31. decembris (9)

125.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2020. gada 31. decembris (3)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

126.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1033 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.).

2020. gada 31. decembris (5)

127.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2033 (2019. gada 27. novembris) par prudenciālajām prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 806/2014 (OV L 314, 5.12.2019., 1. lpp.).

2023. gada 31. decembris (8)

128.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.).

2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9)

129.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).

2020. gada 31. decembris (4)

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

130.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1033 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.).

2020. gada 31. decembris (6)

131.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2365 (2015. gada 25. novembris) par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.).

2019. gada 30. septembris (4)

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

132.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.).

2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9)

133.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2018. gada 30. septembris (4)

134.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.).

2020. gada 1. marts (6)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

135.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2089 (2019. gada 27. novembris), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz ES klimata pārejas etaloniem, Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem un ar ilgtspēju saistītu informācijas atklāšanu attiecībā uz etaloniem (OV L 317, 9.12.2019., 17. lpp.).

2021. gada 31. decembris (8)

136.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/168 (2021. gada 10. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz noteiktu trešo valstu tūlītēju ārvalstu valūtas maiņas etalonu atbrīvojumu un aizstājēju izraudzīšanos noteiktiem etaloniem, kuru sniegšana tiek pārtraukta, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 49, 12.2.2021., 6. lpp.).

2023. gada 31. decembris (9)

Tiesību akti par statistikas informācijas vākšanu

   (*1)

137.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2013/24 (2013. gada 25. jūlijs) par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (OV L 2, 7.1.2014., 34. lpp.).

2016. gada 31. marts (2)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

138.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/66 (2015. gada 26. novembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2015/40) (OV L 14, 21.1.2016., 36. lpp.).

2017. gada 31. marts (4)

139.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2020/1553 (2020. gada 14. oktobris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2020/51) (OV L 354, 26.10.2020., 24. lpp.)

2022. gada 31. decembris (9)

140.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2021/827 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2021/20) (OV L 184, 25.5.2021., 4. lpp.)

2022. gada 31. decembris (9)

141.

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2021/379 (2021. gada 22. janvāris) par kredītiestāžu un monetāro finanšu iestāžu sektora bilances posteņiem (pārstrādāta redakcija) (ECB/2021/2) (OV L 73, 3.3.2021., 16. lpp.) (9)

2022. gada 31. decembris (9)

142.

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1072/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (pārstrādāta versija) (ECB/2013/34) (OV L 297, 7.11.2013., 51. lpp.).

2016. gada 31. marts (2)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

143.

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 756/2014 (2014. gada 8. jūlijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2014/30) (OV L 205, 12.7.2014., 14. lpp.).

144.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2021/830 (2021. gada 26. marts) par bilances posteņu statistiku un monetāro finanšu iestāžu procentu likmju statistiku (ECB/2021/11)

2022. gada 31. decembris (9)

---

(1)  2013. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2011. gada 30. jūnija Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti 8. panta 4. punktu.

1

(2)  2014. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2011. gada 30. jūnija Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti 8. panta 4. punktu.

2

(3)  2015. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2011. gada 30. jūnija Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti 8. panta 4. punktu.

3

(4)  2016. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2011. gada 30. jūnija Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti 8. panta 4. punktu.

4

(5)  2017. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2011. gada 30. jūnija Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti 8. panta 4. punktu.

5

(6)  2018. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2011. gada 30. jūnija Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti 8. panta 4. punktu.

6

(7)  2019. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2011. gada 30. jūnija Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti 8. panta 4. punktu.

7

(8)  2020. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2011. gada 30. jūnija Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti 8. panta 4. punktu.

8

(9)  2021. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2011. gada 30. jūnija Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti 8. panta 4. punktu.

9

(*1)  Kā tas atrunāts veidnē par vienkāršotu statistikas pārskatu.

*1

---

| 18.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 90/180 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 90/180

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2022/446

(2022. gada 15. marts),

ar ko groza pielikumu Monetārajam nolīgumam starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā 2012. gada 27. marta Monetāro nolīgumu starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku (1) un jo īpaši tā 8. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Monetārais nolīgums starp Savienību un Sanmarīno (“nolīgums”) stājās spēkā 2012. gada 1. septembrī. |
| --- | --- |

(1)

Monetārais nolīgums starp Savienību un Sanmarīno (“nolīgums”) stājās spēkā 2012. gada 1. septembrī.

| (2) | Nolīguma 8. panta 1. punkts paredz, ka Sanmarīno īsteno Savienības tiesību aktus un noteikumus saistībā ar euro banknotēm un monētām, banku nozares un finanšu nozares tiesību aktiem, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, krāpšanas un skaidras naudas un bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu, medaļu un žetonu viltošanas novēršanu un statistikas pārskatu prasībām. Šie tiesību akti un noteikumi norādīti Monetārā nolīguma pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma 8. panta 1. punkts paredz, ka Sanmarīno īsteno Savienības tiesību aktus un noteikumus saistībā ar euro banknotēm un monētām, banku nozares un finanšu nozares tiesību aktiem, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, krāpšanas un skaidras naudas un bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu, medaļu un žetonu viltošanas novēršanu un statistikas pārskatu prasībām. Šie tiesību akti un noteikumi norādīti Monetārā nolīguma pielikumā.

| (3) | Komisijai monetārā nolīguma pielikums būtu jāgroza reizi gadā vai vajadzības gadījumā biežāk, lai ņemtu vērā jaunos attiecīgos Savienības tiesību aktus un noteikumus un spēkā esošo tiesību aktu un noteikumu grozījumus. |
| --- | --- |

(3)

Komisijai monetārā nolīguma pielikums būtu jāgroza reizi gadā vai vajadzības gadījumā biežāk, lai ņemtu vērā jaunos attiecīgos Savienības tiesību aktus un noteikumus un spēkā esošo tiesību aktu un noteikumu grozījumus.

| (4) | Daži Savienības tiesību akti un noteikumi ir zaudējuši nozīmi, tādējādi tie būtu jāsvītro no pielikuma, savukārt pielikumam būtu jāpievieno citi pieņemtie vai grozītie Savienības tiesību akti un noteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Daži Savienības tiesību akti un noteikumi ir zaudējuši nozīmi, tādējādi tie būtu jāsvītro no pielikuma, savukārt pielikumam būtu jāpievieno citi pieņemtie vai grozītie Savienības tiesību akti un noteikumi.

| (5) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Monetārā nolīguma pielikums, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Monetārā nolīguma pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2022. gada 15. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV C 121, 26.4.2012., 5. lpp.

1

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

| | ĪSTENOJAMĀS TIESĪBU NORMAS | ĪSTENOŠANAS TERMIŅŠ |
| --- | --- | --- |
| | Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršana | |
| 1. | Padomes Lēmums 2000/642/TI (2000. gada 17. oktobris) par sadarbības pasākumiem starp dalībvalstu finanšu ziņu vākšanas vienībām attiecībā uz informācijas apmaiņu (OV L 271, 24.10.2000., 4. lpp.) | 2013. gada 1. septembris |
| 2. | Padomes Pamatlēmums 2001/500/TI (2001. gada 26. jūnijs) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (OV L 182, 5.7.2001., 1. lpp.) | |
| 3. | Padomes Pamatlēmums 2005/212/TI (2005. gada 24. februāris) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu, nozieguma rīku un īpašuma konfiskāciju (OV L 68, 15.3.2005., 49. lpp.) | 2014. gada 1. oktobris (1) |
| 4. | Padomes Lēmums 2007/845/TI (2007. gada 6. decembris) attiecībā uz sadarbību starp dalībvalstu līdzekļu atguves dienestiem noziedzīgi iegūtu līdzekļu vai citu īpašumu meklēšanas un identificēšanas jomā (OV L 332, 18.12.2007., 103. lpp.) | |
| 5. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/42/ES (2014. gada 3. aprīlis) par nozieguma rīku un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (OV L 127, 29.4.2014., 39. lpp.) | 2016. gada 1. novembris (2) |
| 6. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/847 (2015. gada 20. maijs) par līdzekļu pārvedumiem pievienoto informāciju un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1781/2006 (OV L 141, 5.6.2015., 1. lpp.) | 2017. gada 1. oktobris (3) |
| 7. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.) | 2017. gada 1. oktobris (3) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 8. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/843 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.) | 2020. gada 31. decembris (6) |
| | Papildinājumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 9. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1675 (2016. gada 14. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības (OV L 254, 20.9.2016., 1. lpp.) | 2017. gada 1. oktobris (5) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 10. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/105 (2017. gada 27. oktobris), ar ko Deleģēto regulu (ES) 2016/1675 groza attiecībā uz Etiopijas iekļaušanu augsta riska trešo valstu sarakstā pielikuma I punkta tabulā (OV L 19, 24.1.2018., 1. lpp.) | 2019. gada 31. marts (6) |
| 11. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/212 (2017. gada 13. decembris), ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, groza attiecībā uz Šrilankas, Trinidādas un Tobāgo un Tunisijas iekļaušanu pielikuma I punkta tabulā (OV L 41, 14.2.2018., 4. lpp.) | 2019. gada 31. marts (6) |
| 12. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/1467 (2018. gada 27. jūlijs), ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, groza attiecībā uz Pakistānas iekļaušanu pielikuma I punkta tabulā (OV L 246, 2.10.2018., 1. lpp.) | 2019. gada 31. decembris (7) |
| 13. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/855 (2020. gada 7. maijs), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 papildina attiecībā uz Bahamu Salu, Barbadosas, Botsvānas, Kambodžas, Ganas, Jamaikas, Maurīcijas, Mongolijas, Mjanmas/Birmas, Nikaragvas, Panamas un Zimbabves iekļaušanu pielikuma I punkta tabulā un Bosnijas un Hercegovinas, Etiopijas, Gajānas, Laosas Tautas Demokrātiskās Republikas, Šrilankas un Tunisijas svītrošanu no šīs tabulas (OV L 195, 19.6.2020., 1. lpp.) | 2022. gada 31. decembris (9) |
| 14. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/37 (2020. gada 7. decembris), ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, groza attiecībā uz Mongolijas svītrošanu no pielikuma I punkta tabulas (OV L 14, 18.1.2021., 1. lpp.) | 2023. gada 31. decembris (9) |
| 15. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/758 (2019. gada 31. janvāris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem minimuma darbībām un papildu pasākumu veidiem, kuri kredītiestādēm un finanšu iestādēm jāveic nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas risku mazināšanai konkrētās trešās valstīs (OV L 125, 14.5.2019., 4. lpp.) | 2020. gada 31. decembris (7) |
| 16. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1672 (2018. gada 23. oktobris) par Savienības teritorijā ievestās skaidras naudas vai no tās izvestās skaidras naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu (OV L 284, 12.11.2018., 6. lpp.) | 2021. gada 31. decembris (7) |
| 17. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1673 (2018. gada 23. oktobris) par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu ar krimināltiesībām (OV L 284, 12.11.2018., 22. lpp.) | 2021. gada 31. decembris (7) |
| | Krāpšanas un viltošanas novēršana | |
| 18. | Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2001 (2001. gada 28. jūnijs), ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.) | 2013. gada 1. septembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: |
| 19. | Padomes Regula (EK) Nr. 44/2009 (2008. gada 18. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 17, 22.1.2009., 1. lpp.) |
| 20. | Padomes Lēmums 2001/887/TI (2001. gada 6. decembris) par euro aizsardzību pret viltošanu (OV L 329, 14.12.2001., 1. lpp.). | 2013. gada 1. septembris |
| 21. | Padomes Lēmums 2003/861/EK (2003. gada 8. decembris) par analīzi un sadarbību attiecībā uz viltotām euro monētām (OV L 325, 12.12.2003., 44. lpp.) | 2013. gada 1. septembris |
| 22. | Padomes Regula (EK) Nr. 2182/2004 (2004. gada 6. decembris) par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 373, 21.12.2004., 1. lpp.) | 2013. gada 1. septembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: |
| 23. | Padomes Regula (EK) Nr. 46/2009 (2008. gada 18. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 17, 22.1.2009., 5. lpp.) |
| 24. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/62/ES (2014. gada 15. maijs) par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI (OV L 151, 21.5.2014., 1. lpp.) | 2016. gada 1. jūlijs (2) |
| 25. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/713 (2019. gada 17. aprīlis) par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/413/TI (OV L 123, 10.5.2019., 18. lpp.) | 2021. gada 31. decembris (7) |
| | Noteikumi par euro banknotēm un monētām | |
| 26. | Izņemot 1.a panta 2. un 3. punktu un 4.a, 4.b un 4.c pantu:

  Padomes Regula (EK) Nr. 2532/98 (1998. gada 23. novembris) par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (OV L 318, 27.11.1998., 4. lpp.) | 2013. gada 1. septembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 27. | Padomes Regula (ES) 2015/159 (2015. gada 27. janvāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2532/98 par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (OV L 27, 3.2.2015., 1. lpp.) | 2021. gada 31. oktobris (8) |
| 28. | Padomes 1999. gada 10. maija secinājumi par euro monētu kvalitātes vadības sistēmu | 2013. gada 1. septembris |
| 29. | Komisijas Paziņojums 2001/C 318/03 (2001. gada 22. oktobris) par euro monētu vienādās puses noformējuma autortiesību aizsardzību (C(2001) 600 final), (OV C 318, 13.11.2001., 3. lpp.) | 2013. gada 1. septembris |
| 30. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2003/5 (2003. gada 20. marts) par pasākumu īstenošanu, lai novērstu eiro banknošu neatļautu atveidošanu, un par eiro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 78, 25.3.2003., 20. lpp.) | 2013. gada 1. septembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 31. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2013/11 (2013. gada 19. aprīlis), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2003/5 par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 43. lpp.) | 2013. gada 1. oktobris (1) |
| 32. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2020/2091 (2020. gada 4. decembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2003/5 par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (ECB/2020/61) (OV L 423, 15.12.2020., 65. lpp.) | 2022. gada 30. septembris (9) |
| 33. | Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2010/14 (2010. gada 16. septembris) par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (OV L 267, 9.10.2010.,1. lpp.) | 2013. gada 1. septembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 34. | Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2012/19 (2012. gada 7. septembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (2012/507/ES) (OV L 253, 20.9.2012., 19. lpp.) | 2013. gada 1. oktobris (1) |
| 35. | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/2195 (2019. gada 5. decembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (ECB/2019/39) (OV L 330, 20.12.2019., 91. lpp.) | 2021. gada 31. decembris (8) |
| 36. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1210/2010 (2010. gada 15. decembris) par euro monētu autentiskuma noteikšanu un rīkošanos ar apgrozībai nederīgām euro monētām (OV L 339, 22.12.2010., 1. lpp.) | 2013. gada 1. septembris |
| 37. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1214/2011 (2011. gada 16. novembris) par euro skaidras naudas profesionāliem pārrobežu autopārvadājumiem starp eurozonas dalībvalstīm (OV L 316, 29.11.2011., 1. lpp.) | 2014. gada 1. oktobris (1) |
| 38. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 651/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par euro monētu emisiju (OV L 201, 27.7.2012., 135. lpp.) | 2013. gada 1. oktobris (1) |
| 39. | Lēmums ECB/2013/10 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (ECB/2013/10) (OV L 118, 30.4.2013., 37. lpp.) | 2013. gada 1. oktobris (1) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 40. | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/669 (2019. gada 4. aprīlis), ar ko groza Lēmumu ECB/2013/10 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 113, 29.4.2019., 6. lpp.) | 2020. gada 31. decembris (7) |
| 41. | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/2090 (2020. gada 4. decembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2013/10 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (ECB/2020/60) (OV L 423, 15.12.2020., 62. lpp.). | 2022. gada 30. septembris (9) |
| 42. | Padomes Regula (ES) Nr. 729/2014 (2014. gada 24. jūnijs) par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem (Pārstrādāta redakcija) (OV L 194, 2.7.2014., 1. lpp.) | 2013. gada 1. oktobris (1) |
| | Tiesību akti banku un finanšu jomā | |
| 43. | Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.) | 2016. gada 1. septembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 44. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/65/EK (2001. gada 27. septembris), ar ko Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.) | |
| 45. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/51/EK (2003. gada 18. jūnijs), ar ko attiecībā uz noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem groza Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 86/635/EEK un 91/674/EEK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.) | |
| 46. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/46/EK (2006. gada 14. jūnijs), ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, 83/349/EEK attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem, 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem un 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.) | |
| 47. | Padomes Direktīva 89/117/EEK (1989. gada 13. februāris) par pienākumiem saistībā ar gada pārskata dokumentu publicēšanu, kas attiecas uz tādu kredītiestāžu un finanšu iestāžu kādā dalībvalstī reģistrētām filiālēm, kuru galvenais birojs nav minētajā dalībvalstī (OV L 44, 16.2.1989., 40. lpp.) | 2018. gada 1. septembris |
| 48. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/9/EK (1997. gada 3. marts) par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (OV L 84, 26.3.1997., 22. lpp.) | 2018. gada 1. septembris |
| 49. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/26/EK (1998. gada 19. maijs) par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.) | 2018. gada 1. septembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: |
| 50. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/44/EK (2009. gada 6. maijs), ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.) |
| 51. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/78/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.) |
| 52. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.) | 2019. gada 30. septembris (3) |
| 53. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.) | 2018. gada 1. septembris |
| 54. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/879 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un Direktīvu 98/26/EK (OV L 150, 7.6.2019., 296. lpp.) | 2022. gada 31. decembris (8) |
| 55. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/24/EK (2001. gada 4. aprīlis) par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (OV L 125, 5.5.2001., 15. lpp.) | 2018. gada 1. septembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: |
| 56. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.) |
| 57. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/47/EK (2002. gada 6. jūnijs) par finanšu nodrošinājuma līgumiem (OV L 168, 27.6.2002., 43. lpp.) | 2018. gada 1. septembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: |
| 58. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/44/EK (2009. gada 6. maijs), ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.) |
| 59. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.) | 2018. gada 1. septembris (2) |
| 60. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.) | 2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9) |
| 61. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK (OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.) un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2018. gada 1. septembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: |
| 62. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/1/EK (2005. gada 9. marts), ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.) |
| 63. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/25/EK (2008. gada 11. marts), ar ko Direktīvu 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 81, 20.3.2008., 40. lpp.) |
| 64. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/78/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.) |
| 65. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/89/ES (2011. gada 16. novembris), ar ko attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu sabiedrību papildu uzraudzību groza Direktīvu 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK un 2009/138/EK (OV L 326, 8.12. 2011., 113. lpp.) |
| 66 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.) |
| 67. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.) | 2023. gada 31. decembris (8) |
| 68. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 924/2009 (2009. gada 16. septembris) par pārrobežu maksājumiem Kopienā, ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 2560/2001 (OV L 266, 9.10.2009., 11. lpp.) | 2018. gada 1. septembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 69. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 260/2012 (2012. gada 14. marts), ar ko nosaka tehniskās un darbības prasības kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 (OV L 94, 30.3.2012., 22. lpp.) | 2018. gada 1. septembris (1) |
| 70. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/110/EK (2009. gada 16. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.) | 2016. gada 1. septembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 71. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.) | 2017. gada 1. septembris (3) |
| 72. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.) | 2018. gada 30. septembris (4) |
| 73. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.) | 2016. gada 1. septembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: |
| 74. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1022/2013 (2013. gada 22. oktobris), ar kuru Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza attiecībā uz īpašu uzdevumu uzticēšanu Eiropas Centrālajai bankai, ievērojot Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (OV L 287, 29.10.2013., 5. lpp.) |
| 75. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.) |
| 76. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.) | 2018. gada 1. septembris (3) |
| 77. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.) | 2018. gada 30. septembris (4) |
| 78. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2033 (2019. gada 27. novembris) par prudenciālajām prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 806/2014 (OV L 314, 5.12.2019., 1. lpp.) | 2023. gada 31. decembris (8) |
| 79. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.) | 2016. gada 1. septembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: |
| 80. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.) |
| 81. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 258/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido Savienības programmu, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 716/2009/EK (OV L 105, 8.4.2014., 1. lpp.) |
| 82. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/51/ES (2014. gada 16. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 2003/71/EK un Direktīvu 2009/138/EK un Regulas (EK) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 153, 22.5.2014., 1. lpp.) |
| 83. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.) | 2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9) |
| 84. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 260/2012 (2012. gada 14. marts), ar ko nosaka tehniskās un darbības prasības kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 (OV L 94, 30.3.2012., 22. lpp.) | 2018. gada 1. aprīlis (2) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 85. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 248/2014 (2014. gada 26. februāris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 260/2012 attiecībā uz migrāciju uz Savienības mēroga kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem (OV L 84, 20.3.2014., 1. lpp.) | |
| 86. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.) un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2019. gada 30. septembris (3) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: |
| 87. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.) |
| 88. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.) |
| 89. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.) | 2020. gada 31. decembris (3) |
| 90. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.) |
| 91. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2365 (2015. gada 25. novembris) par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.) | 2019. gada 30. septembris (4) |
| 92. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/834 (2019. gada 20. maijs), ar ko Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz tīrvērtes pienākumu, tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšanu, ziņošanas prasībām, riska mazināšanas metodēm attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti nav veicis centrālais darījumu partneris, darījumu reģistru reģistrāciju un uzraudzību un darījumu reģistriem piemērojamajām prasībām (OV L 141, 28.5.2019., 42. lpp.) | 2021. gada 31. decembris (8) |
| 93. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/876 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas prasībām un Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 150, 7.6.2019., 1. lpp.) | 2023. gada 31. decembris (8) |
| 94. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.) | 2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9) |
| 95. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/168 (2021. gada 10. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz noteiktu trešo valstu tūlītēju ārvalstu valūtas maiņas etalonu atbrīvojumu un aizstājēju izraudzīšanos noteiktiem etaloniem, kuru sniegšana tiek pārtraukta, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 49, 12.2.2021., 6. lpp.) | 2023. gada 31. decembris (9) |
| 96. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2017. gada 1. septembris (1) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 97. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2395 (2017. gada 12. decembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz pārejas kārtību tam, lai mazinātu 9. SFPS ieviešanas ietekmi uz pašu kapitālu, un lielo riska darījumu regulējumam noteiktiem publiskā sektora riska darījumiem, kuri denominēti jebkuras dalībvalsts vietējā valūtā (OV L 345, 27.12.2017., 27. lpp.) | 2019. gada 30. jūnijs (6) |
| 98. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2401 (2017. gada 12. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (OV L 347, 28.12.2017., 1. lpp.) | 2020. gada 31. marts (6) |
| 99. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/630 (2019. gada 17. aprīlis), ar ko attiecībā uz zaudējumu seguma minimumu ienākumus nenesošiem riska darījumiem groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 111, 25.4.2019., 4. lpp.) | 2020. gada 31. decembris (7) |
| 100. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/876 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas prasībām un Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 150, 7.6.2019., 1. lpp.) | 2023. gada 31. decembris (8) |
| 101. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2033 (2019. gada 27. novembris) par prudenciālajām prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 806/2014 (OV L 314, 5.12.2019., 1. lpp.) | 2023. gada 31. decembris (8) |
| 102. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/873 (2020. gada 24. jūnijs), ar ko Regulas (ES) Nr. 575/2013 un (ES) 2019/876 groza attiecībā uz noteiktām korekcijām, kuras veicamas, lai reaģētu uz Covid-19 pandēmiju (OV L 204, 26.6.2020., 4. lpp.) | 2022. gada 31. decembris (izņemot 1. panta 4) punktu – 2023. gada 31. decembris) (9) |
| 103. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/558 (2021. gada 31. marts), ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz korekcijām vērtspapīrošanas regulējumā, lai atbalstītu ekonomikas atveseļošanu, reaģējot uz Covid-19 krīzi (OV L 116, 6.4.2021., 25. lpp.) | 2023. gada 31. decembris (izņemot 1. panta 2) un 4) punktu – 2024. gada 31. decembris) (9) |
| 104. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2017. gada 1. septembris (1) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 105. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.) | 2018. gada 1. septembris (3) |
| 106. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/878 (2019. gada 20. maijs), ar ko Direktīvu 2013/36/ES groza attiecībā uz atbrīvotajām sabiedrībām, finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, atalgojumu, uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kā arī kapitāla saglabāšanas pasākumiem (OV L 150, 7.6.2019., 253. lpp.) | 2022. gada 31. decembris (8) |
| 107. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.) | 2023. gada 31. decembris (8) |
| 108. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/338 (2021. gada 16. februāris), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz informācijas prasībām, produktu pārvaldību un pozīciju limitiem un Direktīvas 2013/36/ES un (ES) 2019/878 attiecībā uz to piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai veicinātu atveseļošanos no Covid-19 krīzes (OV L 68, 26.2.2021., 14. lpp.) | 2023. gada 31. decembris (9) |
| 109. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2018. gada 30. septembris (4) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 110. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.) | 2020. gada 1. marts (6) |
| 111. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1033 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.) | 2018. gada 30. septembris (5) |
| 112. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (pārstrādāta versija) (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.) | 2016. gada 1. septembris (2) |
| 113. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/57/ES (2014. gada 16. aprīlis) par kriminālsodiem par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva) (OV L 173, 12.6.2014., 179. lpp.) | 2018. gada 30. septembris (4) |
| 114. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2018. gada 1. septembris (2) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 115. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2399 (2017. gada 12. decembris), ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz nenodrošinātu parāda instrumentu prioritāti maksātnespējas hierarhijā (OV L 345, 27.12.2017., 96. lpp.) | 2019. gada 31. oktobris (6) |
| 116. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/879 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un Direktīvu 98/26/EK (OV L 150, 7.6.2019., 296. lpp.) | 2022. gada 31. decembris (8) |
| 117. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.) | 2023. gada 31. decembris (8) |
| 118. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.) | 2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9)
  ) |
| 119. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar kuru groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2020. gada 31. decembris (3) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 120. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.) | 2020. gada 31. decembris (4) |
| 121. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1034 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem (OV L 175, 30.6.2016., 8. lpp.) | 2021. gada 31. decembris (5) |
| | Izņemot 64. panta 5. punktu: | |
| 122. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.) | 2023. gada 31. decembris (8) |
| 123. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2177 (2019. gada 18. decembris), ar ko groza Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II), Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai (OV L 334, 27.12.2019., 155. lpp.) | 2024. gada 31. decembris (8) |
| 124. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2020/1504 (2020. gada 7. oktobris), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem (OV L 347, 20.10.2020., 50. lpp.). | 2023. gada 31. decembris (9) |
| 125. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/338 (2021. gada 16. februāris), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz informācijas prasībām, produktu pārvaldību un pozīciju limitiem un Direktīvas 2013/36/ES un (ES) 2019/878 attiecībā uz to piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai veicinātu atveseļošanos no Covid-19 krīzes (OV L 68, 26.2.2021., 14. lpp.) | 2023. gada 31. decembris (9) |
| 126. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2020. gada 31. decembris (3) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 127. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1033 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.) | 2020. gada 31. decembris (5) |
| 128. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2033 (2019. gada 27. novembris) par prudenciālajām prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 806/2014 (OV L 314, 5.12.2019., 1. lpp.) | 2023. gada 31. decembris (8) |
| 129. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.) | 2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9) |
| 130. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.) | 2020. gada 31. decembris (4) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 131. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1033 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.) | 2020. gada 31. decembris (6) |
| 132. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2365 (2015. gada 25. novembris) par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.) | 2019. gada 30. septembris (4) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 133. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.) | 2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9) |
| 134. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2018. gada 30. septembris (4) |
| 135. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.) | 2020. gada 1. marts (6) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 136. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2089 (2019. gada 27. novembris), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz ES klimata pārejas etaloniem, Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem un ar ilgtspēju saistītu informācijas atklāšanu attiecībā uz etaloniem (OV L 317, 9.12.2019., 17. lpp.) | 2021. gada 31. decembris (8) |
| 137. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/168 (2021. gada 10. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz noteiktu trešo valstu tūlītēju ārvalstu valūtas maiņas etalonu atbrīvojumu un aizstājēju izraudzīšanos noteiktiem etaloniem, kuru sniegšana tiek pārtraukta, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 49, 12.2.2021., 6. lpp.) | 2023. gada 31. decembris (9) |
| | Tiesību akti par statistikas informācijas vākšanu

   (*1) | |
| 138. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2013/24 (2013. gada 25. jūlijs) par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (OV L 2, 7.1.2014., 34. lpp.) | 2016. gada 1. septembris (2) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 139. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/66 (2015. gada 26. novembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2015/40) (OV L 14, 21.1.2016., 36. lpp.) | 2017. gada 31. marts (4) |
| 140. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2020/1553 (2020. gada 14. oktobris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2020/51) (OV L 354, 26.10.2020., 24. lpp.) | 2022. gada 31. decembris (9) |
| 141. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2021/827 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2021/20) (OV L 184, 25.5.2021., 4. lpp.) | 2022. gada 31. decembris (9) |
| 142. | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2021/379 (2021. gada 22. janvāris) par kredītiestāžu un monetāro finanšu iestāžu sektora bilances posteņiem (pārstrādāta redakcija) (ECB/2021/2) (OV L 73, 3.3.2021., 16. lpp.) (9) | 2022. gada 31. decembris (9) |
| 143. | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1072/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (pārstrādāta versija) (ECB/2013/34) (OV L 297, 7.11.2013., 51. lpp.) | 2016. gada 1. septembris (2) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 144. | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 756/2014 (2014. gada 8. jūlijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2014/30) (OV L 205, 12.7.2014., 14. lpp.) | |
| 145. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2021/830 (2021. gada 26. marts) par bilances posteņu statistiku un monetāro finanšu iestāžu procentu likmju statistiku (ECB/2021/11) | 2022. gada 31. decembris (9) |

ĪSTENOJAMĀS TIESĪBU NORMAS

ĪSTENOŠANAS TERMIŅŠ

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršana

1.

Padomes Lēmums 2000/642/TI (2000. gada 17. oktobris) par sadarbības pasākumiem starp dalībvalstu finanšu ziņu vākšanas vienībām attiecībā uz informācijas apmaiņu (OV L 271, 24.10.2000., 4. lpp.)

2013. gada 1. septembris

2.

Padomes Pamatlēmums 2001/500/TI (2001. gada 26. jūnijs) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (OV L 182, 5.7.2001., 1. lpp.)

3.

Padomes Pamatlēmums 2005/212/TI (2005. gada 24. februāris) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu, nozieguma rīku un īpašuma konfiskāciju (OV L 68, 15.3.2005., 49. lpp.)

2014. gada 1. oktobris (1)

4.

Padomes Lēmums 2007/845/TI (2007. gada 6. decembris) attiecībā uz sadarbību starp dalībvalstu līdzekļu atguves dienestiem noziedzīgi iegūtu līdzekļu vai citu īpašumu meklēšanas un identificēšanas jomā (OV L 332, 18.12.2007., 103. lpp.)

5.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/42/ES (2014. gada 3. aprīlis) par nozieguma rīku un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (OV L 127, 29.4.2014., 39. lpp.)

2016. gada 1. novembris (2)

6.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/847 (2015. gada 20. maijs) par līdzekļu pārvedumiem pievienoto informāciju un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1781/2006 (OV L 141, 5.6.2015., 1. lpp.)

2017. gada 1. oktobris (3)

7.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.)

2017. gada 1. oktobris (3)

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

8.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/843 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.)

2020. gada 31. decembris (6)

Papildinājumi izdarīti ar šādu aktu:

9.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1675 (2016. gada 14. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības (OV L 254, 20.9.2016., 1. lpp.)

2017. gada 1. oktobris (5)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

10.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/105 (2017. gada 27. oktobris), ar ko Deleģēto regulu (ES) 2016/1675 groza attiecībā uz Etiopijas iekļaušanu augsta riska trešo valstu sarakstā pielikuma I punkta tabulā (OV L 19, 24.1.2018., 1. lpp.)

2019. gada 31. marts (6)

11.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/212 (2017. gada 13. decembris), ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, groza attiecībā uz Šrilankas, Trinidādas un Tobāgo un Tunisijas iekļaušanu pielikuma I punkta tabulā (OV L 41, 14.2.2018., 4. lpp.)

2019. gada 31. marts (6)

12.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/1467 (2018. gada 27. jūlijs), ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, groza attiecībā uz Pakistānas iekļaušanu pielikuma I punkta tabulā (OV L 246, 2.10.2018., 1. lpp.)

2019. gada 31. decembris (7)

13.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/855 (2020. gada 7. maijs), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 papildina attiecībā uz Bahamu Salu, Barbadosas, Botsvānas, Kambodžas, Ganas, Jamaikas, Maurīcijas, Mongolijas, Mjanmas/Birmas, Nikaragvas, Panamas un Zimbabves iekļaušanu pielikuma I punkta tabulā un Bosnijas un Hercegovinas, Etiopijas, Gajānas, Laosas Tautas Demokrātiskās Republikas, Šrilankas un Tunisijas svītrošanu no šīs tabulas (OV L 195, 19.6.2020., 1. lpp.)

2022. gada 31. decembris (9)

14.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/37 (2020. gada 7. decembris), ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, groza attiecībā uz Mongolijas svītrošanu no pielikuma I punkta tabulas (OV L 14, 18.1.2021., 1. lpp.)

2023. gada 31. decembris (9)

15.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/758 (2019. gada 31. janvāris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem minimuma darbībām un papildu pasākumu veidiem, kuri kredītiestādēm un finanšu iestādēm jāveic nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas risku mazināšanai konkrētās trešās valstīs (OV L 125, 14.5.2019., 4. lpp.)

2020. gada 31. decembris (7)

16.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1672 (2018. gada 23. oktobris) par Savienības teritorijā ievestās skaidras naudas vai no tās izvestās skaidras naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu (OV L 284, 12.11.2018., 6. lpp.)

2021. gada 31. decembris (7)

17.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1673 (2018. gada 23. oktobris) par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu ar krimināltiesībām (OV L 284, 12.11.2018., 22. lpp.)

2021. gada 31. decembris (7)

Krāpšanas un viltošanas novēršana

18.

Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2001 (2001. gada 28. jūnijs), ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.)

2013. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

19.

Padomes Regula (EK) Nr. 44/2009 (2008. gada 18. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 17, 22.1.2009., 1. lpp.)

20.

Padomes Lēmums 2001/887/TI (2001. gada 6. decembris) par euro aizsardzību pret viltošanu (OV L 329, 14.12.2001., 1. lpp.).

2013. gada 1. septembris

21.

Padomes Lēmums 2003/861/EK (2003. gada 8. decembris) par analīzi un sadarbību attiecībā uz viltotām euro monētām (OV L 325, 12.12.2003., 44. lpp.)

2013. gada 1. septembris

22.

Padomes Regula (EK) Nr. 2182/2004 (2004. gada 6. decembris) par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 373, 21.12.2004., 1. lpp.)

2013. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

23.

Padomes Regula (EK) Nr. 46/2009 (2008. gada 18. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 17, 22.1.2009., 5. lpp.)

24.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/62/ES (2014. gada 15. maijs) par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI (OV L 151, 21.5.2014., 1. lpp.)

2016. gada 1. jūlijs (2)

25.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/713 (2019. gada 17. aprīlis) par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/413/TI (OV L 123, 10.5.2019., 18. lpp.)

2021. gada 31. decembris (7)

Noteikumi par euro banknotēm un monētām

26.

Izņemot 1.a panta 2. un 3. punktu un 4.a, 4.b un 4.c pantu:

Padomes Regula (EK) Nr. 2532/98 (1998. gada 23. novembris) par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (OV L 318, 27.11.1998., 4. lpp.)

2013. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

27.

Padomes Regula (ES) 2015/159 (2015. gada 27. janvāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2532/98 par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (OV L 27, 3.2.2015., 1. lpp.)

2021. gada 31. oktobris (8)

28.

Padomes 1999. gada 10. maija secinājumi par euro monētu kvalitātes vadības sistēmu

2013. gada 1. septembris

29.

Komisijas Paziņojums 2001/C 318/03 (2001. gada 22. oktobris) par euro monētu vienādās puses noformējuma autortiesību aizsardzību (C(2001) 600 final), (OV C 318, 13.11.2001., 3. lpp.)

2013. gada 1. septembris

30.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2003/5 (2003. gada 20. marts) par pasākumu īstenošanu, lai novērstu eiro banknošu neatļautu atveidošanu, un par eiro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 78, 25.3.2003., 20. lpp.)

2013. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

31.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2013/11 (2013. gada 19. aprīlis), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2003/5 par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 43. lpp.)

2013. gada 1. oktobris (1)

32.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2020/2091 (2020. gada 4. decembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2003/5 par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (ECB/2020/61) (OV L 423, 15.12.2020., 65. lpp.)

2022. gada 30. septembris (9)

33.

Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2010/14 (2010. gada 16. septembris) par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (OV L 267, 9.10.2010.,1. lpp.)

2013. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

34.

Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2012/19 (2012. gada 7. septembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (2012/507/ES) (OV L 253, 20.9.2012., 19. lpp.)

2013. gada 1. oktobris (1)

35.

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/2195 (2019. gada 5. decembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (ECB/2019/39) (OV L 330, 20.12.2019., 91. lpp.)

2021. gada 31. decembris (8)

36.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1210/2010 (2010. gada 15. decembris) par euro monētu autentiskuma noteikšanu un rīkošanos ar apgrozībai nederīgām euro monētām (OV L 339, 22.12.2010., 1. lpp.)

2013. gada 1. septembris

37.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1214/2011 (2011. gada 16. novembris) par euro skaidras naudas profesionāliem pārrobežu autopārvadājumiem starp eurozonas dalībvalstīm (OV L 316, 29.11.2011., 1. lpp.)

2014. gada 1. oktobris (1)

38.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 651/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par euro monētu emisiju (OV L 201, 27.7.2012., 135. lpp.)

2013. gada 1. oktobris (1)

39.

Lēmums ECB/2013/10 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (ECB/2013/10) (OV L 118, 30.4.2013., 37. lpp.)

2013. gada 1. oktobris (1)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

40.

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/669 (2019. gada 4. aprīlis), ar ko groza Lēmumu ECB/2013/10 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 113, 29.4.2019., 6. lpp.)

2020. gada 31. decembris (7)

41.

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2020/2090 (2020. gada 4. decembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2013/10 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (ECB/2020/60) (OV L 423, 15.12.2020., 62. lpp.).

2022. gada 30. septembris (9)

42.

Padomes Regula (ES) Nr. 729/2014 (2014. gada 24. jūnijs) par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem (Pārstrādāta redakcija) (OV L 194, 2.7.2014., 1. lpp.)

2013. gada 1. oktobris (1)

Tiesību akti banku un finanšu jomā

43.

Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.)

2016. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

44.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/65/EK (2001. gada 27. septembris), ar ko Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.)

45.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/51/EK (2003. gada 18. jūnijs), ar ko attiecībā uz noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem groza Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 86/635/EEK un 91/674/EEK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.)

46.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/46/EK (2006. gada 14. jūnijs), ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, 83/349/EEK attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem, 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem un 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.)

47.

Padomes Direktīva 89/117/EEK (1989. gada 13. februāris) par pienākumiem saistībā ar gada pārskata dokumentu publicēšanu, kas attiecas uz tādu kredītiestāžu un finanšu iestāžu kādā dalībvalstī reģistrētām filiālēm, kuru galvenais birojs nav minētajā dalībvalstī (OV L 44, 16.2.1989., 40. lpp.)

2018. gada 1. septembris

48.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/9/EK (1997. gada 3. marts) par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (OV L 84, 26.3.1997., 22. lpp.)

2018. gada 1. septembris

49.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/26/EK (1998. gada 19. maijs) par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.)

2018. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

50.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/44/EK (2009. gada 6. maijs), ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.)

51.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/78/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.)

52.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.)

2019. gada 30. septembris (3)

53.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.)

2018. gada 1. septembris

54.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/879 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un Direktīvu 98/26/EK (OV L 150, 7.6.2019., 296. lpp.)

2022. gada 31. decembris (8)

55.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/24/EK (2001. gada 4. aprīlis) par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (OV L 125, 5.5.2001., 15. lpp.)

2018. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

56.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.)

57.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/47/EK (2002. gada 6. jūnijs) par finanšu nodrošinājuma līgumiem (OV L 168, 27.6.2002., 43. lpp.)

2018. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

58.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/44/EK (2009. gada 6. maijs), ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.)

59.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.)

2018. gada 1. septembris (2)

60.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.)

2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9)

61.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK (OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.) un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2018. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

62.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/1/EK (2005. gada 9. marts), ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.)

63.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/25/EK (2008. gada 11. marts), ar ko Direktīvu 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 81, 20.3.2008., 40. lpp.)

64.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/78/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.)

65.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/89/ES (2011. gada 16. novembris), ar ko attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu sabiedrību papildu uzraudzību groza Direktīvu 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK un 2009/138/EK (OV L 326, 8.12. 2011., 113. lpp.)

66

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.)

67.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.)

2023. gada 31. decembris (8)

68.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 924/2009 (2009. gada 16. septembris) par pārrobežu maksājumiem Kopienā, ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 2560/2001 (OV L 266, 9.10.2009., 11. lpp.)

2018. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

69.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 260/2012 (2012. gada 14. marts), ar ko nosaka tehniskās un darbības prasības kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 (OV L 94, 30.3.2012., 22. lpp.)

2018. gada 1. septembris (1)

70.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/110/EK (2009. gada 16. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.)

2016. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

71.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.)

2017. gada 1. septembris (3)

72.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.)

2018. gada 30. septembris (4)

73.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.)

2016. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

74.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1022/2013 (2013. gada 22. oktobris), ar kuru Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza attiecībā uz īpašu uzdevumu uzticēšanu Eiropas Centrālajai bankai, ievērojot Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (OV L 287, 29.10.2013., 5. lpp.)

75.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.)

76.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.)

2018. gada 1. septembris (3)

77.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.)

2018. gada 30. septembris (4)

78.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2033 (2019. gada 27. novembris) par prudenciālajām prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 806/2014 (OV L 314, 5.12.2019., 1. lpp.)

2023. gada 31. decembris (8)

79.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.)

2016. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

80.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.)

81.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 258/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido Savienības programmu, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 716/2009/EK (OV L 105, 8.4.2014., 1. lpp.)

82.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/51/ES (2014. gada 16. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 2003/71/EK un Direktīvu 2009/138/EK un Regulas (EK) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 153, 22.5.2014., 1. lpp.)

83.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.)

2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9)

84.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 260/2012 (2012. gada 14. marts), ar ko nosaka tehniskās un darbības prasības kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 (OV L 94, 30.3.2012., 22. lpp.)

2018. gada 1. aprīlis (2)

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

85.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 248/2014 (2014. gada 26. februāris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 260/2012 attiecībā uz migrāciju uz Savienības mēroga kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem (OV L 84, 20.3.2014., 1. lpp.)

86.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.) un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2019. gada 30. septembris (3)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

87.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.)

88.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.)

89.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.)

2020. gada 31. decembris (3)

90.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.)

91.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2365 (2015. gada 25. novembris) par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.)

2019. gada 30. septembris (4)

92.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/834 (2019. gada 20. maijs), ar ko Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz tīrvērtes pienākumu, tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšanu, ziņošanas prasībām, riska mazināšanas metodēm attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti nav veicis centrālais darījumu partneris, darījumu reģistru reģistrāciju un uzraudzību un darījumu reģistriem piemērojamajām prasībām (OV L 141, 28.5.2019., 42. lpp.)

2021. gada 31. decembris (8)

93.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/876 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas prasībām un Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 150, 7.6.2019., 1. lpp.)

2023. gada 31. decembris (8)

94.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.)

2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9)

95.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/168 (2021. gada 10. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz noteiktu trešo valstu tūlītēju ārvalstu valūtas maiņas etalonu atbrīvojumu un aizstājēju izraudzīšanos noteiktiem etaloniem, kuru sniegšana tiek pārtraukta, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 49, 12.2.2021., 6. lpp.)

2023. gada 31. decembris (9)

96.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2017. gada 1. septembris (1)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

97.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2395 (2017. gada 12. decembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz pārejas kārtību tam, lai mazinātu 9. SFPS ieviešanas ietekmi uz pašu kapitālu, un lielo riska darījumu regulējumam noteiktiem publiskā sektora riska darījumiem, kuri denominēti jebkuras dalībvalsts vietējā valūtā (OV L 345, 27.12.2017., 27. lpp.)

2019. gada 30. jūnijs (6)

98.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2401 (2017. gada 12. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (OV L 347, 28.12.2017., 1. lpp.)

2020. gada 31. marts (6)

99.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/630 (2019. gada 17. aprīlis), ar ko attiecībā uz zaudējumu seguma minimumu ienākumus nenesošiem riska darījumiem groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 111, 25.4.2019., 4. lpp.)

2020. gada 31. decembris (7)

100.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/876 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas prasībām un Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 150, 7.6.2019., 1. lpp.)

2023. gada 31. decembris (8)

101.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2033 (2019. gada 27. novembris) par prudenciālajām prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 806/2014 (OV L 314, 5.12.2019., 1. lpp.)

2023. gada 31. decembris (8)

102.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/873 (2020. gada 24. jūnijs), ar ko Regulas (ES) Nr. 575/2013 un (ES) 2019/876 groza attiecībā uz noteiktām korekcijām, kuras veicamas, lai reaģētu uz Covid-19 pandēmiju (OV L 204, 26.6.2020., 4. lpp.)

2022. gada 31. decembris (izņemot 1. panta 4) punktu – 2023. gada 31. decembris) (9)

103.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/558 (2021. gada 31. marts), ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz korekcijām vērtspapīrošanas regulējumā, lai atbalstītu ekonomikas atveseļošanu, reaģējot uz Covid-19 krīzi (OV L 116, 6.4.2021., 25. lpp.)

2023. gada 31. decembris (izņemot 1. panta 2) un 4) punktu – 2024. gada 31. decembris) (9)

104.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2017. gada 1. septembris (1)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

105.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.)

2018. gada 1. septembris (3)

106.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/878 (2019. gada 20. maijs), ar ko Direktīvu 2013/36/ES groza attiecībā uz atbrīvotajām sabiedrībām, finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, atalgojumu, uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kā arī kapitāla saglabāšanas pasākumiem (OV L 150, 7.6.2019., 253. lpp.)

2022. gada 31. decembris (8)

107.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.)

2023. gada 31. decembris (8)

108.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/338 (2021. gada 16. februāris), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz informācijas prasībām, produktu pārvaldību un pozīciju limitiem un Direktīvas 2013/36/ES un (ES) 2019/878 attiecībā uz to piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai veicinātu atveseļošanos no Covid-19 krīzes (OV L 68, 26.2.2021., 14. lpp.)

2023. gada 31. decembris (9)

109.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2018. gada 30. septembris (4)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

110.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.)

2020. gada 1. marts (6)

111.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1033 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.)

2018. gada 30. septembris (5)

112.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (pārstrādāta versija) (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.)

2016. gada 1. septembris (2)

113.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/57/ES (2014. gada 16. aprīlis) par kriminālsodiem par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva) (OV L 173, 12.6.2014., 179. lpp.)

2018. gada 30. septembris (4)

114.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2018. gada 1. septembris (2)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

115.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2399 (2017. gada 12. decembris), ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz nenodrošinātu parāda instrumentu prioritāti maksātnespējas hierarhijā (OV L 345, 27.12.2017., 96. lpp.)

2019. gada 31. oktobris (6)

116.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/879 (2019. gada 20. maijs), ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un Direktīvu 98/26/EK (OV L 150, 7.6.2019., 296. lpp.)

2022. gada 31. decembris (8)

117.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.)

2023. gada 31. decembris (8)

118.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.)

2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9)
  )

119.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar kuru groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2020. gada 31. decembris (3)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

120.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.)

2020. gada 31. decembris (4)

121.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1034 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem (OV L 175, 30.6.2016., 8. lpp.)

2021. gada 31. decembris (5)

Izņemot 64. panta 5. punktu:

122.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.)

2023. gada 31. decembris (8)

123.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2177 (2019. gada 18. decembris), ar ko groza Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II), Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai (OV L 334, 27.12.2019., 155. lpp.)

2024. gada 31. decembris (8)

124.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2020/1504 (2020. gada 7. oktobris), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem (OV L 347, 20.10.2020., 50. lpp.).

2023. gada 31. decembris (9)

125.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/338 (2021. gada 16. februāris), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz informācijas prasībām, produktu pārvaldību un pozīciju limitiem un Direktīvas 2013/36/ES un (ES) 2019/878 attiecībā uz to piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai veicinātu atveseļošanos no Covid-19 krīzes (OV L 68, 26.2.2021., 14. lpp.)

2023. gada 31. decembris (9)

126.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2020. gada 31. decembris (3)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

127.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1033 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.)

2020. gada 31. decembris (5)

128.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2033 (2019. gada 27. novembris) par prudenciālajām prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 806/2014 (OV L 314, 5.12.2019., 1. lpp.)

2023. gada 31. decembris (8)

129.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.)

2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9)

130.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.)

2020. gada 31. decembris (4)

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

131.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1033 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.)

2020. gada 31. decembris (6)

132.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2365 (2015. gada 25. novembris) par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.)

2019. gada 30. septembris (4)

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

133.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.)

2024. gada 31. decembris (izņemot: 95. pants – 2022. gada 31. decembris, 87. panta 2. punkts – 2023. gada 31. decembris, 9. panta 1., 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10., 12., 13., 16., 17., 18. un 19. punkts, 10. panta 1., 2., 3., 8., 9., 10., 11. un 12. punkts un 11. pants – 2024. gada 31. decembris, 9. panta 14. punkts un 20. pants – 2025. gada 31. decembris) (9)

134.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2018. gada 30. septembris (4)

135.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.)

2020. gada 1. marts (6)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

136.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2089 (2019. gada 27. novembris), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz ES klimata pārejas etaloniem, Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem un ar ilgtspēju saistītu informācijas atklāšanu attiecībā uz etaloniem (OV L 317, 9.12.2019., 17. lpp.)

2021. gada 31. decembris (8)

137.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/168 (2021. gada 10. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz noteiktu trešo valstu tūlītēju ārvalstu valūtas maiņas etalonu atbrīvojumu un aizstājēju izraudzīšanos noteiktiem etaloniem, kuru sniegšana tiek pārtraukta, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 49, 12.2.2021., 6. lpp.)

2023. gada 31. decembris (9)

Tiesību akti par statistikas informācijas vākšanu

   (*1)

138.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2013/24 (2013. gada 25. jūlijs) par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (OV L 2, 7.1.2014., 34. lpp.)

2016. gada 1. septembris (2)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

139.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/66 (2015. gada 26. novembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2015/40) (OV L 14, 21.1.2016., 36. lpp.)

2017. gada 31. marts (4)

140.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2020/1553 (2020. gada 14. oktobris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2020/51) (OV L 354, 26.10.2020., 24. lpp.)

2022. gada 31. decembris (9)

141.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2021/827 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2021/20) (OV L 184, 25.5.2021., 4. lpp.)

2022. gada 31. decembris (9)

142.

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2021/379 (2021. gada 22. janvāris) par kredītiestāžu un monetāro finanšu iestāžu sektora bilances posteņiem (pārstrādāta redakcija) (ECB/2021/2) (OV L 73, 3.3.2021., 16. lpp.) (9)

2022. gada 31. decembris (9)

143.

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1072/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (pārstrādāta versija) (ECB/2013/34) (OV L 297, 7.11.2013., 51. lpp.)

2016. gada 1. septembris (2)

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

144.

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 756/2014 (2014. gada 8. jūlijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2014/30) (OV L 205, 12.7.2014., 14. lpp.)

145.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2021/830 (2021. gada 26. marts) par bilances posteņu statistiku un monetāro finanšu iestāžu procentu likmju statistiku (ECB/2021/11)

2022. gada 31. decembris (9)

---

(1)  2013. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2012. gada 27. marta Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku 8. panta 5. punktu.

1

(2)  2014. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2012. gada 27. marta Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku 8. panta 5. punktu.

2

(3)  2015. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2012. gada 27. marta Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku 8. panta 5. punktu.

3

(4)  2016. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2012. gada 27. marta Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku 8. panta 5. punktu.

4

(5)  2017. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2012. gada 27. marta Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku 8. panta 5. punktu.

5

(6)  2018. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2012. gada 27. marta Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku 8. panta 5. punktu.

6

(7)  2019. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2012. gada 27. marta Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku 8. panta 4. punktu.

7

(8)  2020. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2012. gada 27. marta Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku 8. panta 4. punktu.

8

(9)  2021. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2012. gada 27. marta Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku 8. panta 4. punktu.

9

(*1)  Kā tas atrunāts veidnē par vienkāršotu statistikas pārskatu.

*1

---

| 18.3.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 90/197 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 90/197

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2022/447

(2022. gada 8. marts),

ar ko groza Lēmumu 2011/15/ES par kontu atvēršanu tādu maksājumu apstrādei, kas saistīti ar EFSF aizdevumiem dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (ECB/2022/10)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS VALDE,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 17. un 21. pantu,

tā kā:

| (1) | Par noguldījumiem, kas tiek turēti Eiropas Centrālajā bankā (ECB), kā noteikts Eiropas Centrālās bankas Lēmumā 2011/15/ES (ECB/2010/31) (1), būtu jāmaksā atlīdzība saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmuma (ES) 2019/1743 (ECB/2019/31) (2) 2. panta 1. punktu, lai nodrošinātu salīdzināmu noguldījumu atlīdzības konsekvenci visā Eurosistēmā. |
| --- | --- |

(1)

Par noguldījumiem, kas tiek turēti Eiropas Centrālajā bankā (ECB), kā noteikts Eiropas Centrālās bankas Lēmumā 2011/15/ES (ECB/2010/31) (1), būtu jāmaksā atlīdzība saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmuma (ES) 2019/1743 (ECB/2019/31) (2) 2. panta 1. punktu, lai nodrošinātu salīdzināmu noguldījumu atlīdzības konsekvenci visā Eurosistēmā.

| (2) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2011/15/ES (ECB/2010/31), |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2011/15/ES (ECB/2010/31),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījums

Lēmuma 2011/15/ES (ECB/2010/31) 5. pantu aizstāj ar šādu:

“5. pants

Atlīdzība

Atlīdzību par NCB naudas kontu maksā saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmuma (ES) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*1) 2. panta 1. punkta noteikumiem.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā piektajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Frankfurtē pie Mainas, 2022. gada 8. martā

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums 2011/15/ES (2010. gada 20. decembris) par kontu atvēršanu tādu maksājumu apstrādei, kas saistīti ar EFSF aizdevumiem dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (ECB/2010/31) (OV L 10, 14.1.2011., 7. lpp.).

1

(2)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/1743 (2019. gada 15. oktobris) par virsrezervju turējumu un noteiktu noguldījumu atlīdzību (ECB/2019/31) (OV L 267, 21.10.2019., 12. lpp.).

2

---