# Europos Sąjungos L 90/2022

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 90 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 65 metai2022m. kovo 18d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 90

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

65 metai2022m. kovo 18d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2021 m. spalio 20 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/439, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 papildomas techniniais reguliavimo standartais, kuriais patikslinama vertinimo metodika, kurią turi taikyti kompetentingos institucijos vertindamos, ar kredito įstaigos ir investicinės įmonės laikosi vidaus reitingais pagrįsto metodo taikymo reikalavimų (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2022 m. kovo 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/440, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605, kuriuo nustatomos specialios afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės, I priedas (
  1
  ) | 67 |
| | * | 2022 m. kovo 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/441, kuriuo dėl Jungtinei Karalystei ir Jungtinėms Amerikos Valstijoms skirtų įrašų trečiųjų šalių, iš kurių į Sąjungą leidžiama įvežti naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių paukščių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntas, sąrašuose iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai (
  1
  ) | 105 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2022 m. vasario 21 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/442, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas su Islandija, Norvegijos Karalyste, Šveicarijos Konfederacija ir Lichtenšteino Kunigaikštyste, kad būtų sudaryti Europos Sąjungos ir tų šalių susitarimai dėl papildomų taisyklių, susijusių su sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemone, įtraukta į Integruoto sienų valdymo fondą | 116 |
| | * | 2022 m. kovo 3 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/443 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo IV priedo (Energija) dalinio pakeitimo (Direktyva dėl pastatų energinio naudingumo) (
  1
  ) | 118 |
| | * | 2021 m. birželio 28 d. Komisijos sprendimas (ES) 2022/444 dėl valstybės pagalbos SA.49414 (2020/C) (ex 2019/NN), kurią Prancūzija suteikė gamtinių dujų saugyklų operatoriams
  (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4494)

   (
  1
  ) | 122 |
| | * | 2022 m. kovo 15 d. Komisijos sprendimas (ES) 2022/445, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Sąjungos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimo dėl pinigų priedas | 163 |
| | * | 2022 m. kovo 15 d. Komisijos sprendimas (ES) 2022/446, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Sąjungos ir San Marino Respublikos susitarimo dėl pinigų priedas | 180 |
| | * | 2022 m. kovo 8 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2022/447, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/15/ES dėl mokėjimams, susijusiems su EFSF paskolomis valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, atlikti skirtų sąskaitų atidarymo (ECB/2022/10) | 197 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2021 m. spalio 20 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/439, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 papildomas techniniais reguliavimo standartais, kuriais patikslinama vertinimo metodika, kurią turi taikyti kompetentingos institucijos vertindamos, ar kredito įstaigos ir investicinės įmonės laikosi vidaus reitingais pagrįsto metodo taikymo reikalavimų (
  1
  )

1

1

*

2022 m. kovo 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/440, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605, kuriuo nustatomos specialios afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės, I priedas (
  1
  )

1

67

*

2022 m. kovo 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/441, kuriuo dėl Jungtinei Karalystei ir Jungtinėms Amerikos Valstijoms skirtų įrašų trečiųjų šalių, iš kurių į Sąjungą leidžiama įvežti naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių paukščių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntas, sąrašuose iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai (
  1
  )

1

105

SPRENDIMAI

*

2022 m. vasario 21 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/442, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas su Islandija, Norvegijos Karalyste, Šveicarijos Konfederacija ir Lichtenšteino Kunigaikštyste, kad būtų sudaryti Europos Sąjungos ir tų šalių susitarimai dėl papildomų taisyklių, susijusių su sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemone, įtraukta į Integruoto sienų valdymo fondą

116

*

2022 m. kovo 3 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/443 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo IV priedo (Energija) dalinio pakeitimo (Direktyva dėl pastatų energinio naudingumo) (
  1
  )

1

118

*

2021 m. birželio 28 d. Komisijos sprendimas (ES) 2022/444 dėl valstybės pagalbos SA.49414 (2020/C) (ex 2019/NN), kurią Prancūzija suteikė gamtinių dujų saugyklų operatoriams
  (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4494)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4494)

1

122

*

2022 m. kovo 15 d. Komisijos sprendimas (ES) 2022/445, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Sąjungos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimo dėl pinigų priedas

163

*

2022 m. kovo 15 d. Komisijos sprendimas (ES) 2022/446, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Sąjungos ir San Marino Respublikos susitarimo dėl pinigų priedas

180

*

2022 m. kovo 8 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2022/447, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/15/ES dėl mokėjimams, susijusiems su EFSF paskolomis valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, atlikti skirtų sąskaitų atidarymo (ECB/2022/10)

197

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2022 3 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 90/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 90/1

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2022/439

2021 m. spalio 20 d.

kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 papildomas techniniais reguliavimo standartais, kuriais patikslinama vertinimo metodika, kurią turi taikyti kompetentingos institucijos vertindamos, ar kredito įstaigos ir investicinės įmonės laikosi vidaus reitingais pagrįsto metodo taikymo reikalavimų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (1), ypač į jo 144 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą, 173 straipsnio 3 dalies trečią pastraipą ir 180 straipsnio 3 dalies trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | Reglamente (ES) Nr. 575/2013 nustatytas reikalavimas kompetentingoms institucijoms vertinti, ar įstaiga laikosi reikalavimų, kad galėtų taikyti vidaus reitingais pagrįstą (toliau – IRB) metodą, yra susijęs su visais IRB metodo taikymo reikalavimais, neatsižvelgiant į jų reikšmingumo laipsnį, ir tų reikalavimų laikymusi visą laiką. Todėl tas reikalavimas yra susijęs ne tik su įstaigos pirminio prašymo leisti naudoti reitingų sistemas nuosavų lėšų reikalavimams apskaičiuoti vertinimu, bet ir su: visų papildomų įstaigos prašymų leisti naudoti reitingų sistemas, taikomas pagal patvirtintą įstaigos planą nuosekliai taikyti IRB metodą, vertinimu; prašymo leisti padaryti reikšmingus vidaus metodų, kuriuos įstaigai leista taikyti pagal to reglamento 143 straipsnio 3 dalį ir Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 529/2014 (2), pakeitimus vertinimu; IRB metodo pakeitimais, apie kuriuos reikia pranešti pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 143 straipsnio 4 dalį ir Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 529/2014; vykdoma IRB metodo, kurį įstaigai leista taikyti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (3) 101 straipsnio 1 dalį, peržiūra; prašymų leisti grįžti prie paprastesnių metodų naudojimo pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 149 straipsnį vertinimu. Visiems šiems konkretiems IRB metodo taikymo reikalavimų laikymosi vertinimo aspektams kompetentingos institucijos turėtų taikyti vienodus kriterijus. Taigi taisyklės, kuriose nustatyta tokia vertinimo metodika, turėtų būti taikomos visais tokiais atvejais, siekiant užtikrinti, kad kompetentingos institucijos suderintų vertinimo metodikas, ir išvengti reglamentavimo arbitražo rizikos; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (ES) Nr. 575/2013 nustatytas reikalavimas kompetentingoms institucijoms vertinti, ar įstaiga laikosi reikalavimų, kad galėtų taikyti vidaus reitingais pagrįstą (toliau – IRB) metodą, yra susijęs su visais IRB metodo taikymo reikalavimais, neatsižvelgiant į jų reikšmingumo laipsnį, ir tų reikalavimų laikymusi visą laiką. Todėl tas reikalavimas yra susijęs ne tik su įstaigos pirminio prašymo leisti naudoti reitingų sistemas nuosavų lėšų reikalavimams apskaičiuoti vertinimu, bet ir su: visų papildomų įstaigos prašymų leisti naudoti reitingų sistemas, taikomas pagal patvirtintą įstaigos planą nuosekliai taikyti IRB metodą, vertinimu; prašymo leisti padaryti reikšmingus vidaus metodų, kuriuos įstaigai leista taikyti pagal to reglamento 143 straipsnio 3 dalį ir Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 529/2014 (2), pakeitimus vertinimu; IRB metodo pakeitimais, apie kuriuos reikia pranešti pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 143 straipsnio 4 dalį ir Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 529/2014; vykdoma IRB metodo, kurį įstaigai leista taikyti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (3) 101 straipsnio 1 dalį, peržiūra; prašymų leisti grįžti prie paprastesnių metodų naudojimo pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 149 straipsnį vertinimu. Visiems šiems konkretiems IRB metodo taikymo reikalavimų laikymosi vertinimo aspektams kompetentingos institucijos turėtų taikyti vienodus kriterijus. Taigi taisyklės, kuriose nustatyta tokia vertinimo metodika, turėtų būti taikomos visais tokiais atvejais, siekiant užtikrinti, kad kompetentingos institucijos suderintų vertinimo metodikas, ir išvengti reglamentavimo arbitražo rizikos;

| (2) | vertinimo metodiką turėtų sudaryti metodai, kuriuos neprivaloma ar privaloma tvarka turi naudoti kompetentingos institucijos, ir joje turėtų būti nustatyti kriterijai, kuriuos turi tikrinti kompetentingos institucijos; |
| --- | --- |

(2)

vertinimo metodiką turėtų sudaryti metodai, kuriuos neprivaloma ar privaloma tvarka turi naudoti kompetentingos institucijos, ir joje turėtų būti nustatyti kriterijai, kuriuos turi tikrinti kompetentingos institucijos;

| (3) | siekiant užtikrinti nuoseklų reikalavimų, kuriuos reikia įvykdyti, kad būtų leista taikyti IRB metodą, laikymosi vertinimą visoje Sąjungoje, būtina, kad tam vertinimui kompetentingos institucijos taikytų vienodus metodus. Todėl būtina sudaryti visų kompetentingų institucijų taikytinų metodų rinkinį. Tačiau, atsižvelgiant į modelių vertinimo pobūdį ir modelių įvairovę bei ypatumus, kompetentingos institucijos tuos metodus konkretiems nagrinėjamiems modeliams taip pat turėtų taikyti vadovaudamosi savo nuožiūra priežiūros srityje. Šiame reglamente nustatytoje vertinimo metodikoje turėtų būti nustatyti minimalieji kriterijai kompetentingoms institucijoms tikrinti, kaip laikomasi IRB metodo taikymo reikalavimų, ir kompetentingų institucijų įpareigojimas tikrinti visus kitus tuo tikslu būtinus svarbius kriterijus. Be to, tam tikrais atvejais, jeigu kompetentinga institucija neseniai atliko panašius tos pačios klasės pozicijų reitingų sistemų vertinimus, tikslinga leisti naudotis tokių vertinimų rezultatais, kad kompetentinga institucija galėtų nekartoti tokių vertinimų, jeigu veikdama savo nuožiūra ji nusprendžia, jog jie iš esmės nepasikeitė. Taip turėtų pavykti išvengti sudėtingumo, nereikalingos naštos ir darbo dubliavimosi; |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti nuoseklų reikalavimų, kuriuos reikia įvykdyti, kad būtų leista taikyti IRB metodą, laikymosi vertinimą visoje Sąjungoje, būtina, kad tam vertinimui kompetentingos institucijos taikytų vienodus metodus. Todėl būtina sudaryti visų kompetentingų institucijų taikytinų metodų rinkinį. Tačiau, atsižvelgiant į modelių vertinimo pobūdį ir modelių įvairovę bei ypatumus, kompetentingos institucijos tuos metodus konkretiems nagrinėjamiems modeliams taip pat turėtų taikyti vadovaudamosi savo nuožiūra priežiūros srityje. Šiame reglamente nustatytoje vertinimo metodikoje turėtų būti nustatyti minimalieji kriterijai kompetentingoms institucijoms tikrinti, kaip laikomasi IRB metodo taikymo reikalavimų, ir kompetentingų institucijų įpareigojimas tikrinti visus kitus tuo tikslu būtinus svarbius kriterijus. Be to, tam tikrais atvejais, jeigu kompetentinga institucija neseniai atliko panašius tos pačios klasės pozicijų reitingų sistemų vertinimus, tikslinga leisti naudotis tokių vertinimų rezultatais, kad kompetentinga institucija galėtų nekartoti tokių vertinimų, jeigu veikdama savo nuožiūra ji nusprendžia, jog jie iš esmės nepasikeitė. Taip turėtų pavykti išvengti sudėtingumo, nereikalingos naštos ir darbo dubliavimosi;

| (4) | jeigu vertinimą, kaip įstaiga laikosi IRB metodo taikymo reikalavimų, kompetentingos institucijos turi atlikti kitais tikslais, nesusijusiais su pirminiu leidimo prašymu, kompetentingos institucijos turėtų taikyti tik tas taisykles, kurios yra svarbios vertinimo tokiais kitais tikslais aprėpčiai, ir kiekvienu atveju kaip atskaitos tašką turėtų naudoti ankstesnių vertinimų išvadas; |
| --- | --- |

(4)

jeigu vertinimą, kaip įstaiga laikosi IRB metodo taikymo reikalavimų, kompetentingos institucijos turi atlikti kitais tikslais, nesusijusiais su pirminiu leidimo prašymu, kompetentingos institucijos turėtų taikyti tik tas taisykles, kurios yra svarbios vertinimo tokiais kitais tikslais aprėpčiai, ir kiekvienu atveju kaip atskaitos tašką turėtų naudoti ankstesnių vertinimų išvadas;

| (5) | jeigu vertinimas susijęs su prašymais suteikti Reglamento (ES) Nr. 575/2013 20 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus leidimus, taikomi to straipsnio 8 dalyje nurodyti techniniai įgyvendinimo standartai dėl bendro sprendimo priėmimo proceso; |
| --- | --- |

(5)

jeigu vertinimas susijęs su prašymais suteikti Reglamento (ES) Nr. 575/2013 20 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus leidimus, taikomi to straipsnio 8 dalyje nurodyti techniniai įgyvendinimo standartai dėl bendro sprendimo priėmimo proceso;

| (6) | kompetentingos institucijos privalo patikrinti, ar įstaigos laikosi konkrečių reguliavimo reikalavimų, kad galėtų taikyti IRB metodą, taip pat įvertinti bendrą įstaigos įgyvendintų sprendimų, sistemų bei metodų kokybę ir prašyti, kad jie būtų nuolat tobulinami ir pritaikomi atsižvelgiant į kintančias aplinkybes, kad būtų nuolat laikomasi tų reikalavimų. Atlikdamos tokį vertinimą kompetentingos institucijos iš esmės turi veikti savo nuožiūra. Pagal vertinimo metodikos taisykles, viena vertus, kompetentingoms institucijoms turėtų būti leidžiama, be šiame reglamente nurodytų patikrinimų, savo nuožiūra prireikus atlikti papildomus patikrinimus, o, kita vertus, jomis turėtų būti užtikrintas skirtingose jurisdikcijose taikomos priežiūros praktikos derėjimas ir palyginamumas. Dėl tų pačių priežasčių kompetentingos institucijos būtinai turėtų turėti galimybę lanksčiai taikyti tinkamiausią neprivalomą metodą arba bet kokį kitą metodą, kuris yra būtinas konkretiems reikalavimams patikrinti, be kita ko, atsižvelgdamos į kiekvienos reitingų sistemos aprėpiamų pozicijų rūšių reikšmingumą, modelių sudėtingumą, situacijos ypatumus, įstaigos įgyvendintą konkretų sprendimą, įstaigos pateiktų įrodymų kokybę ir pačių kompetentingų institucijų turimus išteklius. Be to, dėl tų pačių priežasčių kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę atlikti papildomus testus ir patikrinimus, kurių reikia, kai kyla abejonių dėl IRB metodo reikalavimų įvykdymo, laikydamosi proporcingumo principo ir atsižvelgdamos į įstaigos veiklos ir struktūros pobūdį, dydį ir sudėtingumą; |
| --- | --- |

(6)

kompetentingos institucijos privalo patikrinti, ar įstaigos laikosi konkrečių reguliavimo reikalavimų, kad galėtų taikyti IRB metodą, taip pat įvertinti bendrą įstaigos įgyvendintų sprendimų, sistemų bei metodų kokybę ir prašyti, kad jie būtų nuolat tobulinami ir pritaikomi atsižvelgiant į kintančias aplinkybes, kad būtų nuolat laikomasi tų reikalavimų. Atlikdamos tokį vertinimą kompetentingos institucijos iš esmės turi veikti savo nuožiūra. Pagal vertinimo metodikos taisykles, viena vertus, kompetentingoms institucijoms turėtų būti leidžiama, be šiame reglamente nurodytų patikrinimų, savo nuožiūra prireikus atlikti papildomus patikrinimus, o, kita vertus, jomis turėtų būti užtikrintas skirtingose jurisdikcijose taikomos priežiūros praktikos derėjimas ir palyginamumas. Dėl tų pačių priežasčių kompetentingos institucijos būtinai turėtų turėti galimybę lanksčiai taikyti tinkamiausią neprivalomą metodą arba bet kokį kitą metodą, kuris yra būtinas konkretiems reikalavimams patikrinti, be kita ko, atsižvelgdamos į kiekvienos reitingų sistemos aprėpiamų pozicijų rūšių reikšmingumą, modelių sudėtingumą, situacijos ypatumus, įstaigos įgyvendintą konkretų sprendimą, įstaigos pateiktų įrodymų kokybę ir pačių kompetentingų institucijų turimus išteklius. Be to, dėl tų pačių priežasčių kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę atlikti papildomus testus ir patikrinimus, kurių reikia, kai kyla abejonių dėl IRB metodo reikalavimų įvykdymo, laikydamosi proporcingumo principo ir atsižvelgdamos į įstaigos veiklos ir struktūros pobūdį, dydį ir sudėtingumą;

| (7) | siekdamos užtikrinti bendro IRB metodo vertinimo nuoseklumą ir išsamumą tuo atveju, jeigu vėliau bus pateikti prašymai suteikti leidimą pagal patvirtintą įstaigos nuoseklaus taikymo planą, kompetentingos institucijos turėtų atlikti vertinimą remdamosi bent taisyklėmis dėl naudojimo ir patirties patikrinimo, priskyrimo rangams ar grupėms, reitingų sistemų ir kiekybinio rizikos vertinimo, nes šie vertinimo aspektai susiję su kiekviena atskira IRB metodo reitingų sistema; |
| --- | --- |

(7)

siekdamos užtikrinti bendro IRB metodo vertinimo nuoseklumą ir išsamumą tuo atveju, jeigu vėliau bus pateikti prašymai suteikti leidimą pagal patvirtintą įstaigos nuoseklaus taikymo planą, kompetentingos institucijos turėtų atlikti vertinimą remdamosi bent taisyklėmis dėl naudojimo ir patirties patikrinimo, priskyrimo rangams ar grupėms, reitingų sistemų ir kiekybinio rizikos vertinimo, nes šie vertinimo aspektai susiję su kiekviena atskira IRB metodo reitingų sistema;

| (8) | siekiant įvertinti IRB metodo taikymo tinkamumą, reikėtų patikrinti visas reitingų sistemas ir susijusius procesus, jeigu įstaiga trečiajai šaliai perdavė su reitingų sistemų kūrimu, įgyvendinimu ir patikimumo vertinimu susijusias užduotis, veiklą ar funkcijas arba įsigijo reitingų sistemą ar bendrus duomenis iš trečiosios šalies pardavėjo. Visų pirma reikėtų patikrinti, ar įstaigoje įgyvendintos tinkamos kontrolės priemonės ir ar yra visi dokumentai. Be to, kadangi už perduotus procesus ir iš trečiosios šalies pardavėjo įsigytų reitingų sistemų veikimą galiausiai atsako įstaigos valdymo organas, reikėtų patikrinti, ar perduoti procesai ir įsigytos reitingų sistemos tinkamai suvokiami įstaigos viduje. Todėl kompetentingos institucijos turėtų vertinti visas perduotas užduotis, veiklą bei funkcijas ir iš trečiųjų šalių pardavėjų įsigytas reitingų sistemas panašiai, kaip tais atvejais, kai IRB metodas sukuriamas taikant tik įstaigos vidaus procesus; |
| --- | --- |

(8)

siekiant įvertinti IRB metodo taikymo tinkamumą, reikėtų patikrinti visas reitingų sistemas ir susijusius procesus, jeigu įstaiga trečiajai šaliai perdavė su reitingų sistemų kūrimu, įgyvendinimu ir patikimumo vertinimu susijusias užduotis, veiklą ar funkcijas arba įsigijo reitingų sistemą ar bendrus duomenis iš trečiosios šalies pardavėjo. Visų pirma reikėtų patikrinti, ar įstaigoje įgyvendintos tinkamos kontrolės priemonės ir ar yra visi dokumentai. Be to, kadangi už perduotus procesus ir iš trečiosios šalies pardavėjo įsigytų reitingų sistemų veikimą galiausiai atsako įstaigos valdymo organas, reikėtų patikrinti, ar perduoti procesai ir įsigytos reitingų sistemos tinkamai suvokiami įstaigos viduje. Todėl kompetentingos institucijos turėtų vertinti visas perduotas užduotis, veiklą bei funkcijas ir iš trečiųjų šalių pardavėjų įsigytas reitingų sistemas panašiai, kaip tais atvejais, kai IRB metodas sukuriamas taikant tik įstaigos vidaus procesus;

| (9) | siekdamos neleisti įstaigoms ilgą laiką tik iš dalies nuosekliai taikyti IRB metodą, kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar vadinamojo įgyvendinimo plano įvykdymo terminas yra tinkamas, ar šio termino laikomasi ir ar įgyvendinimo planą reikia keisti. Reikėtų patikrinti, ar visoms į įgyvendinimo planą įtrauktoms pozicijoms yra nustatytas aiškus ir pagrįstas didžiausias galutinis IRB metodo įgyvendinimo terminas; |
| --- | --- |

(9)

siekdamos neleisti įstaigoms ilgą laiką tik iš dalies nuosekliai taikyti IRB metodą, kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar vadinamojo įgyvendinimo plano įvykdymo terminas yra tinkamas, ar šio termino laikomasi ir ar įgyvendinimo planą reikia keisti. Reikėtų patikrinti, ar visoms į įgyvendinimo planą įtrauktoms pozicijoms yra nustatytas aiškus ir pagrįstas didžiausias galutinis IRB metodo įgyvendinimo terminas;

| (10) | svarbu įvertinti patikimumo vertinimo funkcijos tvirtumą, taigi ir nepriklausomumą nuo kredito rizikos kontrolės skyriaus, metodų ir procedūrų išsamumą, dažnumą bei tinkamumą ir ataskaitų teikimo proceso pagrįstumą siekiant patikrinti, ar reitingų sistemos vertinamos objektyviai ir ar nėra daug paskatų nuslėpti modelio trūkumus ir silpnuosius aspektus. Tikrindamos, ar užtikrintas pakankamas patikimumo vertinimo funkcijos nepriklausomumo lygis, kompetentingos institucijos turėtų atsižvelgti į įstaigos dydį ir sudėtingumą; |
| --- | --- |

(10)

svarbu įvertinti patikimumo vertinimo funkcijos tvirtumą, taigi ir nepriklausomumą nuo kredito rizikos kontrolės skyriaus, metodų ir procedūrų išsamumą, dažnumą bei tinkamumą ir ataskaitų teikimo proceso pagrįstumą siekiant patikrinti, ar reitingų sistemos vertinamos objektyviai ir ar nėra daug paskatų nuslėpti modelio trūkumus ir silpnuosius aspektus. Tikrindamos, ar užtikrintas pakankamas patikimumo vertinimo funkcijos nepriklausomumo lygis, kompetentingos institucijos turėtų atsižvelgti į įstaigos dydį ir sudėtingumą;

| (11) | kadangi reitingų sistemos yra IRB metodo pagrindas ir jų kokybė gali padaryti reikšmingą poveikį nuosavų lėšų reikalavimų lygiui, reitingų sistemų veikimą reikėtų reguliariai peržiūrėti. Atsižvelgiant į tai, kad rizikos parametrų įverčiai turi būti peržiūrimi bent kartą per metus ir reitingų sistemas turėtų reguliariai vertinti kompetentingos institucijos ir vidaus auditoriai, taip pat atsižvelgiant į tai, kad šiai užduočiai atlikti reikalinga patikimumo vertinimo funkcijos teikiama informacija, tikslinga patikrinti, ar reitingų sistemų veikimo patikimumo vertinimas, apimantis reikšmingus portfelius ir visų kitų reitingų sistemų grįžtamąjį patikrinimą, atliekamas bent kartą per metus; |
| --- | --- |

(11)

kadangi reitingų sistemos yra IRB metodo pagrindas ir jų kokybė gali padaryti reikšmingą poveikį nuosavų lėšų reikalavimų lygiui, reitingų sistemų veikimą reikėtų reguliariai peržiūrėti. Atsižvelgiant į tai, kad rizikos parametrų įverčiai turi būti peržiūrimi bent kartą per metus ir reitingų sistemas turėtų reguliariai vertinti kompetentingos institucijos ir vidaus auditoriai, taip pat atsižvelgiant į tai, kad šiai užduočiai atlikti reikalinga patikimumo vertinimo funkcijos teikiama informacija, tikslinga patikrinti, ar reitingų sistemų veikimo patikimumo vertinimas, apimantis reikšmingus portfelius ir visų kitų reitingų sistemų grįžtamąjį patikrinimą, atliekamas bent kartą per metus;

| (12) | visos IRB metodo sritys turi būti faktiškai įtrauktos į vidaus auditą. Vis dėlto reikėtų patikrinti, ar vidaus audito ištekliai naudojami veiksmingai, daugiausia dėmesio skiriant didžiausios rizikos sritims. Svarbu užtikrinti tam tikrą lankstumą, visų pirma, kai įstaigose naudojama daug reitingų sistemų. Todėl kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar atliekama metinė peržiūra, siekiant nustatyti sritis, kuriose per metus reikia atlikti išsamesnes peržiūras; |
| --- | --- |

(12)

visos IRB metodo sritys turi būti faktiškai įtrauktos į vidaus auditą. Vis dėlto reikėtų patikrinti, ar vidaus audito ištekliai naudojami veiksmingai, daugiausia dėmesio skiriant didžiausios rizikos sritims. Svarbu užtikrinti tam tikrą lankstumą, visų pirma, kai įstaigose naudojama daug reitingų sistemų. Todėl kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar atliekama metinė peržiūra, siekiant nustatyti sritis, kuriose per metus reikia atlikti išsamesnes peržiūras;

| (13) | siekdamos užtikrinti minimalųjį suderinimo lygį, susijusį su reitingų sistemų naudojimo aprėptimi (t. y. atlikti vadinamąjį naudojimo patikrinimą), kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar reitingų sistemos yra įtrauktos į atitinkamus įstaigos procesus, sudarančius bendresnių rizikos valdymo, kredito suteikimo ir sprendimų priėmimo procesų dalį, vidaus kapitalo paskirstymą ir įmonių valdymo funkcijas. Tai pagrindinės sritys, kuriose vidaus procesuose reikia naudoti rizikos parametrus, todėl jeigu tarp rizikos parametrų, naudojamų tose srityse, ir rizikos parametrų, naudojamų apskaičiuojant nuosavų lėšų reikalavimus, yra skirtumų, reikėtų patikrinti, ar jie yra pagrįsti; |
| --- | --- |

(13)

siekdamos užtikrinti minimalųjį suderinimo lygį, susijusį su reitingų sistemų naudojimo aprėptimi (t. y. atlikti vadinamąjį naudojimo patikrinimą), kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar reitingų sistemos yra įtrauktos į atitinkamus įstaigos procesus, sudarančius bendresnių rizikos valdymo, kredito suteikimo ir sprendimų priėmimo procesų dalį, vidaus kapitalo paskirstymą ir įmonių valdymo funkcijas. Tai pagrindinės sritys, kuriose vidaus procesuose reikia naudoti rizikos parametrus, todėl jeigu tarp rizikos parametrų, naudojamų tose srityse, ir rizikos parametrų, naudojamų apskaičiuojant nuosavų lėšų reikalavimus, yra skirtumų, reikėtų patikrinti, ar jie yra pagrįsti;

| (14) | kalbant apie patirties patikrinimo reikalavimus, vertindamos, ar reitingų sistemos, kurias įstaiga naudojo prieš pradėdama taikyti IRB metodą, iš esmės atitiko IRB reikalavimus, kompetentingos institucijos turėtų visų pirma patikrinti, ar įstaigos vidaus rizikos nustatymo ir valdymo procesuose reitingų sistema buvo naudojama bent trejus metus prieš IRB metodo taikymo pradžią ir ar jos atžvilgiu buvo vykdoma stebėsena, vidaus patikimumo vertinimas ir vidaus auditas. Toks vertinimo metodikos patikslinimas yra būtinas norint užtikrinti minimalųjį suderinimo lygį. Kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar reitingų sistemos yra taikomos bent pagrindinėse naudojimo srityse, siekiant užtikrinti, kad reitingų sistemos įstaigoje būtų naudojamos veiksmingai ir kad darbuotojai ir vadovybė būtų pripratę prie tų parametrų ir gerai suprastų jų reikšmę ir trūkumus. Galiausiai stebėsena, patikimumo vertinimas ir vidaus auditas per patirties įgijimo laikotarpį turėtų rodyti, kad reitingų sistemos atitiko pagrindinius IRB metodo reikalavimus ir kad per tą laiką jos buvo laipsniškai tobulinamos; |
| --- | --- |

(14)

kalbant apie patirties patikrinimo reikalavimus, vertindamos, ar reitingų sistemos, kurias įstaiga naudojo prieš pradėdama taikyti IRB metodą, iš esmės atitiko IRB reikalavimus, kompetentingos institucijos turėtų visų pirma patikrinti, ar įstaigos vidaus rizikos nustatymo ir valdymo procesuose reitingų sistema buvo naudojama bent trejus metus prieš IRB metodo taikymo pradžią ir ar jos atžvilgiu buvo vykdoma stebėsena, vidaus patikimumo vertinimas ir vidaus auditas. Toks vertinimo metodikos patikslinimas yra būtinas norint užtikrinti minimalųjį suderinimo lygį. Kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar reitingų sistemos yra taikomos bent pagrindinėse naudojimo srityse, siekiant užtikrinti, kad reitingų sistemos įstaigoje būtų naudojamos veiksmingai ir kad darbuotojai ir vadovybė būtų pripratę prie tų parametrų ir gerai suprastų jų reikšmę ir trūkumus. Galiausiai stebėsena, patikimumo vertinimas ir vidaus auditas per patirties įgijimo laikotarpį turėtų rodyti, kad reitingų sistemos atitiko pagrindinius IRB metodo reikalavimus ir kad per tą laiką jos buvo laipsniškai tobulinamos;

| (15) | pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms proceso nepriklausomumas yra būtinas nemažmeninėms pozicijoms, nes sprendimą šiame procese paprastai turi priimti žmogus. Mažmeninių pozicijų atveju priskyrimo procesas paprastai yra visiškai automatinis, pagrįstas objektyvia informacija apie įsipareigojantįjį asmenį ir jo sandorius. Priskyrimo proceso teisingumas užtikrinamas tinkamai įdiegiant reitingų sistemą įstaigos IT sistemose ir procedūrose. Vis dėlto, jei proceso peržiūros yra leidžiamos, reitingų suteikimo procese turi būti taikomas žmogaus sprendimas. Dėl to ir atsižvelgiant į tai, kad asmenys, atsakingi už pozicijų inicijavimą ar atnaujinimą, paprastai linkę priskirti geresnius reitingus, kad padidintų pardavimo ir kreditų apimtį, kai naudojama peržiūros galimybė, taip pat mažmeninių pozicijų atveju, reikėtų patikrinti, ar priskyrimą patvirtino asmuo arba komitetas, nepriklausomas nuo asmenų, atsakingų už pozicijų inicijavimą ar atnaujinimą; |
| --- | --- |

(15)

pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms proceso nepriklausomumas yra būtinas nemažmeninėms pozicijoms, nes sprendimą šiame procese paprastai turi priimti žmogus. Mažmeninių pozicijų atveju priskyrimo procesas paprastai yra visiškai automatinis, pagrįstas objektyvia informacija apie įsipareigojantįjį asmenį ir jo sandorius. Priskyrimo proceso teisingumas užtikrinamas tinkamai įdiegiant reitingų sistemą įstaigos IT sistemose ir procedūrose. Vis dėlto, jei proceso peržiūros yra leidžiamos, reitingų suteikimo procese turi būti taikomas žmogaus sprendimas. Dėl to ir atsižvelgiant į tai, kad asmenys, atsakingi už pozicijų inicijavimą ar atnaujinimą, paprastai linkę priskirti geresnius reitingus, kad padidintų pardavimo ir kreditų apimtį, kai naudojama peržiūros galimybė, taip pat mažmeninių pozicijų atveju, reikėtų patikrinti, ar priskyrimą patvirtino asmuo arba komitetas, nepriklausomas nuo asmenų, atsakingų už pozicijų inicijavimą ar atnaujinimą;

| (16) | kai reitingai yra senesni nei 12 mėnesių arba kai priskyrimo peržiūra nebuvo atlikta laiku pagal įstaigos politiką, kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar apskaičiuojant pagal riziką įvertintą turtą buvo atliktas konservatyvus koregavimas. Priežasčių yra daug. Jeigu reitingas yra pasenęs arba pagrįstas pasenusia informacija, rizikos vertinimas gali būti netikslus. Visų pirma, jeigu per pastaruosius 12 mėnesių įsipareigojančiojo asmens padėtis pablogėjo, reitinge tai neatsispindi ir rizika įvertinama nepakankamai. Be to, pagal bendrąją taisyklę, susijusią su rizikos parametrų vertinimu, jeigu rizikos parametrų vertinimas pagrįstas nepakankamais duomenimis ar prielaidomis, reikėtų taikyti platesnę konservatyvumo atsargą. Ta pati taisyklė turėtų būti taikoma pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms procesui, t. y. kai priskyrimo procese atsižvelgiama į nepakankamą informaciją, apskaičiuojant rizikos koeficientus reikėtų taikyti papildomą konservatyvumo atsargą. Papildomo konservatyvumo taikymo metodas apskaičiuojant rizikos koeficientus neturėtų būti nurodomas, nes įstaiga gali koreguoti reitingą, rizikos parametrų apskaičiavimą arba tiesiogiai rizikos koeficientą. Koregavimas turėtų būti proporcingas laikotarpio, kurį reitingas arba informacija, kuria reitingas yra grindžiamas, yra pasenę, trukmei; |
| --- | --- |

(16)

kai reitingai yra senesni nei 12 mėnesių arba kai priskyrimo peržiūra nebuvo atlikta laiku pagal įstaigos politiką, kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar apskaičiuojant pagal riziką įvertintą turtą buvo atliktas konservatyvus koregavimas. Priežasčių yra daug. Jeigu reitingas yra pasenęs arba pagrįstas pasenusia informacija, rizikos vertinimas gali būti netikslus. Visų pirma, jeigu per pastaruosius 12 mėnesių įsipareigojančiojo asmens padėtis pablogėjo, reitinge tai neatsispindi ir rizika įvertinama nepakankamai. Be to, pagal bendrąją taisyklę, susijusią su rizikos parametrų vertinimu, jeigu rizikos parametrų vertinimas pagrįstas nepakankamais duomenimis ar prielaidomis, reikėtų taikyti platesnę konservatyvumo atsargą. Ta pati taisyklė turėtų būti taikoma pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms procesui, t. y. kai priskyrimo procese atsižvelgiama į nepakankamą informaciją, apskaičiuojant rizikos koeficientus reikėtų taikyti papildomą konservatyvumo atsargą. Papildomo konservatyvumo taikymo metodas apskaičiuojant rizikos koeficientus neturėtų būti nurodomas, nes įstaiga gali koreguoti reitingą, rizikos parametrų apskaičiavimą arba tiesiogiai rizikos koeficientą. Koregavimas turėtų būti proporcingas laikotarpio, kurį reitingas arba informacija, kuria reitingas yra grindžiamas, yra pasenę, trukmei;

| (17) | įstaigos privalo parengti konkrečias vidaus lygmeniu naudojamas įsipareigojimų neįvykdymo ir nuostolių apibrėžtis ir užtikrinti jų suderinamumą su Reglamente (ES) Nr. 575/2013 nustatytomis apibrėžtimis. Vertindamos tokį suderinamumą, kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar įstaigos turi aiškią politiką, kurioje nustatyta, kada laikoma, kad įsipareigojantysis asmuo nevykdo įsipareigojimų ar įsipareigojimai neįvykdomi priemonės atžvilgiu. Ši politika turi derėti su bendraisiais įsipareigojimų neįvykdymo atvejų nustatymo principais. EBI priėmė Gaires dėl kreditinių įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžties pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnį taikymo. Ši politika taip pat turėtų būti įtraukta į įstaigų rizikos valdymo procesus ir sistemas, nes pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 visų pirma reikalaujama, kad vidaus reitingai, t. y. įskaitant priskyrimą prie numatytojo reitingo rango, atliktų esminį vaidmenį įstaigoje valdant riziką ir vykdant kitus vidaus procesus, ir tai taip pat turėtų būti tikrinama kompetentingų institucijų; |
| --- | --- |

(17)

įstaigos privalo parengti konkrečias vidaus lygmeniu naudojamas įsipareigojimų neįvykdymo ir nuostolių apibrėžtis ir užtikrinti jų suderinamumą su Reglamente (ES) Nr. 575/2013 nustatytomis apibrėžtimis. Vertindamos tokį suderinamumą, kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar įstaigos turi aiškią politiką, kurioje nustatyta, kada laikoma, kad įsipareigojantysis asmuo nevykdo įsipareigojimų ar įsipareigojimai neįvykdomi priemonės atžvilgiu. Ši politika turi derėti su bendraisiais įsipareigojimų neįvykdymo atvejų nustatymo principais. EBI priėmė Gaires dėl kreditinių įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžties pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnį taikymo. Ši politika taip pat turėtų būti įtraukta į įstaigų rizikos valdymo procesus ir sistemas, nes pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 visų pirma reikalaujama, kad vidaus reitingai, t. y. įskaitant priskyrimą prie numatytojo reitingo rango, atliktų esminį vaidmenį įstaigoje valdant riziką ir vykdant kitus vidaus procesus, ir tai taip pat turėtų būti tikrinama kompetentingų institucijų;

| (18) | informacija apie įsipareigojančiojo asmens veiklos rezultatus bei pozicijas esant įsipareigojimų neįvykdymui ir pozicijas nesant įsipareigojimų neįvykdymo grindžiami įstaigos vidaus procesai, rizikos parametrų kiekybinis įvertinimas ir nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimas. Taigi patikimas ir veiksmingas turi būti ne tik įsipareigojimų nevykdančių įsipareigojančiųjų asmenų nustatymas, bet ir įsipareigojimų nevykdančių įsipareigojančiųjų asmenų perklasifikavimo jiems grąžinant įsipareigojimų įvykdymo statusą procesas. Kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar taikant riziką ribojantį statuso perklasifikavimo procesą užtikrinama, kad įsipareigojančiųjų asmenų statusas nebūtų pakeistas į įsipareigojimų įvykdymą, jei įstaiga numato, kad įsipareigojimai dėl pozicijos netrukus gali vėl būti neįvykdyti; |
| --- | --- |

(18)

informacija apie įsipareigojančiojo asmens veiklos rezultatus bei pozicijas esant įsipareigojimų neįvykdymui ir pozicijas nesant įsipareigojimų neįvykdymo grindžiami įstaigos vidaus procesai, rizikos parametrų kiekybinis įvertinimas ir nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimas. Taigi patikimas ir veiksmingas turi būti ne tik įsipareigojimų nevykdančių įsipareigojančiųjų asmenų nustatymas, bet ir įsipareigojimų nevykdančių įsipareigojančiųjų asmenų perklasifikavimo jiems grąžinant įsipareigojimų įvykdymo statusą procesas. Kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar taikant riziką ribojantį statuso perklasifikavimo procesą užtikrinama, kad įsipareigojančiųjų asmenų statusas nebūtų pakeistas į įsipareigojimų įvykdymą, jei įstaiga numato, kad įsipareigojimai dėl pozicijos netrukus gali vėl būti neįvykdyti;

| (19) | siekiant užtikrinti, kad kompetentingos institucijos susidarytų nuoseklų ir tikslų vaizdą apie įstaigos naudojamas reitingų sistemas ir reitingų sistemų tobulinimą laikui bėgant, kompetentingoms institucijoms būtina įvertinti įstaigos naudojamų reitingų sistemų esamų ir ankstesnių versijų registro (toliau – reitingų sistemų registras) išsamumą. Atsižvelgiant į tai, kad patirties patikrinimo reikalavimai yra susiję su ankstesniais trejais metais nuo vidaus modelio patvirtinimo prašymo svarstymo momento ir kad kompetentingos institucijos turi reguliariai, bent kas trejus metus, atlikti bendrą vidaus modelio peržiūrą, kompetentingoms institucijoms tikslinga patikrinti, ar į tokį reitingų sistemų registrą įtraukiamos bent vidaus modelių, kuriuos įstaiga naudojo per ankstesnius trejus metus, versijos; |
| --- | --- |

(19)

siekiant užtikrinti, kad kompetentingos institucijos susidarytų nuoseklų ir tikslų vaizdą apie įstaigos naudojamas reitingų sistemas ir reitingų sistemų tobulinimą laikui bėgant, kompetentingoms institucijoms būtina įvertinti įstaigos naudojamų reitingų sistemų esamų ir ankstesnių versijų registro (toliau – reitingų sistemų registras) išsamumą. Atsižvelgiant į tai, kad patirties patikrinimo reikalavimai yra susiję su ankstesniais trejais metais nuo vidaus modelio patvirtinimo prašymo svarstymo momento ir kad kompetentingos institucijos turi reguliariai, bent kas trejus metus, atlikti bendrą vidaus modelio peržiūrą, kompetentingoms institucijoms tikslinga patikrinti, ar į tokį reitingų sistemų registrą įtraukiamos bent vidaus modelių, kuriuos įstaiga naudojo per ankstesnius trejus metus, versijos;

| (20) | žmogaus sprendimai taikomi įvairiuose reitingų sistemų kūrimo ir naudojimo etapuose. Pagrįstai taikant žmogaus sprendimą galima pagerinti modelio kokybę ir jo prognozių tikslumą. Vis dėlto, kadangi žmogui priimant sprendimą įverčiai pakeičiami subjektyviai remiantis ankstesne patirtimi, žmogaus sprendimo taikymą reikėtų kontroliuoti. Todėl kompetentingos institucijos turėtų tikrinti, ar žmogaus sprendimo taikymas yra pagrįstas jo teigiamu indėliu į prognozių tikslumą. Taigi tai, kad atliekama daug modelio rezultatų peržiūrų, galėtų rodyti, kad į reitingų sistemą nėra įtraukta tam tikra svarbi informacija. Todėl kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar įstaigos reguliariai analizuoja peržiūrų skaičių ir jų pagrindimą ir ar peržiūrint modelį tinkamai pašalinami visi nustatyti modelio trūkumai; |
| --- | --- |

(20)

žmogaus sprendimai taikomi įvairiuose reitingų sistemų kūrimo ir naudojimo etapuose. Pagrįstai taikant žmogaus sprendimą galima pagerinti modelio kokybę ir jo prognozių tikslumą. Vis dėlto, kadangi žmogui priimant sprendimą įverčiai pakeičiami subjektyviai remiantis ankstesne patirtimi, žmogaus sprendimo taikymą reikėtų kontroliuoti. Todėl kompetentingos institucijos turėtų tikrinti, ar žmogaus sprendimo taikymas yra pagrįstas jo teigiamu indėliu į prognozių tikslumą. Taigi tai, kad atliekama daug modelio rezultatų peržiūrų, galėtų rodyti, kad į reitingų sistemą nėra įtraukta tam tikra svarbi informacija. Todėl kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar įstaigos reguliariai analizuoja peržiūrų skaičių ir jų pagrindimą ir ar peržiūrint modelį tinkamai pašalinami visi nustatyti modelio trūkumai;

| (21) | visais atvejais kompetentingos institucijos turėtų vertinti, ar vertindama rizikos parametrus įstaiga taikė pakankamą konservatyvumo atsargą. Taikant šią konservatyvumo atsargą reikėtų atsižvelgti į visus nustatytus naudojamų kiekybinio rizikos įvertinimo duomenų ar metodų trūkumus ir didesnį neapibrėžtumą, kurį gali nulemti, pavyzdžiui, skolinimo ar susigrąžinimo politikos pokyčiai. Jeigu įstaiga nebeatitinka IRB metodo reikalavimų, kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar ji atitinka reikalavimą, kad reitingų sistemos būtų laiku koreguojamos. Konservatyvumo atsargos taikymas neturėtų būti alternatyva modelių koregavimui ir užtikrinimui, kad jie visiškai atitiktų Reglamento (ES) Nr. 575/2013 reikalavimus; |
| --- | --- |

(21)

visais atvejais kompetentingos institucijos turėtų vertinti, ar vertindama rizikos parametrus įstaiga taikė pakankamą konservatyvumo atsargą. Taikant šią konservatyvumo atsargą reikėtų atsižvelgti į visus nustatytus naudojamų kiekybinio rizikos įvertinimo duomenų ar metodų trūkumus ir didesnį neapibrėžtumą, kurį gali nulemti, pavyzdžiui, skolinimo ar susigrąžinimo politikos pokyčiai. Jeigu įstaiga nebeatitinka IRB metodo reikalavimų, kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar ji atitinka reikalavimą, kad reitingų sistemos būtų laiku koreguojamos. Konservatyvumo atsargos taikymas neturėtų būti alternatyva modelių koregavimui ir užtikrinimui, kad jie visiškai atitiktų Reglamento (ES) Nr. 575/2013 reikalavimus;

| (22) | kalbant apie kiekybinį rizikos įvertinimą, pageidautina, kad PD įverčiai ilgainiui būtų palyginti stabilūs, siekiant išvengti pernelyg didelio nuosavų lėšų reikalavimų cikliškumo. Kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar PD įverčiai yra pagrįsti ilgalaikiu metinių įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių vidurkiu. Be to, kadangi nuosavos lėšos turėtų padėti įstaigoms išgyventi nepalankiausiomis sąlygomis, apskaičiuojant rizikos įverčius reikėtų atsižvelgti į galimą ekonominių sąlygų pablogėjimą, net klestėjimo laikotarpiais. Galiausiai, kai dėl nepakankamų duomenų padidėja neapibrėžtumas, kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar taikyta papildoma konservatyvumo atsarga. Jeigu turimų laiko eilučių trukmė neapima tikėtino įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių kintamumo, reikėtų priimti tinkamus metodus, kad būtų atsižvelgta į trūkstamus duomenis; |
| --- | --- |

(22)

kalbant apie kiekybinį rizikos įvertinimą, pageidautina, kad PD įverčiai ilgainiui būtų palyginti stabilūs, siekiant išvengti pernelyg didelio nuosavų lėšų reikalavimų cikliškumo. Kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar PD įverčiai yra pagrįsti ilgalaikiu metinių įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių vidurkiu. Be to, kadangi nuosavos lėšos turėtų padėti įstaigoms išgyventi nepalankiausiomis sąlygomis, apskaičiuojant rizikos įverčius reikėtų atsižvelgti į galimą ekonominių sąlygų pablogėjimą, net klestėjimo laikotarpiais. Galiausiai, kai dėl nepakankamų duomenų padidėja neapibrėžtumas, kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar taikyta papildoma konservatyvumo atsarga. Jeigu turimų laiko eilučių trukmė neapima tikėtino įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių kintamumo, reikėtų priimti tinkamus metodus, kad būtų atsižvelgta į trūkstamus duomenis;

| (23) | LGD įvertinimas grindžiamas patirtų LGD vidurkiu, įvertintu pagal įsipareigojimų neįvykdymo atvejų skaičių. Jeigu pozicijos vertė yra svarbus rizikos veiksnys, LGD atskyrimo ar rizikos diferencijavimo tikslais į ją reikėtų atsižvelgti kartu su kitais galimais rizikos veiksniais, siekiant užtikrinti, kad parametras būtų apskaičiuojamas homogeniškoms grupėms ar priemonių rangams. Kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar šis metodas taikomas tinkamai, nes juo užtikrinamas suderinamumas su PD parametro apskaičiavimu ir prasmingas rizikos koeficiento formulės taikymas. Reglamente (ES) Nr. 575/2013 išskiriamas pavienių pozicijų LGD įvertinimo metodas siekiant pagal portfelio lygmeniu apskaičiuotą LGD įverčių vidurkį nustatyti pagal riziką įvertintų pozicijų sumą. Skirtingai nei pavienių LGD apskaičiavimo atveju, nekilnojamuoju turtu užtikrintų mažmeninių pozicijų LGD žemiausia riba, taikoma portfelio lygmeniu, apibrėžiama kaip pozicijos svertinis LGD vidurkis. Siekdamos užtikrinti tinkamus nekilnojamuoju turtu užtikrintų pozicijų rizikos parametrų lygius, kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar LGD žemiausios ribos taikomos teisingai; |
| --- | --- |

(23)

LGD įvertinimas grindžiamas patirtų LGD vidurkiu, įvertintu pagal įsipareigojimų neįvykdymo atvejų skaičių. Jeigu pozicijos vertė yra svarbus rizikos veiksnys, LGD atskyrimo ar rizikos diferencijavimo tikslais į ją reikėtų atsižvelgti kartu su kitais galimais rizikos veiksniais, siekiant užtikrinti, kad parametras būtų apskaičiuojamas homogeniškoms grupėms ar priemonių rangams. Kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar šis metodas taikomas tinkamai, nes juo užtikrinamas suderinamumas su PD parametro apskaičiavimu ir prasmingas rizikos koeficiento formulės taikymas. Reglamente (ES) Nr. 575/2013 išskiriamas pavienių pozicijų LGD įvertinimo metodas siekiant pagal portfelio lygmeniu apskaičiuotą LGD įverčių vidurkį nustatyti pagal riziką įvertintų pozicijų sumą. Skirtingai nei pavienių LGD apskaičiavimo atveju, nekilnojamuoju turtu užtikrintų mažmeninių pozicijų LGD žemiausia riba, taikoma portfelio lygmeniu, apibrėžiama kaip pozicijos svertinis LGD vidurkis. Siekdamos užtikrinti tinkamus nekilnojamuoju turtu užtikrintų pozicijų rizikos parametrų lygius, kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar LGD žemiausios ribos taikomos teisingai;

| (24) | pozicijos esant įsipareigojimų neįvykdymui, kurios po to, kai jų statusas buvo pakeistas į įsipareigojimų įvykdymą, per trumpą laiką vėl pripažįstamos pozicijomis esant įsipareigojimų neįvykdymui, turėtų būti laikomos pozicijomis esant įsipareigojimų neįvykdymui nuo pirmojo momento, kai nustatomas įsipareigojimų neįvykdymo atvejis, nes laikinas įsipareigojimų įvykdymo statuso grąžinimas veikiausiai grindžiamas neišsamia informacija apie tikrąją įsipareigojančiojo asmens padėtį. Todėl daugkartinius įsipareigojimų neįvykdymo atvejus vertinant kaip vieną įsipareigojimų neįvykdymo atvejį tikroji įsipareigojimų neįvykdymo patirtis perteikiama tiksliau. Taigi kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar vertinant rizikos parametrus daugkartiniai to paties įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymo per trumpą laiką atvejai vertinami kaip vienas įsipareigojimų neįvykdymo atvejis. Be to, daugkartinius to paties įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymo atvejus vertinant kaip atskirus įsipareigojimų neįvykdymo atvejus galėtų atsirasti reikšmingų klaidų rizikos parametrų įverčiuose, nes didesni įsipareigojimų neįvykdymo rodikliai lemtų didesnius PD įverčius. Kita vertus, LGD būtų įvertinami nepakankamai, nes pirmieji įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymo atvejai būtų laikomi atvejais, kai nuostolių nepatirta, nors įstaiga nuostolių patyrė. Be to, dėl PD ir LGD įverčių ryšio ir siekiant užtikrinti realistišką tikėtinų nuostolių įvertinimą, daugkartinių įsipareigojimų neįvykdymo atvejų traktavimas vertinant PD ir LGD turėtų būti nuoseklus; |
| --- | --- |

(24)

pozicijos esant įsipareigojimų neįvykdymui, kurios po to, kai jų statusas buvo pakeistas į įsipareigojimų įvykdymą, per trumpą laiką vėl pripažįstamos pozicijomis esant įsipareigojimų neįvykdymui, turėtų būti laikomos pozicijomis esant įsipareigojimų neįvykdymui nuo pirmojo momento, kai nustatomas įsipareigojimų neįvykdymo atvejis, nes laikinas įsipareigojimų įvykdymo statuso grąžinimas veikiausiai grindžiamas neišsamia informacija apie tikrąją įsipareigojančiojo asmens padėtį. Todėl daugkartinius įsipareigojimų neįvykdymo atvejus vertinant kaip vieną įsipareigojimų neįvykdymo atvejį tikroji įsipareigojimų neįvykdymo patirtis perteikiama tiksliau. Taigi kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar vertinant rizikos parametrus daugkartiniai to paties įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymo per trumpą laiką atvejai vertinami kaip vienas įsipareigojimų neįvykdymo atvejis. Be to, daugkartinius to paties įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymo atvejus vertinant kaip atskirus įsipareigojimų neįvykdymo atvejus galėtų atsirasti reikšmingų klaidų rizikos parametrų įverčiuose, nes didesni įsipareigojimų neįvykdymo rodikliai lemtų didesnius PD įverčius. Kita vertus, LGD būtų įvertinami nepakankamai, nes pirmieji įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymo atvejai būtų laikomi atvejais, kai nuostolių nepatirta, nors įstaiga nuostolių patyrė. Be to, dėl PD ir LGD įverčių ryšio ir siekiant užtikrinti realistišką tikėtinų nuostolių įvertinimą, daugkartinių įsipareigojimų neįvykdymo atvejų traktavimas vertinant PD ir LGD turėtų būti nuoseklus;

| (25) | įstaigos turimos informacijos apie pozicijas esant įsipareigojimų neįvykdymui aprėptis gerokai skiriasi nuo informacijos apie veiksnias pozicijas aprėpties. Visų pirma, pozicijų esant įsipareigojimų neįvykdymui atveju yra du papildomi rizikos veiksniai, t. y. įsipareigojimų nevykdymo trukmė ir susigrąžintos sumos. Taigi prieš įsipareigojimų neįvykdymo atvejį apskaičiuotų LGD įverčių nepakanka, nes vertinant riziką reikėtų atsižvelgti į visus reikšmingus rizikos veiksnius. Be to, pozicijų esant įsipareigojimų neįvykdymui atveju jau žinoma, kokios buvo ekonominės sąlygos įsipareigojimų neįvykdymo momentu. Todėl pozicijų esant įsipareigojimų neįvykdymui LGD turėtų atspindėti dabartinėmis ekonominėmis aplinkybėmis tikėtinų nuostolių sumą ir galimus nenumatytus nuostolius, kurių gali atsirasti per susigrąžinimo laikotarpį. Taigi kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar pozicijų esant įsipareigojimų neįvykdymui LGD (toliau – LGD esant įsipareigojimų neįvykdymui) vertinamas tiesiogiai arba kaip tiksliausio tikėtino nuostolio įverčio suma (toliau – ELBE) ir priedas, kuriuo aprėpiami nenumatyti nuostoliai, kurių gali atsirasti per susigrąžinimo laikotarpį. Nepriklausomai nuo taikomo metodo, vertinant LGD esant įsipareigojimų neįvykdymui reikėtų atsižvelgti į informaciją apie įsipareigojimų nevykdymo trukmę ir iki vertinimo momento susigrąžintas sumas ir į galimą neigimą ekonominių sąlygų pokytį per tikėtiną susigrąžinimo proceso trukmę; |
| --- | --- |

(25)

įstaigos turimos informacijos apie pozicijas esant įsipareigojimų neįvykdymui aprėptis gerokai skiriasi nuo informacijos apie veiksnias pozicijas aprėpties. Visų pirma, pozicijų esant įsipareigojimų neįvykdymui atveju yra du papildomi rizikos veiksniai, t. y. įsipareigojimų nevykdymo trukmė ir susigrąžintos sumos. Taigi prieš įsipareigojimų neįvykdymo atvejį apskaičiuotų LGD įverčių nepakanka, nes vertinant riziką reikėtų atsižvelgti į visus reikšmingus rizikos veiksnius. Be to, pozicijų esant įsipareigojimų neįvykdymui atveju jau žinoma, kokios buvo ekonominės sąlygos įsipareigojimų neįvykdymo momentu. Todėl pozicijų esant įsipareigojimų neįvykdymui LGD turėtų atspindėti dabartinėmis ekonominėmis aplinkybėmis tikėtinų nuostolių sumą ir galimus nenumatytus nuostolius, kurių gali atsirasti per susigrąžinimo laikotarpį. Taigi kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar pozicijų esant įsipareigojimų neįvykdymui LGD (toliau – LGD esant įsipareigojimų neįvykdymui) vertinamas tiesiogiai arba kaip tiksliausio tikėtino nuostolio įverčio suma (toliau – ELBE) ir priedas, kuriuo aprėpiami nenumatyti nuostoliai, kurių gali atsirasti per susigrąžinimo laikotarpį. Nepriklausomai nuo taikomo metodo, vertinant LGD esant įsipareigojimų neįvykdymui reikėtų atsižvelgti į informaciją apie įsipareigojimų nevykdymo trukmę ir iki vertinimo momento susigrąžintas sumas ir į galimą neigimą ekonominių sąlygų pokytį per tikėtiną susigrąžinimo proceso trukmę;

| (26) | jeigu įstaigos naudoja savus LGD įverčius, vidaus reikalavimai dėl užtikrinimo priemonių valdymo paprastai turėtų derėti su Reglamento (ES) Nr. 575/2013 Trečios dalies II antraštinės dalies 4 skyriaus 3 skirsnyje nustatytais reikalavimais. Kompetentingos institucijos turėtų sutelkti dėmesį į užtikrinimo priemonių vertinimo reikalavimus ir teisinį tikrumą, nes svarbu užtikrinti reguliarų ir patikimą užtikrinimo priemonės vertinimą ir kad vertinimas atspindėtų tikrąją rinkos vertę esamomis rinkos sąlygomis. Pakartotinio vertinimo dažnį ir pobūdį reikėtų pritaikyti prie užtikrinimo priemonės rūšies, nes dėl pasenusio ar netikslaus vertinimo su kredito pozicijomis susijusi rizika gali būti įvertinta nepakankamai. Taip pat itin svarbu užtikrinti, kad užtikrinimo priemonė būtų teisiškai veiksminga ir vykdytina visose atitinkamose jurisdikcijose. Priešingu atveju poziciją reikėtų laikyti neužtikrinta; jeigu tokia užtikrinimo priemonė pripažįstama kiekybiškai vertinant riziką, rizika gali būti įvertinta nepakankamai; |
| --- | --- |

(26)

jeigu įstaigos naudoja savus LGD įverčius, vidaus reikalavimai dėl užtikrinimo priemonių valdymo paprastai turėtų derėti su Reglamento (ES) Nr. 575/2013 Trečios dalies II antraštinės dalies 4 skyriaus 3 skirsnyje nustatytais reikalavimais. Kompetentingos institucijos turėtų sutelkti dėmesį į užtikrinimo priemonių vertinimo reikalavimus ir teisinį tikrumą, nes svarbu užtikrinti reguliarų ir patikimą užtikrinimo priemonės vertinimą ir kad vertinimas atspindėtų tikrąją rinkos vertę esamomis rinkos sąlygomis. Pakartotinio vertinimo dažnį ir pobūdį reikėtų pritaikyti prie užtikrinimo priemonės rūšies, nes dėl pasenusio ar netikslaus vertinimo su kredito pozicijomis susijusi rizika gali būti įvertinta nepakankamai. Taip pat itin svarbu užtikrinti, kad užtikrinimo priemonė būtų teisiškai veiksminga ir vykdytina visose atitinkamose jurisdikcijose. Priešingu atveju poziciją reikėtų laikyti neužtikrinta; jeigu tokia užtikrinimo priemonė pripažįstama kiekybiškai vertinant riziką, rizika gali būti įvertinta nepakankamai;

| (27) | kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar taikant pažangųjį IRB metodą, t. y. naudojant savus LGD įverčius, garantai laikomi atitinkančiais reikalavimus, jeigu jų reitingas nustatomas naudojant pagal IRB metodą patvirtintą reitingų sistemą; kiti garantai taip pat gali atitikti reikalavimus, jeigu jie laikomi įstaiga, centrine valdžios institucija ar centriniu banku arba įmone, turinčia ECAI kredito vertinimą, o garantija atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 Trečios dalies II antraštinės dalies 4 skyriaus 3 skirsnyje nustatytus reikalavimus, kurie taip pat taikomi standartizuotam metodui; |
| --- | --- |

(27)

kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar taikant pažangųjį IRB metodą, t. y. naudojant savus LGD įverčius, garantai laikomi atitinkančiais reikalavimus, jeigu jų reitingas nustatomas naudojant pagal IRB metodą patvirtintą reitingų sistemą; kiti garantai taip pat gali atitikti reikalavimus, jeigu jie laikomi įstaiga, centrine valdžios institucija ar centriniu banku arba įmone, turinčia ECAI kredito vertinimą, o garantija atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 Trečios dalies II antraštinės dalies 4 skyriaus 3 skirsnyje nustatytus reikalavimus, kurie taip pat taikomi standartizuotam metodui;

| (28) | vertinant pozicijų priskyrimo pozicijų klasėms procesą turėtų būti nustatyti konkretūs reikalavimai, pagal kuriuos kompetentingos institucijos tikrintų pozicijų priskyrimą mažmeninėms pozicijoms dėl joms taikomo lengvatinio vertinimo apskaičiuojant pagal riziką įvertintų pozicijų sumą. Kai kurių klasių pozicijos apibrėžiamos pagal sandorio savybes, kitos – pagal įsipareigojančiojo asmens rūšį; todėl gali būti pozicijų, atitinkančių daugiau nei vienos pozicijų klasės kriterijus. Todėl kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar įstaiga taiko teisingą klasifikavimo seką, kad būtų užtikrintas nuoseklus ir nedviprasmiškas pozicijų priskyrimas pozicijų klasėms; |
| --- | --- |

(28)

vertinant pozicijų priskyrimo pozicijų klasėms procesą turėtų būti nustatyti konkretūs reikalavimai, pagal kuriuos kompetentingos institucijos tikrintų pozicijų priskyrimą mažmeninėms pozicijoms dėl joms taikomo lengvatinio vertinimo apskaičiuojant pagal riziką įvertintų pozicijų sumą. Kai kurių klasių pozicijos apibrėžiamos pagal sandorio savybes, kitos – pagal įsipareigojančiojo asmens rūšį; todėl gali būti pozicijų, atitinkančių daugiau nei vienos pozicijų klasės kriterijus. Todėl kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar įstaiga taiko teisingą klasifikavimo seką, kad būtų užtikrintas nuoseklus ir nedviprasmiškas pozicijų priskyrimas pozicijų klasėms;

| (29) | kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar rizikos ir kapitalo valdymo procesuose atsižvelgiama į testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus, nes testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus įtraukiant į sprendimų priėmimo procesus užtikrinama, kad scenarijai ir jų poveikis nuosavų lėšų reikalavimams būtų rengiami ir įgyvendinami prasmingai ir kad valdant įstaigą būtų atsižvelgiama į perspektyvius nuosavų lėšų reikalavimų aspektus; |
| --- | --- |

(29)

kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar rizikos ir kapitalo valdymo procesuose atsižvelgiama į testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus, nes testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus įtraukiant į sprendimų priėmimo procesus užtikrinama, kad scenarijai ir jų poveikis nuosavų lėšų reikalavimams būtų rengiami ir įgyvendinami prasmingai ir kad valdant įstaigą būtų atsižvelgiama į perspektyvius nuosavų lėšų reikalavimų aspektus;

| (30) | siekdamos apskaičiuoti nuosavų lėšų reikalavimus, įstaigos, naudojančios savų LGD ir savų perskaičiavimo koeficientų įverčius, turėtų apskaičiuoti efektyvųjį pozicijų terminą pagal IRB metodą. Atnaujinamųjų pozicijų atveju įstaigai kyla rizika ilgesnį laikotarpį nei esamos panaudotos sumos grąžinimo data, jeigu skolininkas gali naudoti ir papildomas sumas. Taigi kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar atnaujinamųjų pozicijų efektyvusis terminas apskaičiuojamas remiantis priemonės galiojimo pabaigos data; |
| --- | --- |

(30)

siekdamos apskaičiuoti nuosavų lėšų reikalavimus, įstaigos, naudojančios savų LGD ir savų perskaičiavimo koeficientų įverčius, turėtų apskaičiuoti efektyvųjį pozicijų terminą pagal IRB metodą. Atnaujinamųjų pozicijų atveju įstaigai kyla rizika ilgesnį laikotarpį nei esamos panaudotos sumos grąžinimo data, jeigu skolininkas gali naudoti ir papildomas sumas. Taigi kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar atnaujinamųjų pozicijų efektyvusis terminas apskaičiuojamas remiantis priemonės galiojimo pabaigos data;

| (31) | tikėtinų nuostolių sumos ir kredito rizikos koregavimo, papildomo vertės koregavimo ir kito nuosavų lėšų sumažinimo sumos skirtumas (toliau – IRB trūkumas) turėtų būti apskaičiuojamas agreguotu lygiu atskirai dėl pozicijų esant įsipareigojimų neįvykdymui portfelio ir pozicijų nesant įsipareigojimų neįvykdymo portfelio. Pozicijas esant įsipareigojimų neįvykdymui ir pozicijas nesant įsipareigojimų neįvykdymo reikia atskirti siekiant užtikrinti, kad neigiamos sumos, gaunamos atliekant skaičiavimus dėl pozicijų esant įsipareigojimų neįvykdymui portfelio, nebūtų naudojamos teigiamoms sumoms, gaunamoms atliekant skaičiavimus dėl pozicijų nesant įsipareigojimų neįvykdymo portfelio, padengti. Be to, bendras skaičiavimas atitinka bendrąją nuosavų lėšų koncepciją, pagal kurią nuosavos lėšos turėtų būti visiškai prieinamos nenumatytiems nuostoliams įstaigos nemokumo atveju padengti. Kadangi kredito rizikos koregavimo, papildomo vertės koregavimo ir kito nuosavų lėšų sumažinimo sumos, įtrauktos į IRB trūkumo apskaičiavimą, jau atimtos iš nuosavų lėšų tikėtiniems nuostoliams (toliau – EL) padengti, visą jų perteklinę dalį, viršijančią visą EL sumą, galima naudoti nuostoliams, nustatytiems dėl visų pozicijų esant įsipareigojimų neįvykdymui, padengti. Taigi kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar nuosavų lėšų koregavimas, pagrįstas IRB trūkumu, apskaičiuojamas ir taikomas teisingai; |
| --- | --- |

(31)

tikėtinų nuostolių sumos ir kredito rizikos koregavimo, papildomo vertės koregavimo ir kito nuosavų lėšų sumažinimo sumos skirtumas (toliau – IRB trūkumas) turėtų būti apskaičiuojamas agreguotu lygiu atskirai dėl pozicijų esant įsipareigojimų neįvykdymui portfelio ir pozicijų nesant įsipareigojimų neįvykdymo portfelio. Pozicijas esant įsipareigojimų neįvykdymui ir pozicijas nesant įsipareigojimų neįvykdymo reikia atskirti siekiant užtikrinti, kad neigiamos sumos, gaunamos atliekant skaičiavimus dėl pozicijų esant įsipareigojimų neįvykdymui portfelio, nebūtų naudojamos teigiamoms sumoms, gaunamoms atliekant skaičiavimus dėl pozicijų nesant įsipareigojimų neįvykdymo portfelio, padengti. Be to, bendras skaičiavimas atitinka bendrąją nuosavų lėšų koncepciją, pagal kurią nuosavos lėšos turėtų būti visiškai prieinamos nenumatytiems nuostoliams įstaigos nemokumo atveju padengti. Kadangi kredito rizikos koregavimo, papildomo vertės koregavimo ir kito nuosavų lėšų sumažinimo sumos, įtrauktos į IRB trūkumo apskaičiavimą, jau atimtos iš nuosavų lėšų tikėtiniems nuostoliams (toliau – EL) padengti, visą jų perteklinę dalį, viršijančią visą EL sumą, galima naudoti nuostoliams, nustatytiems dėl visų pozicijų esant įsipareigojimų neįvykdymui, padengti. Taigi kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar nuosavų lėšų koregavimas, pagrįstas IRB trūkumu, apskaičiuojamas ir taikomas teisingai;

| (32) | naudojant nepatikimus, netikslius, neišsamius ar pasenusius duomenis gali atsirasti rizikos vertinimo ir nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimo klaidų. Be to, tokius duomenis naudojant įstaigos rizikos valdymo procesuose, taip pat gali būti priimami prasti kredito ir valdymo sprendimai. Siekiant užtikrinti duomenų patikimumą ir kokybę, su duomenų rinkimu ir saugojimu susijusią infrastruktūrą ir procedūras reikėtų kruopščiai dokumentuoti pateikiant išsamų duomenų charakteristikų ir šaltinių aprašymą, siekiant užtikrinti jų tinkamą naudojimą vidaus procesuose ir nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimo procesuose. Taigi kompetentingos institucijos turėtų patikrinti duomenų, naudojamų rizikos parametrų vertinimo procese, priskiriant pozicijas rangams ar grupėms ir apskaičiuojant nuosavų lėšų reikalavimus, kokybę ir dokumentavimą; |
| --- | --- |

(32)

naudojant nepatikimus, netikslius, neišsamius ar pasenusius duomenis gali atsirasti rizikos vertinimo ir nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimo klaidų. Be to, tokius duomenis naudojant įstaigos rizikos valdymo procesuose, taip pat gali būti priimami prasti kredito ir valdymo sprendimai. Siekiant užtikrinti duomenų patikimumą ir kokybę, su duomenų rinkimu ir saugojimu susijusią infrastruktūrą ir procedūras reikėtų kruopščiai dokumentuoti pateikiant išsamų duomenų charakteristikų ir šaltinių aprašymą, siekiant užtikrinti jų tinkamą naudojimą vidaus procesuose ir nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimo procesuose. Taigi kompetentingos institucijos turėtų patikrinti duomenų, naudojamų rizikos parametrų vertinimo procese, priskiriant pozicijas rangams ar grupėms ir apskaičiuojant nuosavų lėšų reikalavimus, kokybę ir dokumentavimą;

| (33) | duomenų kokybė, rizikos vertinimo tikslumas ir nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimo teisingumas labai priklauso nuo IT sistemų, naudojamų taikant IRB metodą, patikimumo. Be to, rizikos valdymo procesų tęstinumą bei nuoseklumą ir nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimą galima užtikrinti, tik jeigu tiems tikslams naudojamos IT sistemos yra saugios, apsaugotos ir patikimos, o IT infrastruktūra yra pakankamai tvirta. Todėl būtina, kad kompetentingos institucijos taip pat patikrintų įstaigos IT sistemų patikimumą ir IT infrastruktūros tvirtumą; |
| --- | --- |

(33)

duomenų kokybė, rizikos vertinimo tikslumas ir nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimo teisingumas labai priklauso nuo IT sistemų, naudojamų taikant IRB metodą, patikimumo. Be to, rizikos valdymo procesų tęstinumą bei nuoseklumą ir nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimą galima užtikrinti, tik jeigu tiems tikslams naudojamos IT sistemos yra saugios, apsaugotos ir patikimos, o IT infrastruktūra yra pakankamai tvirta. Todėl būtina, kad kompetentingos institucijos taip pat patikrintų įstaigos IT sistemų patikimumą ir IT infrastruktūros tvirtumą;

| (34) | kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar, kuriant nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms taikomus vidaus modelius ir vertinant jų patikimumą, kuo labiau naudojamasi nesutampančiais nuosavybės vertybinių popierių pozicijų grąžos stebėjimo duomenimis. Nesutampančiais stebėjimo duomenimis užtikrinama geresnė prognozių kokybė, jeigu visiems stebėjimo duomenims suteikiamas vienodas svoris ir stebėjimo duomenys vieni su kitais nėra glaudžiai susiję; |
| --- | --- |

(34)

kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar, kuriant nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms taikomus vidaus modelius ir vertinant jų patikimumą, kuo labiau naudojamasi nesutampančiais nuosavybės vertybinių popierių pozicijų grąžos stebėjimo duomenimis. Nesutampančiais stebėjimo duomenimis užtikrinama geresnė prognozių kokybė, jeigu visiems stebėjimo duomenims suteikiamas vienodas svoris ir stebėjimo duomenys vieni su kitais nėra glaudžiai susiję;

| (35) | kad būtų galima taikyti IRB metodą, reikia gauti kompetentingų institucijų patvirtinimą, patvirtinami turi būti ir visi svarbūs metodo pakeitimai. Todėl kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar valdymo ir visų pirma tokių pakeitimų patvirtinimo vidaus procesais užtikrinama, kad būtų įgyvendinami tik pakeitimai, kurie atitinka Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 ir Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 529/2014, ir kad tokiomis aplinkybėmis pakeitimų klasifikavimas būtų nuoseklus, kad būtų išvengta bet kokio reglamentavimo arbitražo; |
| --- | --- |

(35)

kad būtų galima taikyti IRB metodą, reikia gauti kompetentingų institucijų patvirtinimą, patvirtinami turi būti ir visi svarbūs metodo pakeitimai. Todėl kompetentingos institucijos turėtų patikrinti, ar valdymo ir visų pirma tokių pakeitimų patvirtinimo vidaus procesais užtikrinama, kad būtų įgyvendinami tik pakeitimai, kurie atitinka Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 ir Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 529/2014, ir kad tokiomis aplinkybėmis pakeitimų klasifikavimas būtų nuoseklus, kad būtų išvengta bet kokio reglamentavimo arbitražo;

| (36) | šio reglamento nuostatos yra glaudžiai susijusios, nes jos visos skirtos vertinimo metodikos, kurią kompetentingos institucijos turi taikyti vertindamos, kaip įstaiga laikosi IRB metodo, aspektams. Siekiant užtikrinti tų nuostatų, kurios turėtų įsigalioti vienu metu, tarpusavio nuoseklumą ir palengvinti sąlygas visapusiškai jas apžvelgti ir su jomis susipažinti vienoje vietoje asmenims, kuriems taikomos tos prievolės, pageidautina visus techninius reguliavimo standartus, susijusius su IRB metodo vertinimo metodika, kurių reikalaujama Reglamentu (ES) Nr. 575/2013, pateikti viename reglamente; |
| --- | --- |

(36)

šio reglamento nuostatos yra glaudžiai susijusios, nes jos visos skirtos vertinimo metodikos, kurią kompetentingos institucijos turi taikyti vertindamos, kaip įstaiga laikosi IRB metodo, aspektams. Siekiant užtikrinti tų nuostatų, kurios turėtų įsigalioti vienu metu, tarpusavio nuoseklumą ir palengvinti sąlygas visapusiškai jas apžvelgti ir su jomis susipažinti vienoje vietoje asmenims, kuriems taikomos tos prievolės, pageidautina visus techninius reguliavimo standartus, susijusius su IRB metodo vertinimo metodika, kurių reikalaujama Reglamentu (ES) Nr. 575/2013, pateikti viename reglamente;

| (37) | šis reglamentas grindžiamas Europos bankininkystės institucijos Komisijai pateiktais techninių reguliavimo standartų projektais; |
| --- | --- |

(37)

šis reglamentas grindžiamas Europos bankininkystės institucijos Komisijai pateiktais techninių reguliavimo standartų projektais;

| (38) | Europos bankininkystės institucija dėl techninių reguliavimo standartų projektų, kuriais pagrįstas šis reglamentas, surengė atviras viešas konsultacijas, išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010 (4) 37 straipsnį, pateikti savo nuomonę, |
| --- | --- |

(38)

Europos bankininkystės institucija dėl techninių reguliavimo standartų projektų, kuriais pagrįstas šis reglamentas, surengė atviras viešas konsultacijas, išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010 (4) 37 straipsnį, pateikti savo nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 SKYRIUS

BENDROSIOS VERTINIMO METODIKOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Vidaus reitingais pagrįsto metodo taikymo reikalavimų laikymosi vertinimas

1.   Kompetentingos institucijos taiko šį reglamentą vertindamos, kaip įstaiga laikosi vidaus reitingais pagrįsto metodo (toliau – IRB metodas) taikymo reikalavimų, kaip aprašyta toliau:

| a) | vertindamos pirminius prašymus leisti taikyti IRB metodą, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnyje, kompetentingos institucijos taiko visas šio reglamento nuostatas; |
| --- | --- |

a)

vertindamos pirminius prašymus leisti taikyti IRB metodą, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnyje, kompetentingos institucijos taiko visas šio reglamento nuostatas;

| b) | vertindamos prašymus leisti išplėsti IRB metodą pagal patvirtintą nuoseklaus taikymo planą, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 148 straipsnyje, kompetentingos institucijos taiko šio reglamento 4, 5, 7 ir 8 skyrius ir bet kokią kitą tam prašymui svarbią šio reglamento dalį; |
| --- | --- |

b)

vertindamos prašymus leisti išplėsti IRB metodą pagal patvirtintą nuoseklaus taikymo planą, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 148 straipsnyje, kompetentingos institucijos taiko šio reglamento 4, 5, 7 ir 8 skyrius ir bet kokią kitą tam prašymui svarbią šio reglamento dalį;

| c) | vertindamos prašymus dėl išankstinio leidimo atlikti pakeitimus pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 143 straipsnio 3 dalį, kompetentingos institucijos taiko visas tiems pakeitimams svarbias šio reglamento dalis; |
| --- | --- |

c)

vertindamos prašymus dėl išankstinio leidimo atlikti pakeitimus pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 143 straipsnio 3 dalį, kompetentingos institucijos taiko visas tiems pakeitimams svarbias šio reglamento dalis;

| d) | vertindamos reitingų sistemų ir nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms taikomų vidaus modelių metodų pakeitimus, apie kuriuos pranešta pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 143 straipsnio 4 dalį, kompetentingos institucijos taiko visas tiems pakeitimams svarbias šio reglamento dalis; |
| --- | --- |

d)

vertindamos reitingų sistemų ir nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms taikomų vidaus modelių metodų pakeitimus, apie kuriuos pranešta pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 143 straipsnio 4 dalį, kompetentingos institucijos taiko visas tiems pakeitimams svarbias šio reglamento dalis;

| e) | atlikdamos IRB metodo taikymo peržiūras pagal Direktyvos 2013/36/ES 101 straipsnį, kompetentingos institucijos taiko visas toms peržiūroms svarbias šio reglamento dalis; |
| --- | --- |

e)

atlikdamos IRB metodo taikymo peržiūras pagal Direktyvos 2013/36/ES 101 straipsnį, kompetentingos institucijos taiko visas toms peržiūroms svarbias šio reglamento dalis;

| f) | vertindamos prašymus leisti grįžti prie paprastesnių metodų naudojimo, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 149 straipsnyje, kompetentingos institucijos taiko šio reglamento 6–8 straipsnius. |
| --- | --- |

f)

vertindamos prašymus leisti grįžti prie paprastesnių metodų naudojimo, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 149 straipsnyje, kompetentingos institucijos taiko šio reglamento 6–8 straipsnius.

2.   Be kriterijų, nustatytų 1 dalyje nurodytose šio reglamento nuostatose, kompetentingos institucijos patikrina visus kitus svarbius kriterijus, būtinus siekiant įvertinti IRB metodo taikymo reikalavimų laikymąsi.

2 straipsnis

Kompetentingų institucijų taikytini metodai

1.   Vertindamos pirminius prašymus leisti taikyti IRB metodą, kompetentingos institucijos taiko visus šiame reglamente nustatytus privalomus metodus. Jos taip pat gali taikyti kitus šiame reglamente nustatytus metodus pagal 7 dalį ir bet kokius kitus metodus pagal 8 dalį.

2.   Vertindamos prašymus leisti išplėsti IRB metodo taikymą pagal nuoseklaus taikymo planą, kompetentingos institucijos taiko visus 4, 5, 7 ir 8 skyriuose nustatytus privalomus metodus. Jos taip pat gali taikyti kitus šiame reglamente nustatytus metodus pagal 7 dalį ir bet kokius kitus metodus pagal 8 dalį.

3.   Vertindamos išankstinio leidimo padaryti IRB metodo pakeitimus prašymus, kompetentingos institucijos tikrina įstaigų pateiktus reikiamus dokumentus dėl pakeitimo pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 529/2014 8 straipsnį. Jos taip pat gali taikyti bet kokius šiame reglamente nustatytus metodus pagal 7 dalį ir bet kokius kitus metodus pagal 8 dalį.

4.   Vertindamos reitingų sistemų ir nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms taikomų vidaus modelių metodų pakeitimus, apie kuriuos pranešta, kompetentingos institucijos tikrina įstaigų pateiktus reikiamus dokumentus dėl pakeitimo pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 529/2014 8 straipsnį ir gali taikyti bet kokius šiame reglamente nustatytus metodus pagal 7 dalį ir bet kokius kitus metodus pagal 8 dalį.

5.   Atlikdamos IRB metodo taikymo peržiūrą, kompetentingos institucijos gali taikyti bet kokius šiame reglamente nustatytus metodus pagal 7 dalį ir bet kokius kitus metodus pagal 8 dalį.

6.   Vertindamos prašymus leisti grįžti prie paprastesnių metodų naudojimo, kompetentingos institucijos gali taikyti bet kurį iš šio reglamento 2 skyriuje nustatytų metodų pagal 7 dalį ir bet kokius kitus metodus pagal 8 dalį.

7.   Kai šiame reglamente numatomas neprivalomas metodų taikymas, kompetentingos institucijos gali taikyti bet kurį iš tų metodų, kuris yra tinkamas ir atitinka įstaigos veiklos ir organizacinės struktūros pobūdį, dydį ir sudėtingumo laipsnį, atsižvelgdamos į:

| a) | pozicijų, įtrauktų į reitingų sistemas, rūšių reikšmingumą; |
| --- | --- |

a)

pozicijų, įtrauktų į reitingų sistemas, rūšių reikšmingumą;

| b) | reitingų modelių bei rizikos parametrų ir jų įgyvendinimo sudėtingumą. |
| --- | --- |

b)

reitingų modelių bei rizikos parametrų ir jų įgyvendinimo sudėtingumą.

8.   Be šiame reglamente nustatytų metodų, kompetentingos institucijos gali taikyti kitus metodus, kurie yra tinkami ir atitinka įstaigos veiklos ir organizacinės struktūros pobūdį, dydį ir sudėtingumo laipsnį, kai tai būtina siekiant įvertinti IRB metodo taikymo reikalavimų laikymąsi.

9.   Taikydamos šiame reglamente nustatytus metodus, kompetentingos institucijos gali atsižvelgti į jų pačių ar kitų kompetentingų institucijų neseniai atliktų vertinimų rezultatus, jeigu tokie vertinimai atitinka abi šias sąlygas:

| a) | visas vertinimas ar jo dalis pagrįsti privalomais metodais; |
| --- | --- |

a)

visas vertinimas ar jo dalis pagrįsti privalomais metodais;

| b) | vertinimo dalykas buvo ta pati ar panaši tos pačios klasės pozicijų reitingų sistema. |
| --- | --- |

b)

vertinimo dalykas buvo ta pati ar panaši tos pačios klasės pozicijų reitingų sistema.

3 straipsnis

Dokumentų kokybė

1.   Siekdamos patikrinti, kaip įstaiga laikosi Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies e punkte nustatyto patvirtinimo dokumentais reikalavimo, kompetentingos institucijos patikrina, ar reitingų sistemų, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 142 straipsnio 1 dalies 1 punkte (toliau – reitingų sistemos):

| a) | dokumentai yra pakankamai išsamūs ir tikslūs, kad juos būtų galima veiksmingai naudoti; |
| --- | --- |

a)

dokumentai yra pakankamai išsamūs ir tikslūs, kad juos būtų galima veiksmingai naudoti;

| b) | dokumentai yra patvirtinti tinkamu įstaigos vadovybės lygmeniu; |
| --- | --- |

b)

dokumentai yra patvirtinti tinkamu įstaigos vadovybės lygmeniu;

| c) | kiekviename dokumente nurodyta bent dokumento rūšis, autorius, peržiūrą atlikęs asmuo, įgaliojantysis pareigūnas, savininkas, rengimo ir patvirtinimo datos, versijos numeris ir dokumento pakeitimų sąrašas; |
| --- | --- |

c)

kiekviename dokumente nurodyta bent dokumento rūšis, autorius, peržiūrą atlikęs asmuo, įgaliojantysis pareigūnas, savininkas, rengimo ir patvirtinimo datos, versijos numeris ir dokumento pakeitimų sąrašas;

| d) | dokumentais trečiosioms šalims leidžiama įvertinti ir patvirtinti reitingų sistemų veikimą ir, visų pirma, įvertinti ir patvirtinti, kad:






  i) | reitingų sistemos sandaros dokumentai yra pakankamai išsamūs, kad trečiosios šalys galėtų suprasti visų reitingų sistemos aspektų pagrindimą, įskaitant prielaidas, matematines formules ir, kai sprendimus priima žmogus, sprendimus, taip pat reitingų sistemos kūrimo procedūras; |
| --- | --- | --- |

d)

dokumentais trečiosioms šalims leidžiama įvertinti ir patvirtinti reitingų sistemų veikimą ir, visų pirma, įvertinti ir patvirtinti, kad:

i)

reitingų sistemos sandaros dokumentai yra pakankamai išsamūs, kad trečiosios šalys galėtų suprasti visų reitingų sistemos aspektų pagrindimą, įskaitant prielaidas, matematines formules ir, kai sprendimus priima žmogus, sprendimus, taip pat reitingų sistemos kūrimo procedūras;

| ii) | reitingų sistemos dokumentai yra pakankamai išsamūs, kad trečiosios šalys galėtų suprasti kiekvieno reitingų modelio ir kiekvieno rizikos parametro veikimą, apribojimus ir pagrindines prielaidas ir atkartoti modelio kūrimą; |
| --- | --- |

ii)

reitingų sistemos dokumentai yra pakankamai išsamūs, kad trečiosios šalys galėtų suprasti kiekvieno reitingų modelio ir kiekvieno rizikos parametro veikimą, apribojimus ir pagrindines prielaidas ir atkartoti modelio kūrimą;

| iii) | reitingavimo proceso dokumentai yra pakankamai išsamūs, kad trečiosios šalys galėtų suprasti pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms būdą bei jų faktinį priskyrimą rangams ar grupėms ir atkartoti priskyrimą. |
| --- | --- |

iii)

reitingavimo proceso dokumentai yra pakankamai išsamūs, kad trečiosios šalys galėtų suprasti pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms būdą bei jų faktinį priskyrimą rangams ar grupėms ir atkartoti priskyrimą.

2.   Taikydama 1 dalį kompetentinga institucija patikrina, ar įstaigoje įdiegta politika, kurioje yra nustatyti konkretūs dokumentų standartai, užtikrinantys, kad:

| a) | vidaus dokumentai būtų pakankamai išsamūs ir tikslūs; |
| --- | --- |

a)

vidaus dokumentai būtų pakankamai išsamūs ir tikslūs;

| b) | konkretiems asmenims ar skyriams būtų pavesta užtikrinti, kad dokumentai būtų išsamūs, nuoseklūs, tikslūs, atnaujinti ir patvirtinti kaip tinkami ir saugūs; |
| --- | --- |

b)

konkretiems asmenims ar skyriams būtų pavesta užtikrinti, kad dokumentai būtų išsamūs, nuoseklūs, tikslūs, atnaujinti ir patvirtinti kaip tinkami ir saugūs;

| c) | įstaiga tinkamai dokumentuotų savo politiką, procedūras ir metodikas, susijusias su IRB metodo taikymu. |
| --- | --- |

c)

įstaiga tinkamai dokumentuotų savo politiką, procedūras ir metodikas, susijusias su IRB metodo taikymu.

4 straipsnis

Trečiųjų šalių dalyvavimas

1.   Siekdama įvertinti, kaip laikomasi Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalyje nustatyto reikalavimo dėl reitingų sistemų patikimumo ir sąžiningo įgyvendinimo, kai įstaiga perdavė su jos reitingų sistemų kūrimu, taikymu ir patikimumo vertinimu susijusias užduotis, veiklą ar funkcijas trečiajai šaliai arba įsigijo reitingų sistemą ar bendrus duomenis iš trečiosios šalies, kompetentinga institucija patikrina, ar toks perdavimas ar įsigijimas nekliudo taikyti šį reglamentą, ir patikrina, ar:

| a) | įstaigos vyresnioji vadovybė, kaip apibrėžta Direktyvos 2013/36/ES 3 straipsnio 1 dalies 9 punkte (vyresnioji vadovybė), ir įstaigos valdymo organas arba to valdymo organo paskirtas komitetas aktyviai dalyvauja vykdant priežiūrą ir priimant sprendimus dėl trečiajai šaliai perduotų užduočių, veiklos ar funkcijų arba dėl iš trečiųjų šalių įsigytų reitingų sistemų; |
| --- | --- |

a)

įstaigos vyresnioji vadovybė, kaip apibrėžta Direktyvos 2013/36/ES 3 straipsnio 1 dalies 9 punkte (vyresnioji vadovybė), ir įstaigos valdymo organas arba to valdymo organo paskirtas komitetas aktyviai dalyvauja vykdant priežiūrą ir priimant sprendimus dėl trečiajai šaliai perduotų užduočių, veiklos ar funkcijų arba dėl iš trečiųjų šalių įsigytų reitingų sistemų;

| b) | įstaigos darbuotojai turi pakankamai žinių ir supranta trečiosioms šalims perduotas užduotis, veiklą ar funkcijas ir iš trečiųjų šalių įsigytų duomenų ir reitingų sistemų struktūrą; |
| --- | --- |

b)

įstaigos darbuotojai turi pakankamai žinių ir supranta trečiosioms šalims perduotas užduotis, veiklą ar funkcijas ir iš trečiųjų šalių įsigytų duomenų ir reitingų sistemų struktūrą;

| c) | užtikrinamas užsakomųjų funkcijų ar procesų tęstinumas, be kita ko, tinkamai vykdant nenumatytų atvejų planavimą; |
| --- | --- |

c)

užtikrinamas užsakomųjų funkcijų ar procesų tęstinumas, be kita ko, tinkamai vykdant nenumatytų atvejų planavimą;

| d) | vidaus auditas ar kita trečiosioms šalims perduotų užduočių, veiklos ir funkcijų kontrolė nėra ribojama ar kliudoma dėl trečiosios šalies kišimosi; |
| --- | --- |

d)

vidaus auditas ar kita trečiosioms šalims perduotų užduočių, veiklos ir funkcijų kontrolė nėra ribojama ar kliudoma dėl trečiosios šalies kišimosi;

| e) | kompetentingai institucijai suteikiama galimybė visapusiškai susipažinti su visa svarbia informacija. |
| --- | --- |

e)

kompetentingai institucijai suteikiama galimybė visapusiškai susipažinti su visa svarbia informacija.

2.   Jeigu vykdant įstaigos reitingų sistemos kūrimo ir rizikos vertinimo užduotis dalyvauja trečioji šalis, kompetentinga institucija patikrina, ar:

| a) | laikomasi 1 dalies a–e punktų; |
| --- | --- |

a)

laikomasi 1 dalies a–e punktų;

| b) | ta trečioji šalis nevykdo su tomis reitingų sistemomis ir rizikos įverčiais susijusios patikimumo vertinimo veiklos; |
| --- | --- |

b)

ta trečioji šalis nevykdo su tomis reitingų sistemomis ir rizikos įverčiais susijusios patikimumo vertinimo veiklos;

| c) | trečioji šalis teikia įstaigai informaciją, kurios reikia tai patikimumo vertinimo veiklai vykdyti. |
| --- | --- |

c)

trečioji šalis teikia įstaigai informaciją, kurios reikia tai patikimumo vertinimo veiklai vykdyti.

3.   Jeigu kuriant reitingų sistemą ir vertinant rizikos parametrus įstaiga naudoja bendrus įstaigų duomenis, o reitingų sistemą kuria trečioji šalis, trečioji šalis gali padėti įstaigai vykdyti patikimumo vertinimo veiklą atlikdama tas patikimumo vertinimo užduotis, kurioms reikia prieigos prie tų bendrų duomenų.

4.   1, 2 ir 3 dalių taikymo tikslais kompetentingos institucijos taiko visus šiuos metodus:

| a) | tikrina susitarimus su trečiąja šalimi ir kitus svarbius dokumentus, kuriuose nustatytos trečiosios šalies užduotys; |
| --- | --- |

a)

tikrina susitarimus su trečiąja šalimi ir kitus svarbius dokumentus, kuriuose nustatytos trečiosios šalies užduotys;

| b) | gauna įstaigos ar trečiosios šalies, kuriai perduota užduotis, veikla ar funkcija, atitinkamų darbuotojų rašytinius pareiškimus arba juos apklausia; |
| --- | --- |

b)

gauna įstaigos ar trečiosios šalies, kuriai perduota užduotis, veikla ar funkcija, atitinkamų darbuotojų rašytinius pareiškimus arba juos apklausia;

| c) | gauna įstaigos ar trečiosios šalies, kuriai perduota užduotis, veikla ar funkcija, vyresniosios vadovybės ar valdymo organo arba valdymo organo paskirto įstaigos komiteto narių rašytinius pareiškimus arba juos apklausia; |
| --- | --- |

c)

gauna įstaigos ar trečiosios šalies, kuriai perduota užduotis, veikla ar funkcija, vyresniosios vadovybės ar valdymo organo arba valdymo organo paskirto įstaigos komiteto narių rašytinius pareiškimus arba juos apklausia;

| d) | prireikus tikrina kitus svarbius įstaigos ar trečiosios šalies dokumentus. |
| --- | --- |

d)

prireikus tikrina kitus svarbius įstaigos ar trečiosios šalies dokumentus.

5 straipsnis

Laikinas IRB metodo reikalavimų nesilaikymas

Reglamento (ES) Nr. 575/2013 146 straipsnio a punkto taikymo tikslais kompetentinga institucija:

| a) | tikrina, ar įstaigos atitikties reikalavimams atkūrimo tinkamu laiku planas yra pakankamas, kad būtų ištaisyta reikalavimų nesilaikymo padėtis, ir ar tvarkaraštis yra pagrįstas, atsižvelgdama į visus šiuos aspektus:






  i) | reikalavimų nesilaikymo reikšmingumą; |
| --- | --- | --- |

a)

tikrina, ar įstaigos atitikties reikalavimams atkūrimo tinkamu laiku planas yra pakankamas, kad būtų ištaisyta reikalavimų nesilaikymo padėtis, ir ar tvarkaraštis yra pagrįstas, atsižvelgdama į visus šiuos aspektus:

i)

reikalavimų nesilaikymo reikšmingumą;

| ii) | priemonių, kurių reikia siekiant vėl laikytis reikalavimų, mastą; |
| --- | --- |

ii)

priemonių, kurių reikia siekiant vėl laikytis reikalavimų, mastą;

| iii) | įstaigos turimus išteklius; |
| --- | --- |

iii)

įstaigos turimus išteklius;

| b) | reguliariai stebi pažangą įgyvendinant įstaigos atitikties reikalavimams atkūrimo tinkamu laiku planą; |
| --- | --- |

b)

reguliariai stebi pažangą įgyvendinant įstaigos atitikties reikalavimams atkūrimo tinkamu laiku planą;

| c) | taikydama šiame reglamente nustatytas vertinimo metodikas patikrina, kaip įgyvendinus planą įstaiga laikosi atitinkamų reikalavimų. |
| --- | --- |

c)

taikydama šiame reglamente nustatytas vertinimo metodikas patikrina, kaip įgyvendinus planą įstaiga laikosi atitinkamų reikalavimų.

2 SKYRIUS

NUOSEKLAUS TAIKYMO PLANŲ VERTINIMO METODIKA IR NUOLATINIS DALINIS STANDARTIZUOTO METODO TAIKYMAS

6 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Siekdamos įvertinti, kaip įstaiga laikosi Reglamento (ES) Nr. 575/2013 148 straipsnyje nustatytų IRB metodo įgyvendinimo sąlygų ir to reglamento 150 straipsnyje nustatytų nuolatinio dalinio taikymo sąlygų, kompetentingos institucijos patikrina abi šias sąlygas:

| a) | ar įstaigos pirminė nuoseklaus IRB metodo taikymo aprėptis ir planas yra tinkami, kaip numatyta 7 straipsnyje; |
| --- | --- |

a)

ar įstaigos pirminė nuoseklaus IRB metodo taikymo aprėptis ir planas yra tinkami, kaip numatyta 7 straipsnyje;

| b) | ar pozicijų klasėms, pozicijų rūšims ar verslo padaliniams, kuriems taikomas standartizuotas metodas, gali būti leista nuolat netaikyti IRB metodo. |
| --- | --- |

b)

ar pozicijų klasėms, pozicijų rūšims ar verslo padaliniams, kuriems taikomas standartizuotas metodas, gali būti leista nuolat netaikyti IRB metodo.

2.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taiko visus šiuos metodus:

| a) | tikrina įstaigos nuoseklaus IRB metodo taikymo planą; |
| --- | --- |

a)

tikrina įstaigos nuoseklaus IRB metodo taikymo planą;

| b) | tikrina atitinkamą įstaigos vidaus politiką ir procedūras, įskaitant pozicijų, kurias reikia įtraukti į nuoseklų IRB metodo taikymą ir kurioms turi būti leista nuolat netaikyti IRB metodo, dalių apskaičiavimo metodus; |
| --- | --- |

b)

tikrina atitinkamą įstaigos vidaus politiką ir procedūras, įskaitant pozicijų, kurias reikia įtraukti į nuoseklų IRB metodo taikymą ir kurioms turi būti leista nuolat netaikyti IRB metodo, dalių apskaičiavimo metodus;

| c) | tikrina padalinių ir valdymo organų, dalyvaujančių pavienes pozicijas priskiriant IRB metodui arba standartizuotam metodui, funkcijas ir pareigas; |
| --- | --- |

c)

tikrina padalinių ir valdymo organų, dalyvaujančių pavienes pozicijas priskiriant IRB metodui arba standartizuotam metodui, funkcijas ir pareigas;

| d) | tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, ar komitetų posėdžių protokolus; |
| --- | --- |

d)

tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, ar komitetų posėdžių protokolus;

| e) | tikrina atitinkamus vidaus auditorių ar kitas kontrolės funkcijas įstaigoje atliekančių darbuotojų nustatytus faktus; |
| --- | --- |

e)

tikrina atitinkamus vidaus auditorių ar kitas kontrolės funkcijas įstaigoje atliekančių darbuotojų nustatytus faktus;

| f) | tikrina atitinkamas pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus audito metu; |
| --- | --- |

f)

tikrina atitinkamas pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus audito metu;

| g) | gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia. |
| --- | --- |

g)

gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia.

3.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos gali:

| a) | patikrinti IT sistemų, naudojamų pavienes pozicijas priskiriant IRB metodui arba standartizuotam metodui, funkcinius dokumentus; |
| --- | --- |

a)

patikrinti IT sistemų, naudojamų pavienes pozicijas priskiriant IRB metodui arba standartizuotam metodui, funkcinius dokumentus;

| b) | atlikti imties bandymus ir patikrinti dokumentus, susijusius su įsipareigojančiųjų asmenų charakteristikomis ir į imtį įtrauktų pozicijų inicijavimu ir išlaikymu; |
| --- | --- |

b)

atlikti imties bandymus ir patikrinti dokumentus, susijusius su įsipareigojančiųjų asmenų charakteristikomis ir į imtį įtrauktų pozicijų inicijavimu ir išlaikymu;

| c) | patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus. |
| --- | --- |

c)

patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus.

7 straipsnis

Nuoseklus IRB metodo taikymas

1.   Vertindamos pirminę aprėptį ir įstaigos nuoseklaus IRB metodo taikymo planą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 148 straipsnį, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | į nuoseklaus taikymo planą įtraukti bent šie elementai:






  i) | kiekvienos reitingų sistemos taikymo srities, taip pat pozicijų rūšių, reitinguojamų naudojant kiekvieną reitingų modelį, aprašymas; |
| --- | --- | --- |

a)

į nuoseklaus taikymo planą įtraukti bent šie elementai:

i)

kiekvienos reitingų sistemos taikymo srities, taip pat pozicijų rūšių, reitinguojamų naudojant kiekvieną reitingų modelį, aprašymas;

| ii) | numatomos IRB metodo taikymo kiekvienos rūšies pozicijoms datos; |
| --- | --- |

ii)

numatomos IRB metodo taikymo kiekvienos rūšies pozicijoms datos;

| iii) | informacija apie visą pozicijų vertę vertinimo metu ir pagal riziką įvertintų pozicijų sumos, apskaičiuotos taikant metodą, vertinimo metu taikomą kiekvienos rūšies pozicijoms; |
| --- | --- |

iii)

informacija apie visą pozicijų vertę vertinimo metu ir pagal riziką įvertintų pozicijų sumos, apskaičiuotos taikant metodą, vertinimo metu taikomą kiekvienos rūšies pozicijoms;

| b) | į nuoseklaus taikymo planą įtrauktos visos įstaigos ir, kai taikytina, jos patronuojančiosios įmonės pozicijos ir visos įstaigos patronuojamųjų įmonių pozicijos, nebent pozicijos būtų vertinamos pagal 8 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

į nuoseklaus taikymo planą įtrauktos visos įstaigos ir, kai taikytina, jos patronuojančiosios įmonės pozicijos ir visos įstaigos patronuojamųjų įmonių pozicijos, nebent pozicijos būtų vertinamos pagal 8 straipsnį;

| c) | taikymas numatomas pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 148 straipsnio 1 dalies antrą ir trečią pastraipas; |
| --- | --- |

c)

taikymas numatomas pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 148 straipsnio 1 dalies antrą ir trečią pastraipas;

| d) | jeigu įstaigai leidžiama IRB metodą taikyti bet kuriai pozicijų klasei, ar ji taiko IRB metodą nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, išskyrus Reglamento (ES) Nr. 575/2013 148 straipsnio 5 dalyje nustatytus atvejus; |
| --- | --- |

d)

jeigu įstaigai leidžiama IRB metodą taikyti bet kuriai pozicijų klasei, ar ji taiko IRB metodą nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, išskyrus Reglamento (ES) Nr. 575/2013 148 straipsnio 5 dalyje nustatytus atvejus;

| e) | IRB metodo taikymo seka ir laikotarpiai nurodyti remiantis tikraisiais įstaigos pajėgumais, atsižvelgiant į duomenų buvimą, reitingų sistemas ir patirties laikotarpius, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 145 straipsnyje, ir nėra naudojami pasirinktinai siekiant sumažintų nuosavų lėšų reikalavimus; |
| --- | --- |

e)

IRB metodo taikymo seka ir laikotarpiai nurodyti remiantis tikraisiais įstaigos pajėgumais, atsižvelgiant į duomenų buvimą, reitingų sistemas ir patirties laikotarpius, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 145 straipsnyje, ir nėra naudojami pasirinktinai siekiant sumažintų nuosavų lėšų reikalavimus;

| f) | IRB metodo taikymo seka užtikrinama, kad pirmenybė būtų teikiama taikymui kredito pozicijoms, susijusioms su įstaigos pagrindine veikla; |
| --- | --- |

f)

IRB metodo taikymo seka užtikrinama, kad pirmenybė būtų teikiama taikymui kredito pozicijoms, susijusioms su įstaigos pagrindine veikla;

| g) | kiekvienos rūšies pozicijoms ir verslo padaliniams nustatytas galutinis IRB metodo taikymo terminas ir jis yra pagrįstas įstaigos veiklos pobūdžiu ir mastu. |
| --- | --- |

g)

kiekvienos rūšies pozicijoms ir verslo padaliniams nustatytas galutinis IRB metodo taikymo terminas ir jis yra pagrįstas įstaigos veiklos pobūdžiu ir mastu.

2.   Kompetentingos institucijos nustato, ar 1 dalies g punkte nurodytas terminas yra pagrįstas, remdamosi visais šiais kriterijais:

| a) | įstaigos, įskaitant patronuojančiąją ir patronuojamąsias įmones, veiklos sudėtingumu; |
| --- | --- |

a)

įstaigos, įskaitant patronuojančiąją ir patronuojamąsias įmones, veiklos sudėtingumu;

| b) | įstaigos ir, kai taikytina, jos patronuojančiosios ir patronuojamųjų įmonių verslo padalinių ir verslo linijų skaičiumi; |
| --- | --- |

b)

įstaigos ir, kai taikytina, jos patronuojančiosios ir patronuojamųjų įmonių verslo padalinių ir verslo linijų skaičiumi;

| c) | reitingų sistemų, kurias turi taikyti visi į nuoseklaus taikymo planą įtraukti subjektai, skaičiumi ir sudėtingumu; |
| --- | --- |

c)

reitingų sistemų, kurias turi taikyti visi į nuoseklaus taikymo planą įtraukti subjektai, skaičiumi ir sudėtingumu;

| d) | planais taikyti reitingų sistemas patronuojamosiose įmonėse, esančiose trečiosiose valstybėse, kuriose kyla didelių teisinių ar kitų sunkumų patvirtinant IRB modelius; |
| --- | --- |

d)

planais taikyti reitingų sistemas patronuojamosiose įmonėse, esančiose trečiosiose valstybėse, kuriose kyla didelių teisinių ar kitų sunkumų patvirtinant IRB modelius;

| e) | tikslių, tinkamų ir išsamių laiko eilučių turėjimu; |
| --- | --- |

e)

tikslių, tinkamų ir išsamių laiko eilučių turėjimu;

| f) | įstaigos veiklos pajėgumais kurti ir įgyvendinti reitingų sistemas; |
| --- | --- |

f)

įstaigos veiklos pajėgumais kurti ir įgyvendinti reitingų sistemas;

| g) | įstaigos ankstesne patirtimi valdant konkrečių rūšių pozicijas. |
| --- | --- |

g)

įstaigos ankstesne patirtimi valdant konkrečių rūšių pozicijas.

3.   Vertindamos, kaip įstaiga laikosi nuoseklaus IRB metodo taikymo plano, dėl kurio reikėjo gauti kompetentingų institucijų leidimą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 148 straipsnį, kompetentingos institucijos gali pripažinti sekos ir laikotarpio pakeitimus tinkamais, tik jeigu tenkinama viena ar daugiau šių sąlygų:

| a) | yra reikšmingų verslo aplinkos pokyčių, visų pirma susijusių su strategija, susijungimais ir įsigijimais; |
| --- | --- |

a)

yra reikšmingų verslo aplinkos pokyčių, visų pirma susijusių su strategija, susijungimais ir įsigijimais;

| b) | iš esmės keičiami atitinkami reguliavimo reikalavimai; |
| --- | --- |

b)

iš esmės keičiami atitinkami reguliavimo reikalavimai;

| c) | kompetentinga institucija arba vidaus auditoriai ar patikimumo vertinimo funkciją atliekantys darbuotojai nustatė reikšmingų reitingų sistemų trūkumų; |
| --- | --- |

c)

kompetentinga institucija arba vidaus auditoriai ar patikimumo vertinimo funkciją atliekantys darbuotojai nustatė reikšmingų reitingų sistemų trūkumų;

| d) | 2 dalyje nurodyti elementai iš esmės pasikeitė arba patvirtintame nuoseklaus IRB metodo taikymo plane nėra tinkamai atsižvelgiama į kuriuos nors 2 dalyje nurodytus elementus. |
| --- | --- |

d)

2 dalyje nurodyti elementai iš esmės pasikeitė arba patvirtintame nuoseklaus IRB metodo taikymo plane nėra tinkamai atsižvelgiama į kuriuos nors 2 dalyje nurodytus elementus.

8 straipsnis

Nuolatinio dalinio taikymo sąlygos

1.   Vertindamos, kaip įstaiga laikosi nuolatinio dalinio standartizuoto metodo taikymo sąlygų dėl Reglamento (ES) Nr. 575/2013 150 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytų pozicijų, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | įstaiga įvertina išorės duomenų apie tipines sandorio šalis buvimą ir į juos atsižvelgia; |
| --- | --- |

a)

įstaiga įvertina išorės duomenų apie tipines sandorio šalis buvimą ir į juos atsižvelgia;

| b) | įstaigos patiriamos reitingų sistemos, skirtos atitinkamos pozicijų klasės sandorio šalims, kūrimo sąnaudos vertinamos atsižvelgiant į įstaigos dydį ir jos veiklos pobūdį bei mastą; |
| --- | --- |

b)

įstaigos patiriamos reitingų sistemos, skirtos atitinkamos pozicijų klasės sandorio šalims, kūrimo sąnaudos vertinamos atsižvelgiant į įstaigos dydį ir jos veiklos pobūdį bei mastą;

| c) | įstaigos veiklos pajėgumai kurti ir įgyvendinti reitingų sistemą vertinami atsižvelgiant į įstaigos veiklos pobūdį ir mastą. |
| --- | --- |

c)

įstaigos veiklos pajėgumai kurti ir įgyvendinti reitingų sistemą vertinami atsižvelgiant į įstaigos veiklos pobūdį ir mastą.

2.   Vertindamos, kaip įstaiga laikosi nuolatinio dalinio standartizuoto metodo taikymo sąlygų dėl Reglamento (ES) Nr. 575/2013 150 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytų pozicijų, kompetentingos institucijos patikrina, ar įstaiga patikrino bent vieną iš šių elementų ir į jį atsižvelgė:

| a) | kad pozicijos, įskaitant atskirai valdomų portfelių ir verslo linijų skaičių, nėra pakankamai homogeniškos, kad būtų galima sukurti patvarią ir patikimą reitingų sistemą; |
| --- | --- |

a)

kad pozicijos, įskaitant atskirai valdomų portfelių ir verslo linijų skaičių, nėra pakankamai homogeniškos, kad būtų galima sukurti patvarią ir patikimą reitingų sistemą;

| b) | kad pagal riziką įvertintų pozicijų suma, apskaičiuota taikant standartizuotą metodą, yra gerokai didesnė nei tikėtina pagal riziką įvertintų pozicijų suma, apskaičiuota pagal IRB metodą; |
| --- | --- |

b)

kad pagal riziką įvertintų pozicijų suma, apskaičiuota taikant standartizuotą metodą, yra gerokai didesnė nei tikėtina pagal riziką įvertintų pozicijų suma, apskaičiuota pagal IRB metodą;

| c) | kad pozicijos yra susijusios su įstaigos verslo padaliniu ar verslo linija, kurių veiklą numatoma nutraukti; |
| --- | --- |

c)

kad pozicijos yra susijusios su įstaigos verslo padaliniu ar verslo linija, kurių veiklą numatoma nutraukti;

| d) | kad pozicijos apima portfelius, susijusius su proporcingu iš dalies valdomų patronuojamųjų įmonių konsolidavimu, pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 18 straipsnį. |
| --- | --- |

d)

kad pozicijos apima portfelius, susijusius su proporcingu iš dalies valdomų patronuojamųjų įmonių konsolidavimu, pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 18 straipsnį.

3.   Vertindamos, kaip įstaiga laikosi nuolatinio dalinio standartizuoto metodo taikymo sąlygų, kompetentingos institucijos patikrina, ar įstaiga reguliariai stebi, kaip laikomasi Reglamento (ES) Nr. 575/2013 150 straipsnio reikalavimų.

3 SKYRIUS

VIDAUS ĮVERČIŲ PATIKIMUMO VERTINIMO IR ĮSTAIGOS VIDAUS VALDYMO BEI PRIEŽIŪROS FUNKCIJOS VERTINIMO METODIKA

1 SKIRSNIS

Bendrosios nuostatos

9 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Siekdamos įvertinti, ar įstaiga laikosi vidaus valdymo reikalavimų, įskaitant reikalavimus dėl vyresniosios vadovybės ir valdymo organo, vidaus ataskaitų teikimo, kredito rizikos kontrolės ir vidaus audito, priežiūros bei patikimumo vertinimo, kompetentingos institucijos patikrina visus šiuos aspektus:

| a) | įstaigos reitingų sistemų patikimumo vertinimo tvarkos, mechanizmų ir procesų tvirtumą ir už patikimumo vertinimą (toliau – patikimumo vertinimo funkcija) atsakingų darbuotojų tinkamumą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies c ir f punktuose, 174 straipsnio d punkte ir 185 bei 188 straipsniuose, dėl:






  i) | patikimumo vertinimo funkcijos nepriklausomumo pagal 10 straipsnį; |
| --- | --- | --- |

a)

įstaigos reitingų sistemų patikimumo vertinimo tvarkos, mechanizmų ir procesų tvirtumą ir už patikimumo vertinimą (toliau – patikimumo vertinimo funkcija) atsakingų darbuotojų tinkamumą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies c ir f punktuose, 174 straipsnio d punkte ir 185 bei 188 straipsniuose, dėl:

i)

patikimumo vertinimo funkcijos nepriklausomumo pagal 10 straipsnį;

| ii) | patikimumo vertinimo proceso taikymo išsamumo ir dažnumo pagal 11 straipsnį; |
| --- | --- |

ii)

patikimumo vertinimo proceso taikymo išsamumo ir dažnumo pagal 11 straipsnį;

| iii) | patikimumo vertinimo funkcijos metodų ir procedūrų tinkamumą pagal 12 straipsnį; |
| --- | --- |

iii)

patikimumo vertinimo funkcijos metodų ir procedūrų tinkamumą pagal 12 straipsnį;

| iv) | ataskaitų teikimo proceso ir patikimumo vertinimo išvadų, nustatytų faktų ir rekomendacijų įgyvendinimo proceso pagrįstumą pagal 13 straipsnį; |
| --- | --- |

iv)

ataskaitų teikimo proceso ir patikimumo vertinimo išvadų, nustatytų faktų ir rekomendacijų įgyvendinimo proceso pagrįstumą pagal 13 straipsnį;

| b) | įstaigos vidaus valdymą ir priežiūrą, įskaitant įstaigos kredito rizikos kontrolės skyrių ir vidaus auditą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 189, 190 ir 191 straipsniuose, dėl:






  i) | vyresniosios vadovybės ir valdymo organo vaidmens pagal 14 straipsnį; |
| --- | --- | --- |

b)

įstaigos vidaus valdymą ir priežiūrą, įskaitant įstaigos kredito rizikos kontrolės skyrių ir vidaus auditą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 189, 190 ir 191 straipsniuose, dėl:

i)

vyresniosios vadovybės ir valdymo organo vaidmens pagal 14 straipsnį;

| ii) | vadovybės informacijos teikimo pagal 15 straipsnį; |
| --- | --- |

ii)

vadovybės informacijos teikimo pagal 15 straipsnį;

| iii) | kredito rizikos kontrolės skyriaus pagal 16 straipsnį; |
| --- | --- |

iii)

kredito rizikos kontrolės skyriaus pagal 16 straipsnį;

| iv) | vidaus audito pagal 17 straipsnį. |
| --- | --- |

iv)

vidaus audito pagal 17 straipsnį.

2.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taiko visus šiuos metodus:

| a) | tikrina atitinkamą įstaigos vidaus politiką ir procedūras; |
| --- | --- |

a)

tikrina atitinkamą įstaigos vidaus politiką ir procedūras;

| b) | tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, ar komitetų posėdžių protokolus; |
| --- | --- |

b)

tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, ar komitetų posėdžių protokolus;

| c) | tikrina atitinkamas su reitingų sistemomis susijusias ataskaitas, taip pat visas išvadas ir sprendimus, priimtus remiantis tomis ataskaitomis; |
| --- | --- |

c)

tikrina atitinkamas su reitingų sistemomis susijusias ataskaitas, taip pat visas išvadas ir sprendimus, priimtus remiantis tomis ataskaitomis;

| d) | tikrina atitinkamas kredito rizikos kontrolės, vidaus audito, priežiūros ir patikimumo vertinimo funkcijų veiklos ataskaitas, kurias parengė už kiekvieną iš tų funkcijų atsakingi darbuotojai arba bet kokias kitas kontrolės funkcijas įstaigoje atliekantys darbuotojai, taip pat jų išvadas, nustatytus faktus ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

d)

tikrina atitinkamas kredito rizikos kontrolės, vidaus audito, priežiūros ir patikimumo vertinimo funkcijų veiklos ataskaitas, kurias parengė už kiekvieną iš tų funkcijų atsakingi darbuotojai arba bet kokias kitas kontrolės funkcijas įstaigoje atliekantys darbuotojai, taip pat jų išvadas, nustatytus faktus ir rekomendacijas;

| e) | gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia. |
| --- | --- |

e)

gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia.

3.   Vertindamos patikimumo vertinimo funkciją, be 2 dalyje nurodytų metodų, kompetentingos institucijos taiko visus šiuos metodus:

| a) | tikrina visų vykdant patikimumo vertinimą dalyvaujančių darbuotojų funkcijas ir pareigas; |
| --- | --- |

a)

tikrina visų vykdant patikimumo vertinimą dalyvaujančių darbuotojų funkcijas ir pareigas;

| b) | tikrina metinio patikimumo vertinimo darbo plano pakankamumą ir tinkamumą; |
| --- | --- |

b)

tikrina metinio patikimumo vertinimo darbo plano pakankamumą ir tinkamumą;

| c) | tikrina patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų naudojamus patvirtinimo vadovus; |
| --- | --- |

c)

tikrina patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų naudojamus patvirtinimo vadovus;

| d) | tikrina nustatytų faktų suskirstymo į kategorijas procesą ir atitinkamas rekomendacijas dėl jų reikšmingumo; |
| --- | --- |

d)

tikrina nustatytų faktų suskirstymo į kategorijas procesą ir atitinkamas rekomendacijas dėl jų reikšmingumo;

| e) | tikrina patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų išvadų, nustatytų faktų ir rekomendacijų nuoseklumą; |
| --- | --- |

e)

tikrina patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų išvadų, nustatytų faktų ir rekomendacijų nuoseklumą;

| f) | tikrina patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų vaidmenį vykdant reitingų sistemų ir visų susijusių pakeitimų vidaus patvirtinimo procedūrą; |
| --- | --- |

f)

tikrina patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų vaidmenį vykdant reitingų sistemų ir visų susijusių pakeitimų vidaus patvirtinimo procedūrą;

| g) | tikrina veiksmų planą dėl kiekvienos svarbios rekomendacijos, taip pat dėl su ja susijusių tolesnių veiksmų, patvirtintų atitinkamu vadovybės lygmeniu. |
| --- | --- |

g)

tikrina veiksmų planą dėl kiekvienos svarbios rekomendacijos, taip pat dėl su ja susijusių tolesnių veiksmų, patvirtintų atitinkamu vadovybės lygmeniu.

4.   Vertindamos kredito rizikos kontrolės skyrių, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies c punkte ir 190 straipsnyje, be 2 dalyje nurodytų reikalavimų, kompetentingos institucijos taiko visus šiuos metodus:

| a) | tikrina visų atitinkamų kredito rizikos kontrolės skyriaus darbuotojų ir vyresniosios vadovybės funkcijas ir pareigas; |
| --- | --- |

a)

tikrina visų atitinkamų kredito rizikos kontrolės skyriaus darbuotojų ir vyresniosios vadovybės funkcijas ir pareigas;

| b) | tikrina atitinkamas kredito rizikos kontrolės skyriaus pateiktas ataskaitas valdymo organui ar jo paskirtam komitetui. |
| --- | --- |

b)

tikrina atitinkamas kredito rizikos kontrolės skyriaus pateiktas ataskaitas valdymo organui ar jo paskirtam komitetui.

5.   Vertindamos vidaus audito ar kitą lygiavertį nepriklausomą audito skyrių, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 191 straipsnyje, be 2 dalyje nurodytų reikalavimų, kompetentingos institucijos taiko visus šiuos metodus:

| a) | tikrina visų atitinkamų vidaus audite dalyvaujančių darbuotojų funkcijas ir pareigas; |
| --- | --- |

a)

tikrina visų atitinkamų vidaus audite dalyvaujančių darbuotojų funkcijas ir pareigas;

| b) | tikrina metinio vidaus audito darbo plano pakankamumą ir tinkamumą; |
| --- | --- |

b)

tikrina metinio vidaus audito darbo plano pakankamumą ir tinkamumą;

| c) | tikrina atitinkamus audito vadovus bei darbo programas ir į atitinkamas audito ataskaitas įtrauktus faktus ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

c)

tikrina atitinkamus audito vadovus bei darbo programas ir į atitinkamas audito ataskaitas įtrauktus faktus ir rekomendacijas;

| d) | tikrina veiksmų planą dėl kiekvienos svarbios rekomendacijos, taip pat dėl su ja susijusių tolesnių veiksmų, patvirtintų atitinkamu vadovybės lygmeniu. |
| --- | --- |

d)

tikrina veiksmų planą dėl kiekvienos svarbios rekomendacijos, taip pat dėl su ja susijusių tolesnių veiksmų, patvirtintų atitinkamu vadovybės lygmeniu.

6.   Be 2 dalyje išvardytų metodų, kompetentingos institucijos gali patikrinti kitus įstaigos dokumentus, svarbius atliekant patikrinimą pagal 1 dalį.

2 SKIRSNIS

Patikimumo vertinimo funkcijos vertinimo metodika

10 straipsnis

Patikimumo vertinimo funkcijos nepriklausomumas

1.   Vertindamos patikimumo vertinimo funkcijos nepriklausomumą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies f punktą, 174 straipsnio d punktą ir 185 bei 188 straipsnius, kompetentingos institucijos patikrina, ar už patikimumo vertinimo funkciją atsakingas skyrius arba, jeigu nėra atskiro skyriaus, atsakingo tik už patikimumo vertinimo funkciją, patikimumo vertinimą atliekantys darbuotojai tenkina visas šias sąlygas:

| a) | patikimumo vertinimą atliekantys darbuotojai yra nepriklausomi nuo darbuotojų ir vadovybės, atsakingų už pozicijų inicijavimą ar atnaujinimą ir už modelio kūrimą ar plėtojimą; |
| --- | --- |

a)

patikimumo vertinimą atliekantys darbuotojai yra nepriklausomi nuo darbuotojų ir vadovybės, atsakingų už pozicijų inicijavimą ar atnaujinimą ir už modelio kūrimą ar plėtojimą;

| b) | patikimumo vertinimą atlieka ne tie patys darbuotojai, kurie atsako už reitingų sistemos kūrimą ir plėtojimą, ir ne tie patys darbuotojai, kurie atsako už kredito rizikos kontrolės funkciją; |
| --- | --- |

b)

patikimumo vertinimą atlieka ne tie patys darbuotojai, kurie atsako už reitingų sistemos kūrimą ir plėtojimą, ir ne tie patys darbuotojai, kurie atsako už kredito rizikos kontrolės funkciją;

| c) | jie atsiskaito tiesiogiai vyresniajai vadovybei. |
| --- | --- |

c)

jie atsiskaito tiesiogiai vyresniajai vadovybei.

2.   Pagal 1 dalį, kai už patikimumo vertinimo funkciją atsakingas skyrius organizaciniu požiūriu yra atskirtas nuo kredito rizikos kontrolės skyriaus ir kiekvienas skyrius atsiskaito skirtingiems vyresniosios vadovybės nariams, kompetentingos institucijos patikrina abi šias sąlygas:

| a) | ar patikimumo vertinimo užduotims atlikti skirta pakankamai išteklių, įskaitant patyrusius ir kvalifikuotus darbuotojus; |
| --- | --- |

a)

ar patikimumo vertinimo užduotims atlikti skirta pakankamai išteklių, įskaitant patyrusius ir kvalifikuotus darbuotojus;

| b) | ar už patikimumo vertinimo funkciją atsakingų darbuotojų ir vyresniosios vadovybės narių atlyginimas nėra susietas su užduočių, susijusių su kredito rizikos kontrole arba pozicijų inicijavimu ar atnaujinimu, vykdymu. |
| --- | --- |

b)

ar už patikimumo vertinimo funkciją atsakingų darbuotojų ir vyresniosios vadovybės narių atlyginimas nėra susietas su užduočių, susijusių su kredito rizikos kontrole arba pozicijų inicijavimu ar atnaujinimu, vykdymu.

3.   Pagal 1 dalį, kai už patikimumo vertinimo funkciją atsakingas skyrius organizaciniu požiūriu yra atskirtas nuo kredito rizikos kontrolės skyriaus ir abu skyriai atsiskaito tam pačiam vyresniosios vadovybės nariui, kompetentingos institucijos patikrina visas šias sąlygas:

| a) | ar patikimumo vertinimo užduotims atlikti skirta pakankamai išteklių, įskaitant patyrusius ir kvalifikuotus darbuotojus; |
| --- | --- |

a)

ar patikimumo vertinimo užduotims atlikti skirta pakankamai išteklių, įskaitant patyrusius ir kvalifikuotus darbuotojus;

| b) | ar už patikimumo vertinimo funkciją atsakingų darbuotojų ir vyresniosios vadovybės narių atlyginimas nėra susietas su užduočių, susijusių su kredito rizikos kontrole arba pozicijų inicijavimu ar atnaujinimu, vykdymu; |
| --- | --- |

b)

ar už patikimumo vertinimo funkciją atsakingų darbuotojų ir vyresniosios vadovybės narių atlyginimas nėra susietas su užduočių, susijusių su kredito rizikos kontrole arba pozicijų inicijavimu ar atnaujinimu, vykdymu;

| c) | ar įdiegtas sprendimų priėmimo procesas, kuriuo užtikrinama, kad įstaigos vyresnioji vadovybė tinkamai atsižvelgtų į patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų išvadas, nustatytus faktus ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

c)

ar įdiegtas sprendimų priėmimo procesas, kuriuo užtikrinama, kad įstaigos vyresnioji vadovybė tinkamai atsižvelgtų į patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų išvadas, nustatytus faktus ir rekomendacijas;

| d) | ar nėra daroma netinkama įtaka patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų išvadoms, nustatytiems faktams ir rekomendacijoms; |
| --- | --- |

d)

ar nėra daroma netinkama įtaka patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų išvadoms, nustatytiems faktams ir rekomendacijoms;

| e) | ar laiku priimami sprendimai dėl visų būtinų taisomųjų priemonių, susijusių su patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų išvadomis, nustatytais faktais ir rekomendacijomis, ir ar jos laiku įgyvendinamos; |
| --- | --- |

e)

ar laiku priimami sprendimai dėl visų būtinų taisomųjų priemonių, susijusių su patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų išvadomis, nustatytais faktais ir rekomendacijomis, ir ar jos laiku įgyvendinamos;

| f) | ar vidaus auditoriai reguliariai vertina a–e punktuose nurodytų sąlygų įvykdymą. |
| --- | --- |

f)

ar vidaus auditoriai reguliariai vertina a–e punktuose nurodytų sąlygų įvykdymą.

4.   Pagal 1 dalį, kai nėra atskiro už patikimumo vertinimo funkciją atsakingo skyriaus, kompetentingos institucijos patikrina visas šias sąlygas:

| a) | ar patikimumo vertinimo užduotims atlikti skirta pakankamai išteklių, įskaitant patyrusius ir kvalifikuotus darbuotojus; |
| --- | --- |

a)

ar patikimumo vertinimo užduotims atlikti skirta pakankamai išteklių, įskaitant patyrusius ir kvalifikuotus darbuotojus;

| b) | ar už patikimumo vertinimo funkciją atsakingų darbuotojų ir vyresniosios vadovybės narių atlyginimas nėra susietas su užduočių, susijusių su kredito rizikos kontrole arba pozicijų inicijavimu ar atnaujinimu, vykdymu; |
| --- | --- |

b)

ar už patikimumo vertinimo funkciją atsakingų darbuotojų ir vyresniosios vadovybės narių atlyginimas nėra susietas su užduočių, susijusių su kredito rizikos kontrole arba pozicijų inicijavimu ar atnaujinimu, vykdymu;

| c) | ar įdiegtas sprendimų priėmimo procesas, kuriuo užtikrinama, kad įstaigos vyresnioji vadovybė tinkamai atsižvelgtų į patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų išvadas, nustatytus faktus ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

c)

ar įdiegtas sprendimų priėmimo procesas, kuriuo užtikrinama, kad įstaigos vyresnioji vadovybė tinkamai atsižvelgtų į patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų išvadas, nustatytus faktus ir rekomendacijas;

| d) | ar nėra daroma netinkama įtaka patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų išvadoms, nustatytiems faktams ir rekomendacijoms; |
| --- | --- |

d)

ar nėra daroma netinkama įtaka patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų išvadoms, nustatytiems faktams ir rekomendacijoms;

| e) | ar laiku priimami sprendimai dėl visų būtinų taisomųjų priemonių, susijusių su patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų išvadomis, nustatytais faktais ir rekomendacijomis, ir ar jos laiku įgyvendinamos; |
| --- | --- |

e)

ar laiku priimami sprendimai dėl visų būtinų taisomųjų priemonių, susijusių su patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų išvadomis, nustatytais faktais ir rekomendacijomis, ir ar jos laiku įgyvendinamos;

| f) | ar vidaus auditoriai reguliariai vertina a–e punktuose nurodytų sąlygų įvykdymą; |
| --- | --- |

f)

ar vidaus auditoriai reguliariai vertina a–e punktuose nurodytų sąlygų įvykdymą;

| g) | ar patikimumo vertinimą atliekantys darbuotojai yra veiksmingai atskirti nuo kitas užduotis atliekančių darbuotojų; |
| --- | --- |

g)

ar patikimumo vertinimą atliekantys darbuotojai yra veiksmingai atskirti nuo kitas užduotis atliekančių darbuotojų;

| h) | ar įstaiga nėra pasaulinė ar kita sisteminės svarbos įstaiga, kaip tai suprantama pagal Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnį. |
| --- | --- |

h)

ar įstaiga nėra pasaulinė ar kita sisteminės svarbos įstaiga, kaip tai suprantama pagal Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnį.

5.   Vertindamos patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų nepriklausomumą kompetentingos institucijos taip pat įvertina, ar įstaigos pasirinkimas, kalbant apie patvirtinimo funkcijos organizavimą, kaip nurodyta 2, 3 ir 4 dalyse, yra tinkamas, atsižvelgiant į įstaigos pobūdį, dydį bei mastą ir jos verslo modeliui būdingos rizikos sudėtingumą.

11 straipsnis

Patikimumo vertinimo proceso išsamumas ir dažnumas

1.   Vertindamos patikimumo vertinimo funkcijos išsamumą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies f punkte, 174 straipsnio d punkte ir 185 bei 188 straipsniuose nustatytus reikalavimus kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | įstaigoje yra apibrėžtas ir dokumentais patvirtintas išsamus visų reitingų sistemų patikimumo vertinimo procesas; |
| --- | --- |

a)

įstaigoje yra apibrėžtas ir dokumentais patvirtintas išsamus visų reitingų sistemų patikimumo vertinimo procesas;

| b) | įstaiga atlieka a punkte nurodytą patikimumo vertinimo procesą pakankamai dažnai. |
| --- | --- |

b)

įstaiga atlieka a punkte nurodytą patikimumo vertinimo procesą pakankamai dažnai.

2.   Vertindamos 1 dalies a punkte nurodyto patikimumo vertinimo proceso išsamumą kompetentingos institucijos patikrina, ar patikimumo vertinimą atliekantys darbuotojai:

| a) | kritiškai tikrina visus vidaus reitingų ir rizikos parametrų nustatymo aspektus, įskaitant duomenų rinkimo ir duomenų valymo procedūras, metodikos pasirinkimą bei modelio struktūrą ir kintamųjų pasirinkimo procesą; |
| --- | --- |

a)

kritiškai tikrina visus vidaus reitingų ir rizikos parametrų nustatymo aspektus, įskaitant duomenų rinkimo ir duomenų valymo procedūras, metodikos pasirinkimą bei modelio struktūrą ir kintamųjų pasirinkimo procesą;

| b) | tikrina vidaus reitingų ir rizikos parametrų įgyvendinimo IT sistemose tinkamumą ir ar rangų ir grupių apibrėžtys nuosekliai taikomos visuose įstaigos departamentuose ir geografinėse vietovėse; |
| --- | --- |

b)

tikrina vidaus reitingų ir rizikos parametrų įgyvendinimo IT sistemose tinkamumą ir ar rangų ir grupių apibrėžtys nuosekliai taikomos visuose įstaigos departamentuose ir geografinėse vietovėse;

| c) | tikrina reitingų sistemų veikimą atsižvelgdami bent į rizikos diferencijavimą bei kiekybinį įvertinimą ir vidaus reitingų bei rizikos stabilumą ir modelio specifikacijas; |
| --- | --- |

c)

tikrina reitingų sistemų veikimą atsižvelgdami bent į rizikos diferencijavimą bei kiekybinį įvertinimą ir vidaus reitingų bei rizikos stabilumą ir modelio specifikacijas;

| d) | tikrina visus pakeitimus, susijusius su vidaus reitingais bei rizikos parametrais, ir jų reikšmingumą pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 529/2014 ir ar jie nuosekliai imasi tolesnių veiksmų dėl savo pačių išvadų, nustatytų faktų ir rekomendacijų. |
| --- | --- |

d)

tikrina visus pakeitimus, susijusius su vidaus reitingais bei rizikos parametrais, ir jų reikšmingumą pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 529/2014 ir ar jie nuosekliai imasi tolesnių veiksmų dėl savo pačių išvadų, nustatytų faktų ir rekomendacijų.

3.   Vertindamos, ar 1 dalies b punkte nurodyto patikimumo vertinimo proceso dažnumas yra pakankamas, kompetentingos institucijos patikrina, ar patikimumo vertinimo procesas reguliariai vykdomas dėl visų įstaigos reitingų sistemų pagal metinį darbo planą ir ar:

| a) | visų reitingų sistemų atveju pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 185 straipsnio b punktą ir 188 straipsnio c punktą reikalaujami procesai (toliau – grįžtamasis patikrinimas) atliekami bent kartą per metus; |
| --- | --- |

a)

visų reitingų sistemų atveju pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 185 straipsnio b punktą ir 188 straipsnio c punktą reikalaujami procesai (toliau – grįžtamasis patikrinimas) atliekami bent kartą per metus;

| b) | reitingų sistemų, apimančių reikšmingų rūšių pozicijas, atveju reitingų sistemų veikimo patikrinimas, kaip nurodyta 2 dalies c punkte, atliekamas bent kartą per metus. |
| --- | --- |

b)

reitingų sistemų, apimančių reikšmingų rūšių pozicijas, atveju reitingų sistemų veikimo patikrinimas, kaip nurodyta 2 dalies c punkte, atliekamas bent kartą per metus.

4.   Kai įstaiga prašo leisti naudoti reitingų sistemos vidaus reitingus ir rizikos parametrus arba iš esmės pakeisti reitingų sistemos vidaus reitingus ir rizikos parametrus, kompetentingos institucijos patikrina, ar, prieš naudodama reitingų sistemą nuosavų lėšų reikalavimams apskaičiuoti ir vidaus rizikos valdymo tikslais, įstaiga atlieka 2 dalies a, b ir c punktuose nurodytą patikimumo vertinimą.

12 straipsnis

Patikimumo vertinimo metodų ir procedūrų tinkamumas

Vertindamos patikimumo vertinimo metodų ir procedūrų tinkamumą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies f punkte, 174 straipsnio d punkte ir 185 bei 188 straipsniuose nustatytus reikalavimus, kompetentingos institucijos patikrina, ar taikant tuos metodus ir procedūras galima nuosekliai ir prasmingai įvertinti vidaus reitingų ir rizikos vertinimo sistemų veikimą, ir patikrina, ar:

| a) | patikimumo vertinimo metodai ir procedūros yra tinkami reitingų sistemos tikslumui ir nuoseklumui įvertinti; |
| --- | --- |

a)

patikimumo vertinimo metodai ir procedūros yra tinkami reitingų sistemos tikslumui ir nuoseklumui įvertinti;

| b) | patikimumo vertinimo metodai ir procedūros atitinka įstaigos reitingų sistemos pobūdį, sudėtingumo laipsnį bei taikymo sritį ir duomenų buvimą; |
| --- | --- |

b)

patikimumo vertinimo metodai ir procedūros atitinka įstaigos reitingų sistemos pobūdį, sudėtingumo laipsnį bei taikymo sritį ir duomenų buvimą;

| c) | patikimumo vertinimo metoduose ir procedūrose aiškiai nustatyti patikimumo vertinimo tikslai, standartai ir apribojimai, pateikiamas visų patikimumo vertinimo testų, duomenų rinkinių ir duomenų valymo procesų aprašymas, nustatomi duomenų šaltiniai ir orientaciniai laikotarpiai, taip pat nustatytų parametrų fiksuotos siektinos reikšmės ir leidžiamosios nuokrypos, atitinkamai pirminiam ir reguliariam patikimumo vertinimui atlikti; |
| --- | --- |

c)

patikimumo vertinimo metoduose ir procedūrose aiškiai nustatyti patikimumo vertinimo tikslai, standartai ir apribojimai, pateikiamas visų patikimumo vertinimo testų, duomenų rinkinių ir duomenų valymo procesų aprašymas, nustatomi duomenų šaltiniai ir orientaciniai laikotarpiai, taip pat nustatytų parametrų fiksuotos siektinos reikšmės ir leidžiamosios nuokrypos, atitinkamai pirminiam ir reguliariam patikimumo vertinimui atlikti;

| d) | naudojami patikimumo vertinimo metodai ir visų pirma atliekami testai, patikimumo vertinimui naudojamas referencinių duomenų rinkinys ir atitinkamas duomenų valymas ilgainiui taikomi nuosekliai; |
| --- | --- |

d)

naudojami patikimumo vertinimo metodai ir visų pirma atliekami testai, patikimumo vertinimui naudojamas referencinių duomenų rinkinys ir atitinkamas duomenų valymas ilgainiui taikomi nuosekliai;

| e) | patikimumo vertinimo metodai apima grįžtamąjį patikrinimą ir lyginamąją analizę, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 185 straipsnio c punkte ir 188 straipsnio d punkte; |
| --- | --- |

e)

patikimumo vertinimo metodai apima grįžtamąjį patikrinimą ir lyginamąją analizę, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 185 straipsnio c punkte ir 188 straipsnio d punkte;

| f) | patikimumo vertinimo metodais atsižvelgiama į tai, kaip verslo ciklai ir susijęs sisteminis kintamumas esant įsipareigojimų neįvykdymui įtraukiami į vidaus reitingus ir rizikos parametrus, ypač apskaičiuojant PD. |
| --- | --- |

f)

patikimumo vertinimo metodais atsižvelgiama į tai, kaip verslo ciklai ir susijęs sisteminis kintamumas esant įsipareigojimų neįvykdymui įtraukiami į vidaus reitingus ir rizikos parametrus, ypač apskaičiuojant PD.

13 straipsnis

Ataskaitų teikimo proceso ir patikimumo vertinimo išvadų, nustatytų faktų ir rekomendacijų įgyvendinimo proceso pagrįstumas

Vertindamos ataskaitų teikimo proceso ir patikimumo vertinimo išvadų, nustatytų faktų ir rekomendacijų įgyvendinimo proceso pagrįstumą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies f punktą, 174 straipsnio d punktą ir 185 bei 188 straipsnius kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | patikimumo vertinimo ataskaitose nustatyti ir aprašyti naudojami patikimumo vertinimo metodai, atliekami testai, naudojamas referencinių duomenų rinkinys bei atitinkami duomenų valymo procesai ir pateikiami tų testų rezultatai, patikimumo vertinimo išvados, nustatyti faktai ir atitinkamos rekomendacijos; |
| --- | --- |

a)

patikimumo vertinimo ataskaitose nustatyti ir aprašyti naudojami patikimumo vertinimo metodai, atliekami testai, naudojamas referencinių duomenų rinkinys bei atitinkami duomenų valymo procesai ir pateikiami tų testų rezultatai, patikimumo vertinimo išvados, nustatyti faktai ir atitinkamos rekomendacijos;

| b) | patikimumo vertinimo ataskaitos išvados, nustatyti faktai ir rekomendacijos tiesiogiai pateikiamos įstaigos vyresniajai vadovybei ir valdymo organui arba jo paskirtam komitetui; |
| --- | --- |

b)

patikimumo vertinimo ataskaitos išvados, nustatyti faktai ir rekomendacijos tiesiogiai pateikiamos įstaigos vyresniajai vadovybei ir valdymo organui arba jo paskirtam komitetui;

| c) | į patikimumo vertinimo ataskaitų išvadas, nustatytus faktus ir rekomendacijas atsižvelgiama atliekant vidaus reitingų ir rizikos įverčių pakeitimus ir tobulinant jų struktūrą, be kita to, atvejais, aprašytais Reglamento (ES) Nr. 575/2013 185 straipsnio e punkto ir 188 straipsnio e punkto pirmame sakinyje; |
| --- | --- |

c)

į patikimumo vertinimo ataskaitų išvadas, nustatytus faktus ir rekomendacijas atsižvelgiama atliekant vidaus reitingų ir rizikos įverčių pakeitimus ir tobulinant jų struktūrą, be kita to, atvejais, aprašytais Reglamento (ES) Nr. 575/2013 185 straipsnio e punkto ir 188 straipsnio e punkto pirmame sakinyje;

| d) | įstaigos sprendimų priėmimo procesas vyksta tinkamu vadovybės lygmeniu. |
| --- | --- |

d)

įstaigos sprendimų priėmimo procesas vyksta tinkamu vadovybės lygmeniu.

3 SKIRSNIS

Vidaus valdymo ir priežiūros vertinimo metodika

14 straipsnis

Vyresniosios vadovybės ir valdymo organo vaidmuo

Vertindamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 189 straipsnyje nurodytą įstaigos įmonių valdymą kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | įstaigos sprendimų priėmimo procesas, jos hierarchija, atskaitomybės ryšiai ir atsakomybės lygiai yra aiškiai nustatyti įstaigos vidaus dokumentuose ir nuosekliai atspindimi jos vidaus organų protokoluose; |
| --- | --- |

a)

įstaigos sprendimų priėmimo procesas, jos hierarchija, atskaitomybės ryšiai ir atsakomybės lygiai yra aiškiai nustatyti įstaigos vidaus dokumentuose ir nuosekliai atspindimi jos vidaus organų protokoluose;

| b) | ir valdymo organas ar jo paskirtas komitetas, ir vyresnioji vadovybė patvirtina bent esminius reitingų sistemų aspektus:






  i) | visą atitinkamą politiką, susijusią su reitingų sistemų kūrimu bei įgyvendinimu ir IRB metodo taikymu, įskaitant politiką, susijusią su visais reikšmingais reitingų suteikimo ir rizikos parametrų vertinimo bei patikimumo vertinimo procesų aspektais; |
| --- | --- | --- |

b)

ir valdymo organas ar jo paskirtas komitetas, ir vyresnioji vadovybė patvirtina bent esminius reitingų sistemų aspektus:

i)

visą atitinkamą politiką, susijusią su reitingų sistemų kūrimu bei įgyvendinimu ir IRB metodo taikymu, įskaitant politiką, susijusią su visais reikšmingais reitingų suteikimo ir rizikos parametrų vertinimo bei patikimumo vertinimo procesų aspektais;

| ii) | visą atitinkamą rizikos valdymo politiką, įskaitant politiką, susijusią su IT infrastruktūra ir nenumatytų atvejų planavimu; |
| --- | --- |

ii)

visą atitinkamą rizikos valdymo politiką, įskaitant politiką, susijusią su IT infrastruktūra ir nenumatytų atvejų planavimu;

| iii) | visų reitingų sistemų rizikos parametrus, naudojamus vidaus rizikos valdymo procesuose ir apskaičiuojant nuosavų lėšų reikalavimus; |
| --- | --- |

iii)

visų reitingų sistemų rizikos parametrus, naudojamus vidaus rizikos valdymo procesuose ir apskaičiuojant nuosavų lėšų reikalavimus;

| c) | valdymo organas ar jo paskirtas komitetas nustato tinkamą organizacinę struktūrą, kad reitingų sistemos būtų pagrįstai įgyvendinamos priėmus oficialų sprendimą; |
| --- | --- |

c)

valdymo organas ar jo paskirtas komitetas nustato tinkamą organizacinę struktūrą, kad reitingų sistemos būtų pagrįstai įgyvendinamos priėmus oficialų sprendimą;

| d) | valdymo organas ar jo paskirtas komitetas oficialiu sprendimu patvirtina priimtino rizikos lygio aprašymą atsižvelgdamas į įstaigos vidaus reitingų sistemos schemą; |
| --- | --- |

d)

valdymo organas ar jo paskirtas komitetas oficialiu sprendimu patvirtina priimtino rizikos lygio aprašymą atsižvelgdamas į įstaigos vidaus reitingų sistemos schemą;

| e) | vyresnioji vadovybė gerai išmano visas įstaigos reitingų sistemas, jų struktūrą ir veikimą, IRB metodo reikalavimus ir įstaigos taikomą tų reikalavimų vykdymo metodą; |
| --- | --- |

e)

vyresnioji vadovybė gerai išmano visas įstaigos reitingų sistemas, jų struktūrą ir veikimą, IRB metodo reikalavimus ir įstaigos taikomą tų reikalavimų vykdymo metodą;

| f) | vyresnioji vadovybė valdymo organui ar jo paskirtam komitetui praneša apie reikšmingus pokyčius ar nustatytos politikos išimtis, turinčius reikšmingą poveikį įstaigos reitingų sistemų veikimui; |
| --- | --- |

f)

vyresnioji vadovybė valdymo organui ar jo paskirtam komitetui praneša apie reikšmingus pokyčius ar nustatytos politikos išimtis, turinčius reikšmingą poveikį įstaigos reitingų sistemų veikimui;

| g) | vyresnioji vadovybė gali užtikrinti nuolatinį sėkmingą reitingų sistemų veikimą; |
| --- | --- |

g)

vyresnioji vadovybė gali užtikrinti nuolatinį sėkmingą reitingų sistemų veikimą;

| h) | vyresnioji vadovybė imasi atitinkamų priemonių, kai kredito rizikos kontrolės, patikimumo vertinimo, vidaus audito ar bet kokią kitą kontrolės funkciją atliekantys darbuotojai nustato reitingų sistemų trūkumų. |
| --- | --- |

h)

vyresnioji vadovybė imasi atitinkamų priemonių, kai kredito rizikos kontrolės, patikimumo vertinimo, vidaus audito ar bet kokią kitą kontrolės funkciją atliekantys darbuotojai nustato reitingų sistemų trūkumų.

15 straipsnis

Vadovybės teikiama informacija

Vertindamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 189 straipsnyje nurodyto vadovybės teikiamos informacijos tinkamumą kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | vadovybės teikiama informacija apima visą informaciją apie:






  i) | įsipareigojančiųjų asmenų ar pozicijų rizikos profilį pagal rangą; |
| --- | --- | --- |

a)

vadovybės teikiama informacija apima visą informaciją apie:

i)

įsipareigojančiųjų asmenų ar pozicijų rizikos profilį pagal rangą;

| ii) | judėjimą tarp rangų; |
| --- | --- |

ii)

judėjimą tarp rangų;

| iii) | atitinkamų rizikos parametrų vertinimą pagal rangą; |
| --- | --- |

iii)

atitinkamų rizikos parametrų vertinimą pagal rangą;

| iv) | faktinių įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių ir, kai naudojami savi įverčiai, patirtų LGD ir pritaikytų perskaičiavimo koeficientų palyginimą su prognozėmis; |
| --- | --- |

iv)

faktinių įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių ir, kai naudojami savi įverčiai, patirtų LGD ir pritaikytų perskaičiavimo koeficientų palyginimą su prognozėmis;

| v) | testavimo nepalankiausiomis sąlygomis prielaidas ir rezultatus; |
| --- | --- |

v)

testavimo nepalankiausiomis sąlygomis prielaidas ir rezultatus;

| vi) | reitingų suteikimo proceso eigą, tobulintinas sritis ir dedamas pastangas ištaisyti anksčiau nustatytus reitingų sistemų trūkumus; |
| --- | --- |

vi)

reitingų suteikimo proceso eigą, tobulintinas sritis ir dedamas pastangas ištaisyti anksčiau nustatytus reitingų sistemų trūkumus;

| vii) | patikimumo vertinimo ataskaitas; |
| --- | --- |

vii)

patikimumo vertinimo ataskaitas;

| b) | vadovybės informacijos teikimo forma ir dažnumas yra tinkami atsižvelgiant į informacijos svarbą bei rūšį ir gavėjo lygį hierarchijoje, atsižvelgiant į įstaigos organizacinę struktūrą; |
| --- | --- |

b)

vadovybės informacijos teikimo forma ir dažnumas yra tinkami atsižvelgiant į informacijos svarbą bei rūšį ir gavėjo lygį hierarchijoje, atsižvelgiant į įstaigos organizacinę struktūrą;

| c) | vadovybės teikiama informacija padeda vyresniajai vadovybei stebėti viso pozicijų portfelio, kuriam taikomas IRB metodas, kredito riziką; |
| --- | --- |

c)

vadovybės teikiama informacija padeda vyresniajai vadovybei stebėti viso pozicijų portfelio, kuriam taikomas IRB metodas, kredito riziką;

| d) | vadovybės teikiama informacija yra proporcinga įstaigos veiklos ir organizacinės struktūros pobūdžiui, dydžiui ir sudėtingumo laipsniui. |
| --- | --- |

d)

vadovybės teikiama informacija yra proporcinga įstaigos veiklos ir organizacinės struktūros pobūdžiui, dydžiui ir sudėtingumo laipsniui.

16 straipsnis

Kredito rizikos kontrolės skyrius

1.   Vertindamos įstaigos vidaus valdymą ir priežiūrą dėl Reglamento (ES) Nr. 575/2013 190 straipsnyje nurodyto kredito rizikos kontrolės skyriaus kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | kredito rizikos kontrolės skyrius ar skyriai yra atskiri ir nepriklausomi nuo darbuotojų ir vadovybės narių, atsakingų už pozicijų inicijavimą ar atnaujinimą; |
| --- | --- |

a)

kredito rizikos kontrolės skyrius ar skyriai yra atskiri ir nepriklausomi nuo darbuotojų ir vadovybės narių, atsakingų už pozicijų inicijavimą ar atnaujinimą;

| b) | kredito rizikos kontrolės skyrius ar skyriai veikia ir yra tinkami savo užduotims atlikti. |
| --- | --- |

b)

kredito rizikos kontrolės skyrius ar skyriai veikia ir yra tinkami savo užduotims atlikti.

2.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalies a punktą kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | kredito rizikos kontrolės skyrius ar skyriai įstaigoje yra atskiros organizacinės struktūros; |
| --- | --- |

a)

kredito rizikos kontrolės skyrius ar skyriai įstaigoje yra atskiros organizacinės struktūros;

| b) | kredito rizikos kontrolės skyriaus vadovas arba tokių skyrių vadovai yra vyresniosios vadovybės nariai; |
| --- | --- |

b)

kredito rizikos kontrolės skyriaus vadovas arba tokių skyrių vadovai yra vyresniosios vadovybės nariai;

| c) | kredito rizikos valdymo funkcija organizuota atsižvelgiant į Direktyvos 2013/36/ES 76 straipsnio 5 dalyje nustatytus principus; |
| --- | --- |

c)

kredito rizikos valdymo funkcija organizuota atsižvelgiant į Direktyvos 2013/36/ES 76 straipsnio 5 dalyje nustatytus principus;

| d) | už kredito rizikos kontrolės skyrių ar skyrius atsakingi darbuotojai ir vyresnioji vadovybė neatsako už pozicijų inicijavimą ar atnaujinimą; |
| --- | --- |

d)

už kredito rizikos kontrolės skyrių ar skyrius atsakingi darbuotojai ir vyresnioji vadovybė neatsako už pozicijų inicijavimą ar atnaujinimą;

| e) | kredito rizikos kontrolės skyriaus ar skyrių ir už pozicijų inicijavimą ar atnaujinimą atsakingų skyrių vyresnieji vadovai atsiskaito skirtingiems įstaigos valdymo organo ar jo paskirto komiteto nariams; |
| --- | --- |

e)

kredito rizikos kontrolės skyriaus ar skyrių ir už pozicijų inicijavimą ar atnaujinimą atsakingų skyrių vyresnieji vadovai atsiskaito skirtingiems įstaigos valdymo organo ar jo paskirto komiteto nariams;

| f) | už kredito rizikos kontrolės skyrių ar skyrius atsakingų darbuotojų ir vyresniųjų vadovų atlyginimas nėra susietas su užduočių, susijusių su pozicijų inicijavimu ar atnaujinimu, vykdymu. |
| --- | --- |

f)

už kredito rizikos kontrolės skyrių ar skyrius atsakingų darbuotojų ir vyresniųjų vadovų atlyginimas nėra susietas su užduočių, susijusių su pozicijų inicijavimu ar atnaujinimu, vykdymu.

3.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalies b punktą kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | kredito rizikos kontrolės skyrius ar skyriai yra proporcingi įstaigos veiklos ir organizacinės struktūros pobūdžiui, dydžiui ir sudėtingumo laipsniui ir visų pirma reitingų sistemų ir jų įgyvendinimo sudėtingumui; |
| --- | --- |

a)

kredito rizikos kontrolės skyrius ar skyriai yra proporcingi įstaigos veiklos ir organizacinės struktūros pobūdžiui, dydžiui ir sudėtingumo laipsniui ir visų pirma reitingų sistemų ir jų įgyvendinimo sudėtingumui;

| b) | kredito rizikos kontrolės skyrius ar skyriai turi pakankamai išteklių ir patyrusių bei kvalifikuotų darbuotojų visai svarbiai veiklai vykdyti; |
| --- | --- |

b)

kredito rizikos kontrolės skyrius ar skyriai turi pakankamai išteklių ir patyrusių bei kvalifikuotų darbuotojų visai svarbiai veiklai vykdyti;

| c) | kredito rizikos kontrolės skyrius ar skyriai atsako už reitingų sistemų kūrimą ar parinkimą, įgyvendinimą bei priežiūrą ir veikimą, kaip reikalaujama Reglamento (ES) Nr. 575/2013 190 straipsnio 1 dalies antrame sakinyje, ir ar to skyriaus ar skyrių atsakomybės sritys apima išvardytąsias to reglamento 190 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

c)

kredito rizikos kontrolės skyrius ar skyriai atsako už reitingų sistemų kūrimą ar parinkimą, įgyvendinimą bei priežiūrą ir veikimą, kaip reikalaujama Reglamento (ES) Nr. 575/2013 190 straipsnio 1 dalies antrame sakinyje, ir ar to skyriaus ar skyrių atsakomybės sritys apima išvardytąsias to reglamento 190 straipsnio 2 dalyje;

| d) | kredito rizikos kontrolės skyrius ar skyriai reguliariai informuoja vyresniąją vadovybę apie reitingų sistemų veikimą, tobulintinas sritis ir dedamas pastangas ištaisyti anksčiau nustatytus trūkumus. |
| --- | --- |

d)

kredito rizikos kontrolės skyrius ar skyriai reguliariai informuoja vyresniąją vadovybę apie reitingų sistemų veikimą, tobulintinas sritis ir dedamas pastangas ištaisyti anksčiau nustatytus trūkumus.

17 straipsnis

Vidaus auditas

1.   Vertindamos įstaigos vidaus valdymą ir priežiūrą, susijusius su vidaus audito ar kitu panašiu nepriklausomu audito skyriumi, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 191 straipsnyje, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | vidaus audito ar kitas panašus nepriklausomas audito skyrius bent kartą per metus peržiūri:






  i) | visas įstaigos reitingų sistemas; |
| --- | --- | --- |

a)

vidaus audito ar kitas panašus nepriklausomas audito skyrius bent kartą per metus peržiūri:

i)

visas įstaigos reitingų sistemas;

| ii) | kredito rizikos kontrolės funkciją atliekančių darbuotojų veiksmus; |
| --- | --- |

ii)

kredito rizikos kontrolės funkciją atliekančių darbuotojų veiksmus;

| iii) | kredito suteikimo proceso veiksmus; |
| --- | --- |

iii)

kredito suteikimo proceso veiksmus;

| iv) | vidaus patikimumo vertinimo funkciją atliekančių asmenų veiksmus; |
| --- | --- |

iv)

vidaus patikimumo vertinimo funkciją atliekančių asmenų veiksmus;

| b) | atliekant peržiūrą pagal a punktą metiniame darbo plane lengviau nustatyti sritis, kuriose reikia atlikti išsamią peržiūrą, kaip laikomasi visų IRB metodui taikomų reikalavimų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 575/2013 142–191 straipsniuose; |
| --- | --- |

b)

atliekant peržiūrą pagal a punktą metiniame darbo plane lengviau nustatyti sritis, kuriose reikia atlikti išsamią peržiūrą, kaip laikomasi visų IRB metodui taikomų reikalavimų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 575/2013 142–191 straipsniuose;

| c) | vidaus audito ar kitas panašus nepriklausomas audito skyrius veikia ir yra tinkami savo užduotims atlikti. |
| --- | --- |

c)

vidaus audito ar kitas panašus nepriklausomas audito skyrius veikia ir yra tinkami savo užduotims atlikti.

2.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalies c punktą kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | vidaus audito ar kitas panašus nepriklausomas audito skyrius teikia įstaigos vyresniajai vadovybei ir valdymo organui pakankamai informacijos apie reitingų sistemų atitiktį visiems taikytiniems IRB metodo reikalavimams; |
| --- | --- |

a)

vidaus audito ar kitas panašus nepriklausomas audito skyrius teikia įstaigos vyresniajai vadovybei ir valdymo organui pakankamai informacijos apie reitingų sistemų atitiktį visiems taikytiniems IRB metodo reikalavimams;

| b) | vidaus audito ar kitas panašus nepriklausomas audito skyrius yra proporcingas įstaigos veiklos ir organizacinės struktūros pobūdžiui, dydžiui ir sudėtingumo laipsniui ir visų pirma reitingų sistemų ir jų taikymo sudėtingumui; |
| --- | --- |

b)

vidaus audito ar kitas panašus nepriklausomas audito skyrius yra proporcingas įstaigos veiklos ir organizacinės struktūros pobūdžiui, dydžiui ir sudėtingumo laipsniui ir visų pirma reitingų sistemų ir jų taikymo sudėtingumui;

| c) | vidaus audito ar kitas panašus nepriklausomas audito skyrius turi pakankamai išteklių ir patyrusių bei kvalifikuotų darbuotojų visai svarbiai veiklai vykdyti; |
| --- | --- |

c)

vidaus audito ar kitas panašus nepriklausomas audito skyrius turi pakankamai išteklių ir patyrusių bei kvalifikuotų darbuotojų visai svarbiai veiklai vykdyti;

| d) | vidaus audito ar kitas panašus nepriklausomas audito skyrius nėra susijęs su jokiu jo pagal 1 dalies a punktą tikrinamų reitingų sistemų veikimo aspektu; |
| --- | --- |

d)

vidaus audito ar kitas panašus nepriklausomas audito skyrius nėra susijęs su jokiu jo pagal 1 dalies a punktą tikrinamų reitingų sistemų veikimo aspektu;

| e) | vidaus audito ar kitas panašus nepriklausomas audito skyrius nepriklauso nuo darbuotojų ir vadovybės, atsakingų už pozicijų inicijavimą ar atnaujinimą, ir atsiskaito tiesiogiai vyresniajai vadovybei; |
| --- | --- |

e)

vidaus audito ar kitas panašus nepriklausomas audito skyrius nepriklauso nuo darbuotojų ir vadovybės, atsakingų už pozicijų inicijavimą ar atnaujinimą, ir atsiskaito tiesiogiai vyresniajai vadovybei;

| f) | už vidaus audito funkciją atsakingų darbuotojų ir vyresniųjų vadovų atlyginimas nėra susietas su užduočių, susijusių su pozicijų inicijavimu ar atnaujinimu, vykdymu. |
| --- | --- |

f)

už vidaus audito funkciją atsakingų darbuotojų ir vyresniųjų vadovų atlyginimas nėra susietas su užduočių, susijusių su pozicijų inicijavimu ar atnaujinimu, vykdymu.

4 SKYRIUS

NAUDOJIMO IR PATIRTIES PATIKRINIMO VERTINIMO METODIKA

18 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Siekdamos įvertinti, ar įstaiga laikosi reitingų sistemų naudojimo reikalavimų pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies b punktą, 145 straipsnį, 171 straipsnio 1 dalies c punktą, 172 straipsnio 1 dalies a punktą, 172 straipsnio 1 dalies c punktą, 172 straipsnio 2 dalį ir 175 straipsnio 3 dalį, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | reitingų sistemų vidaus reitingai ir įsipareigojimų neįvykdymo bei nuostolių įverčiai, naudojami apskaičiuojant nuosavas lėšas, atlieka labai svarbų vaidmenį rizikos valdymo, kredito suteikimo ir sprendimų priėmimo procese pagal 19 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

reitingų sistemų vidaus reitingai ir įsipareigojimų neįvykdymo bei nuostolių įverčiai, naudojami apskaičiuojant nuosavas lėšas, atlieka labai svarbų vaidmenį rizikos valdymo, kredito suteikimo ir sprendimų priėmimo procese pagal 19 straipsnį;

| b) | reitingų sistemų vidaus reitingai ir įsipareigojimų neįvykdymo bei nuostolių įverčiai, naudojami apskaičiuojant nuosavas lėšas, atlieka labai svarbų vaidmenį vidaus kapitalo paskirstymo procese pagal 20 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

reitingų sistemų vidaus reitingai ir įsipareigojimų neįvykdymo bei nuostolių įverčiai, naudojami apskaičiuojant nuosavas lėšas, atlieka labai svarbų vaidmenį vidaus kapitalo paskirstymo procese pagal 20 straipsnį;

| c) | reitingų sistemų vidaus reitingai ir įsipareigojimų neįvykdymo bei nuostolių įverčiai, naudojami apskaičiuojant nuosavas lėšas, atlieka labai svarbų vaidmenį atliekant įmonių valdymo funkcijas pagal 21 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

reitingų sistemų vidaus reitingai ir įsipareigojimų neįvykdymo bei nuostolių įverčiai, naudojami apskaičiuojant nuosavas lėšas, atlieka labai svarbų vaidmenį atliekant įmonių valdymo funkcijas pagal 21 straipsnį;

| d) | duomenys ir įverčiai, kuriuos įstaiga naudoja nuosavoms lėšoms apskaičiuoti, ir tie, kurie naudojami vidaus tikslais, yra nuoseklūs, o jeigu yra neatitikimų, jie yra išsamiai dokumentuoti ir pagrįsti; |
| --- | --- |

d)

duomenys ir įverčiai, kuriuos įstaiga naudoja nuosavoms lėšoms apskaičiuoti, ir tie, kurie naudojami vidaus tikslais, yra nuoseklūs, o jeigu yra neatitikimų, jie yra išsamiai dokumentuoti ir pagrįsti;

| e) | reitingų sistemos iš esmės atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 169–191 straipsniuose nustatytus reikalavimus ir įstaiga jas naudojo bent trejus metus iki IRB metodo taikymo pradžios, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 145 straipsnyje, pagal 22 straipsnį. |
| --- | --- |

e)

reitingų sistemos iš esmės atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 169–191 straipsniuose nustatytus reikalavimus ir įstaiga jas naudojo bent trejus metus iki IRB metodo taikymo pradžios, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 145 straipsnyje, pagal 22 straipsnį.

2.   Atlikdamos vertinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taiko visus šiuos metodus:

| a) | tikrina atitinkamą įstaigos vidaus politiką ir procedūras; |
| --- | --- |

a)

tikrina atitinkamą įstaigos vidaus politiką ir procedūras;

| b) | tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, ar komitetų, dalyvaujančių kredito rizikos valdymo procese, posėdžių protokolus; |
| --- | --- |

b)

tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, ar komitetų, dalyvaujančių kredito rizikos valdymo procese, posėdžių protokolus;

| c) | tikrina įgaliojimų priimti sprendimus dėl kredito paskirstymą, kredito valdymo vadovus ir komercinių kanalų schemas; |
| --- | --- |

c)

tikrina įgaliojimų priimti sprendimus dėl kredito paskirstymą, kredito valdymo vadovus ir komercinių kanalų schemas;

| d) | tikrina įstaigos atliktą kredito suteikimo analizę ir atmestų kredito prašymų duomenis, įskaitant visus šiuos duomenis:






  i) | sprendimus dėl kredito, neatitinkančius įstaigos kredito politikos (toliau – išimtys); |
| --- | --- | --- |

d)

tikrina įstaigos atliktą kredito suteikimo analizę ir atmestų kredito prašymų duomenis, įskaitant visus šiuos duomenis:

i)

sprendimus dėl kredito, neatitinkančius įstaigos kredito politikos (toliau – išimtys);

| ii) | atvejus, kai žmogui priimant sprendimą nukrypstama nuo reitingų sistemų įvesties duomenų ar rezultatų (toliau – peržiūra), ir peržiūrų pagrindimus; |
| --- | --- |

ii)

atvejus, kai žmogui priimant sprendimą nukrypstama nuo reitingų sistemų įvesties duomenų ar rezultatų (toliau – peržiūra), ir peržiūrų pagrindimus;

| iii) | nereitinguotas pozicijas ir reitingų nesuteikimo motyvus; |
| --- | --- |

iii)

nereitinguotas pozicijas ir reitingų nesuteikimo motyvus;

| iv) | rankiniu būdų fiksuotus sprendimus ir ribinius taškus; |
| --- | --- |

iv)

rankiniu būdų fiksuotus sprendimus ir ribinius taškus;

| e) | tikrina įstaigos kredito restruktūrizavimo politiką; |
| --- | --- |

e)

tikrina įstaigos kredito restruktūrizavimo politiką;

| f) | tikrina dokumentuotas reguliarias kredito rizikos ataskaitas; |
| --- | --- |

f)

tikrina dokumentuotas reguliarias kredito rizikos ataskaitas;

| g) | tikrina dokumentus, susijusius su įstaigos vidaus kapitalo apskaičiavimu ir vidaus kapitalo paskirstymu pagal rizikos rūšis, patronuojamosiomis įmones ir portfeliais; |
| --- | --- |

g)

tikrina dokumentus, susijusius su įstaigos vidaus kapitalo apskaičiavimu ir vidaus kapitalo paskirstymu pagal rizikos rūšis, patronuojamosiomis įmones ir portfeliais;

| h) | tikrina atitinkamus vidaus auditorių ar kitas kontrolės funkcijas įstaigoje atliekančių darbuotojų nustatytus faktus; |
| --- | --- |

h)

tikrina atitinkamus vidaus auditorių ar kitas kontrolės funkcijas įstaigoje atliekančių darbuotojų nustatytus faktus;

| i) | tikrina pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus atitinkamo audito metu; |
| --- | --- |

i)

tikrina pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus atitinkamo audito metu;

| j) | gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia. |
| --- | --- |

j)

gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia.

3.   Atlikdamos vertinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taip pat gali taikyti bet kurį iš šių papildomų metodų:

| a) | patikrinti ankstyvojo perspėjimo sistemų dokumentus; |
| --- | --- |

a)

patikrinti ankstyvojo perspėjimo sistemų dokumentus;

| b) | patikrinti kredito rizikos koregavimo metodiką ir dokumentuotą jos derėjimo su nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimu analizę; |
| --- | --- |

b)

patikrinti kredito rizikos koregavimo metodiką ir dokumentuotą jos derėjimo su nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimu analizę;

| c) | patikrinti dokumentuotą įstaigos pagal riziką pakoreguoto pelningumo analizę; |
| --- | --- |

c)

patikrinti dokumentuotą įstaigos pagal riziką pakoreguoto pelningumo analizę;

| d) | patikrinti įstaigos kainodaros politiką; |
| --- | --- |

d)

patikrinti įstaigos kainodaros politiką;

| e) | patikrinti skolų surinkimo ir susigrąžinimo procedūras; |
| --- | --- |

e)

patikrinti skolų surinkimo ir susigrąžinimo procedūras;

| f) | patikrinti planavimo vadovus ir ataskaitas dėl rizikos sąnaudų įtraukimo į biudžetą; |
| --- | --- |

f)

patikrinti planavimo vadovus ir ataskaitas dėl rizikos sąnaudų įtraukimo į biudžetą;

| g) | patikrinti atlyginimų nustatymo politiką ir atlyginimų komiteto posėdžių protokolus; |
| --- | --- |

g)

patikrinti atlyginimų nustatymo politiką ir atlyginimų komiteto posėdžių protokolus;

| h) | patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus. |
| --- | --- |

h)

patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus.

19 straipsnis

Naudojimo patikrinimas rizikos valdymo, sprendimų priėmimo ir kredito suteikimo procese

1.   Vertindamos, ar reitingų sistemų vidaus reitingai ir įsipareigojimų neįvykdymo bei nuostolių įverčiai, naudojami nuosavų lėšų reikalavimams apskaičiuoti, atlieka labai svarbų vaidmenį įstaigos rizikos valdymo ir sprendimų priėmimo procese ir suteikiant kreditą, kaip reikalaujama pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies b punktą, dėl pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms pagal to reglamento 171 straipsnio 1 dalies c punktą ir 2 dalį, dėl pozicijų priskyrimo pagal to reglamento 172 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktus ir dėl reitingų sistemų patvirtinimo dokumentais pagal to reglamento 175 straipsnio 3 dalį, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | nereitinguotų pozicijų ir pasenusių reitingų skaičius nėra reikšmingas; |
| --- | --- |

a)

nereitinguotų pozicijų ir pasenusių reitingų skaičius nėra reikšmingas;

| b) | tie vidaus reitingai ir įsipareigojimų neįvykdymo bei nuostolių įverčiai atlieka svarbų vaidmenį, visų pirma, kai:






  i) | priimami sprendimai dėl kredito priemonės patvirtinimo, atmetimo, restruktūrizavimo ir atnaujinimo; |
| --- | --- | --- |

b)

tie vidaus reitingai ir įsipareigojimų neįvykdymo bei nuostolių įverčiai atlieka svarbų vaidmenį, visų pirma, kai:

i)

priimami sprendimai dėl kredito priemonės patvirtinimo, atmetimo, restruktūrizavimo ir atnaujinimo;

| ii) | rengiant skolinimo politiką daromas poveikis arba didžiausioms pozicijų riboms, rizikos mažinimo priemonėms ir reikiamam kredito vertės didinimui, arba bet kokiam kitam bendro įstaigos kredito rizikos profilio aspektui; |
| --- | --- |

ii)

rengiant skolinimo politiką daromas poveikis arba didžiausioms pozicijų riboms, rizikos mažinimo priemonėms ir reikiamam kredito vertės didinimui, arba bet kokiam kitam bendro įstaigos kredito rizikos profilio aspektui;

| iii) | vykdomas įsipareigojančiųjų asmenų ir pozicijų stebėsenos procesas. |
| --- | --- |

iii)

vykdomas įsipareigojančiųjų asmenų ir pozicijų stebėsenos procesas.

2.   Kai įstaigos naudoja vidaus reitingus ir įsipareigojimų neįvykdymo bei nuostolių įverčius bet kurioje iš toliau išvardytų sričių, kompetentingos institucijos vertina, kaip tokiu naudojimu prisidedama prie labai svarbaus tų reitingų ir įverčių vaidmens įstaigos rizikos valdymo ir sprendimų priėmimo procesuose ir suteikiant kreditą, kaip nurodyta 1 dalyje:

| a) | kiekvienos kredito priemonės ar įsipareigojančiojo asmens kainodara; |
| --- | --- |

a)

kiekvienos kredito priemonės ar įsipareigojančiojo asmens kainodara;

| b) | ankstyvojo perspėjimo sistemos, naudojamos kredito rizikai valdyti; |
| --- | --- |

b)

ankstyvojo perspėjimo sistemos, naudojamos kredito rizikai valdyti;

| c) | surinkimo ir susigrąžinimo politikos ir procesų nustatymas ir įgyvendinimas; |
| --- | --- |

c)

surinkimo ir susigrąžinimo politikos ir procesų nustatymas ir įgyvendinimas;

| d) | kredito rizikos koregavimų apskaičiavimas, kai tai dera su taikytina apskaitos sistema; |
| --- | --- |

d)

kredito rizikos koregavimų apskaičiavimas, kai tai dera su taikytina apskaitos sistema;

| e) | valdančiosios tarybos atliekamas kompetencijos kredito suteikimo procese paskirstymas ar perdavimas vidaus komitetams, vyresniajai vadovybei ir darbuotojams. |
| --- | --- |

e)

valdančiosios tarybos atliekamas kompetencijos kredito suteikimo procese paskirstymas ar perdavimas vidaus komitetams, vyresniajai vadovybei ir darbuotojams.

20 straipsnis

Naudojimo patikrinimas paskirstant vidaus kapitalą

1.   Vertindamos, ar reitingų sistemų vidaus reitingai ir įsipareigojimų neįvykdymo bei nuostolių įverčiai, naudojami nuosavų lėšų reikalavimams apskaičiuoti, atlieka labai svarbų vaidmenį paskirstant įstaigos vidaus kapitalą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies b punkte, kompetentingos institucijos vertina, ar šie reitingai ir įverčiai atlieka svarbų vaidmenį:

| a) | vertinant vidaus kapitalo sumą, kuri, įstaigos nuomone, yra pakankama jai kylančios ar galinčios kilti rizikos pobūdžiui ir lygiui padengti, kaip nurodyta Direktyvos 2013/36/ES 73 straipsnyje; |
| --- | --- |

a)

vertinant vidaus kapitalo sumą, kuri, įstaigos nuomone, yra pakankama jai kylančios ar galinčios kilti rizikos pobūdžiui ir lygiui padengti, kaip nurodyta Direktyvos 2013/36/ES 73 straipsnyje;

| b) | paskirstant vidaus kapitalą pagal rizikos rūšis, patronuojamąsias įmones ir portfelius. |
| --- | --- |

b)

paskirstant vidaus kapitalą pagal rizikos rūšis, patronuojamąsias įmones ir portfelius.

2.   Kai įstaigos atsižvelgia į vidaus reitingus ir įsipareigojimų neįvykdymo bei nuostolių įverčius apskaičiuodamos įstaigos rizikos sąnaudas biudžeto sudarymo tikslais, kompetentingos institucijos vertina, kaip atsižvelgiant į šiuos elementus prisidedama prie labai svarbaus tų reitingų ir įverčių vaidmens paskirstant įstaigos vidaus kapitalą.

21 straipsnis

Naudojimo patikrinimas atliekant įmonių valdymo funkcijas

1.   Vertindamos, ar reitingų sistemų vidaus reitingai ir įsipareigojimų neįvykdymo bei nuostolių įverčiai, naudojami nuosavų lėšų reikalavimams apskaičiuoti, atlieka labai svarbų vaidmenį atliekant įmonių valdymo funkcijas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies b punkte, kompetentingos institucijos vertina, ar šie reitingai ir įverčiai atlieka svarbų vaidmenį:

| a) | teikiant vadovybės informaciją; |
| --- | --- |

a)

teikiant vadovybės informaciją;

| b) | stebint kredito riziką portfelio lygmeniu. |
| --- | --- |

b)

stebint kredito riziką portfelio lygmeniu.

2.   Kai įstaigos atsižvelgia į vidaus reitingus ir įsipareigojimų neįvykdymo bei nuostolių įverčius bet kuriose iš toliau išvardytų sričių, kompetentingos institucijos vertina, kaip atsižvelgiant į šiuos elementus prisidedama prie labai svarbaus tų reitingų ir įverčių vaidmens vykdant 1 dalyje nurodytas įmonių valdymo funkcijas:

| a) | vidaus audito planavimą; |
| --- | --- |

a)

vidaus audito planavimą;

| b) | atlyginimų nustatymo politikos rengimą. |
| --- | --- |

b)

atlyginimų nustatymo politikos rengimą.

22 straipsnis

Patirties patikrinimas

1.   Vertindamos, ar reitingų sistemos, iš esmės atitinkančios Reglamento (ES) Nr. 575/2013 169–191 straipsniuose nustatytus reikalavimus, įstaigoje buvo naudojamos bent trejus metus iki IRB metodo taikymo nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimo tikslais pradžios, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 145 straipsnyje, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | tos reitingų sistemos buvo naudojamos įstaigos rizikos valdymo bei sprendimų priėmimo procesuose ir kredito suteikimo procesuose, nurodytuose 19 straipsnio 1 dalies b punkte; |
| --- | --- |

a)

tos reitingų sistemos buvo naudojamos įstaigos rizikos valdymo bei sprendimų priėmimo procesuose ir kredito suteikimo procesuose, nurodytuose 19 straipsnio 1 dalies b punkte;

| b) | yra tinkamų dokumentų, kad tuos trejus metus reitingų sistemos veiksmingai veikė, visų pirma susijusių su atitinkamomis stebėsenos, patikimumo vertinimo ir audito ataskaitomis. |
| --- | --- |

b)

yra tinkamų dokumentų, kad tuos trejus metus reitingų sistemos veiksmingai veikė, visų pirma susijusių su atitinkamomis stebėsenos, patikimumo vertinimo ir audito ataskaitomis.

2.   Vertinant prašymą leisti išplėsti IRB metodą pagal nuoseklaus taikymo planą, 1 dalis taip pat taikoma tais atvejais, kai išplėtimas yra susijęs su pozicijomis, kurios gerokai skiriasi nuo dabartinės aprėpties, taip, kad negalima pagrįstai daryti prielaidos, jog turimos patirties užteks, kad būtų tenkinami Reglamento (ES) Nr. 575/2013 145 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimai dėl papildomų pozicijų, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 145 straipsnio 3 dalyje.

5 SKYRIUS

POZICIJŲ PRISKYRIMO RANGAMS AR GRUPĖMS VERTINIMO METODIKA

23 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Siekdamos įvertinti, kaip įstaiga laikosi Reglamento (ES) Nr. 575/2013 169, 171, 172 ir 173 straipsniuose nustatytų reikalavimų dėl įsipareigojančiųjų asmenų ar pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms, kompetentingos institucijos patikrina abi šias sąlygas:

| a) | apibrėžčių, procesų ir kriterijų, kuriuos įstaiga naudoja priskirdama pozicijas rangams ar grupėms arba peržiūrėdama priskyrimą, įskaitant peržiūrų tvarkymą, tinkamumą pagal 24 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

apibrėžčių, procesų ir kriterijų, kuriuos įstaiga naudoja priskirdama pozicijas rangams ar grupėms arba peržiūrėdama priskyrimą, įskaitant peržiūrų tvarkymą, tinkamumą pagal 24 straipsnį;

| b) | Reglamento (ES) Nr. 575/2013 173 straipsnyje nurodyto priskyrimo proceso vientisumą, įskaitant priskyrimo proceso nepriklausomumą, taip pat priskyrimo peržiūras, pagal 25 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

Reglamento (ES) Nr. 575/2013 173 straipsnyje nurodyto priskyrimo proceso vientisumą, įskaitant priskyrimo proceso nepriklausomumą, taip pat priskyrimo peržiūras, pagal 25 straipsnį.

2.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taiko visus šiuos metodus:

| a) | tikrina atitinkamą įstaigos vidaus politiką ir procedūras; |
| --- | --- |

a)

tikrina atitinkamą įstaigos vidaus politiką ir procedūras;

| b) | tikrina už pozicijų inicijavimą ir atnaujinimą atsakingų skyrių ir už pozicijų priskyrimą rangams ar grupėms atsakingų skyrių funkcijas ir pareigas; |
| --- | --- |

b)

tikrina už pozicijų inicijavimą ir atnaujinimą atsakingų skyrių ir už pozicijų priskyrimą rangams ar grupėms atsakingų skyrių funkcijas ir pareigas;

| c) | tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, ar komitetų posėdžių protokolus; |
| --- | --- |

c)

tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, ar komitetų posėdžių protokolus;

| d) | tikrina įstaigos vidaus ataskaitas dėl priskyrimo proceso rezultatų; |
| --- | --- |

d)

tikrina įstaigos vidaus ataskaitas dėl priskyrimo proceso rezultatų;

| e) | tikrina atitinkamus vidaus auditorių ar kitas kontrolės funkcijas įstaigoje atliekančių darbuotojų nustatytus faktus; |
| --- | --- |

e)

tikrina atitinkamus vidaus auditorių ar kitas kontrolės funkcijas įstaigoje atliekančių darbuotojų nustatytus faktus;

| f) | tikrina pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti priskyrimo ar peržiūros proceso trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus audito metu; |
| --- | --- |

f)

tikrina pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti priskyrimo ar peržiūros proceso trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus audito metu;

| g) | gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia; |
| --- | --- |

g)

gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia;

| h) | tikrina kriterijus, kuriuos naudoja už sprendimų priėmimą atsakingi darbuotojai priskirdami pozicijas rangams ar grupėms. |
| --- | --- |

h)

tikrina kriterijus, kuriuos naudoja už sprendimų priėmimą atsakingi darbuotojai priskirdami pozicijas rangams ar grupėms.

3.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taip pat gali taikyti bet kurį iš šių papildomų metodų:

| a) | patikrinti funkcinius atitinkamų IT sistemų dokumentus; |
| --- | --- |

a)

patikrinti funkcinius atitinkamų IT sistemų dokumentus;

| b) | atlikti imties bandymus ir patikrinti dokumentus, susijusius su įsipareigojančiojo asmens charakteristikomis ir pozicijų inicijavimu ir išlaikymu; |
| --- | --- |

b)

atlikti imties bandymus ir patikrinti dokumentus, susijusius su įsipareigojančiojo asmens charakteristikomis ir pozicijų inicijavimu ir išlaikymu;

| c) | atlikti savo tikrinimus dėl įstaigos duomenų ar reikalauti, kad įstaiga atliktų konkrečius tikrinimus; |
| --- | --- |

c)

atlikti savo tikrinimus dėl įstaigos duomenų ar reikalauti, kad įstaiga atliktų konkrečius tikrinimus;

| d) | patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus. |
| --- | --- |

d)

patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus.

24 straipsnis

Priskyrimo apibrėžtys, procesai ir kriterijai

1.   Vertindamos apibrėžčių, procesų ir kriterijų, kuriuos įstaiga naudoja priskirdama pozicijas rangams ar grupėms arba peržiūrėdama priskyrimą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 169, 171, 172 ir 173 straipsnius, tinkamumą kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | yra tinkamų procedūrų ir mechanizmų, kuriais užtikrinamas nuoseklus įsipareigojančiųjų asmenų ar priemonių priskyrimas tinkamai reitingų sistemai; |
| --- | --- |

a)

yra tinkamų procedūrų ir mechanizmų, kuriais užtikrinamas nuoseklus įsipareigojančiųjų asmenų ar priemonių priskyrimas tinkamai reitingų sistemai;

| b) | yra tinkamų procedūrų ir mechanizmų, kuriais užtikrinama, kad kiekviena įstaigos pozicija būtų priskirta rangui ar grupei pagal reitingų sistemą; |
| --- | --- |

b)

yra tinkamų procedūrų ir mechanizmų, kuriais užtikrinama, kad kiekviena įstaigos pozicija būtų priskirta rangui ar grupei pagal reitingų sistemą;

| c) | įmonių, įstaigų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijų, taip pat nuosavybės vertybinių popierių pozicijų atveju, kai įstaiga naudoja Reglamento (ES) Nr. 575/2013 155 straipsnio 3 dalyje nustatytą PD/LGD metodą, yra įdiegtos tinkamos procedūros ir mechanizmai, kuriais užtikrinama, kad visos to paties įsipareigojančiojo asmens pozicijos būtų priskirtos tam pačiam įsipareigojančiojo asmens rangui, įskaitant skirtingų verslo linijų, departamentų, geografinių vietovių, grupės juridinių subjektų ir IT sistemų pozicijas, ir užtikrinama, kad būtų teisingai taikoma reikalavimo turėti įsipareigojančiųjų asmenų reitingų skalę, pagal kurią kiekybiškai vertinama tik įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų šių pozicijų atžvilgiu neįvykdymo rizika, išimtis specializuoto skolinimo pozicijų atveju, nustatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 170 straipsnio 2 dalyje, ir to reglamento 172 straipsnio 1 dalies e punkte nustatyto reikalavimo atskiras to paties įsipareigojančiojo asmens pozicijas priskirti tam pačiam įsipareigojančiojo asmens rangui išimtis; |
| --- | --- |

c)

įmonių, įstaigų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijų, taip pat nuosavybės vertybinių popierių pozicijų atveju, kai įstaiga naudoja Reglamento (ES) Nr. 575/2013 155 straipsnio 3 dalyje nustatytą PD/LGD metodą, yra įdiegtos tinkamos procedūros ir mechanizmai, kuriais užtikrinama, kad visos to paties įsipareigojančiojo asmens pozicijos būtų priskirtos tam pačiam įsipareigojančiojo asmens rangui, įskaitant skirtingų verslo linijų, departamentų, geografinių vietovių, grupės juridinių subjektų ir IT sistemų pozicijas, ir užtikrinama, kad būtų teisingai taikoma reikalavimo turėti įsipareigojančiųjų asmenų reitingų skalę, pagal kurią kiekybiškai vertinama tik įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų šių pozicijų atžvilgiu neįvykdymo rizika, išimtis specializuoto skolinimo pozicijų atveju, nustatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 170 straipsnio 2 dalyje, ir to reglamento 172 straipsnio 1 dalies e punkte nustatyto reikalavimo atskiras to paties įsipareigojančiojo asmens pozicijas priskirti tam pačiam įsipareigojančiojo asmens rangui išimtis;

| d) | priskyrimui naudojamos apibrėžtys ir kriterijai yra pakankamai išsamūs, kad visi visų verslo linijų, departamentų, geografinių vietovių ir grupės juridinių subjektų atsakingi darbuotojai, nepriklausomai nuo naudojamos IT sistemos, vienodai suprastų ir nuosekliai priskirtų pozicijas rangams ar grupėms; |
| --- | --- |

d)

priskyrimui naudojamos apibrėžtys ir kriterijai yra pakankamai išsamūs, kad visi visų verslo linijų, departamentų, geografinių vietovių ir grupės juridinių subjektų atsakingi darbuotojai, nepriklausomai nuo naudojamos IT sistemos, vienodai suprastų ir nuosekliai priskirtų pozicijas rangams ar grupėms;

| e) | įdiegtos tinkamos procedūros ir mechanizmai, kad būtų gaunama visa svarbi informacija apie įsipareigojančiuosius asmenis ir priemones; |
| --- | --- |

e)

įdiegtos tinkamos procedūros ir mechanizmai, kad būtų gaunama visa svarbi informacija apie įsipareigojančiuosius asmenis ir priemones;

| f) | atsižvelgiama į visą svarbią, einamuoju momentu turimą naujausią informaciją; |
| --- | --- |

f)

atsižvelgiama į visą svarbią, einamuoju momentu turimą naujausią informaciją;

| g) | įmonių, įstaigų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijų, taip pat nuosavybės vertybinių popierių pozicijų atveju, kai įstaiga naudoja PD/LGD metodą, atsižvelgiama ir į finansinę, ir į nefinansinę informaciją; |
| --- | --- |

g)

įmonių, įstaigų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijų, taip pat nuosavybės vertybinių popierių pozicijų atveju, kai įstaiga naudoja PD/LGD metodą, atsižvelgiama ir į finansinę, ir į nefinansinę informaciją;

| h) | kai informacijos, būtinos pozicijoms priskirti rangams ar grupėms, nėra arba ji nėra atnaujinta, įstaiga turi nustatė apibrėžtų parametrų leidžiamąsias nuokrypas ir priėmė taisykles, kad į tai būtų tinkamai ir konservatyviai atsižvelgiama; |
| --- | --- |

h)

kai informacijos, būtinos pozicijoms priskirti rangams ar grupėms, nėra arba ji nėra atnaujinta, įstaiga turi nustatė apibrėžtų parametrų leidžiamąsias nuokrypas ir priėmė taisykles, kad į tai būtų tinkamai ir konservatyviai atsižvelgiama;

| i) | senesnės nei 24 mėnesių finansinės ataskaitos laikomos pasenusiomis ir naudojamos konservatyviai; |
| --- | --- |

i)

senesnės nei 24 mėnesių finansinės ataskaitos laikomos pasenusiomis ir naudojamos konservatyviai;

| j) | priskyrimas rangams ar grupėms yra kredito suteikimo proceso dalis, kaip numatyta 19 straipsnyje; |
| --- | --- |

j)

priskyrimas rangams ar grupėms yra kredito suteikimo proceso dalis, kaip numatyta 19 straipsnyje;

| k) | priskyrimo rangams ar grupėms kriterijai atitinka įstaigos skolinimo standartus ir sunkumų patiriančių įsipareigojančiųjų asmenų ir priemonių tvarkymo politiką. |
| --- | --- |

k)

priskyrimo rangams ar grupėms kriterijai atitinka įstaigos skolinimo standartus ir sunkumų patiriančių įsipareigojančiųjų asmenų ir priemonių tvarkymo politiką.

2.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos vertina situacijas, kai žmogui priimant sprendimą peržiūrimi reitingų sistemos įvesties duomenys ar rezultatai, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 172 straipsnio 3 dalyje. Jos patikrina, ar:

| a) | yra dokumentais patvirtinta politika, kuria nustatomas peržiūrų pagrindas ir didžiausias mastas ir nurodoma, kuriuose priskyrimo proceso etapuose leidžiamos peržiūros; |
| --- | --- |

a)

yra dokumentais patvirtinta politika, kuria nustatomas peržiūrų pagrindas ir didžiausias mastas ir nurodoma, kuriuose priskyrimo proceso etapuose leidžiamos peržiūros;

| b) | peržiūros yra tinkamai pagrįstos a punkte nurodytoje politikoje nustatytais pagrindais ir ar tas pagrindimas yra patvirtintas dokumentais; |
| --- | --- |

b)

peržiūros yra tinkamai pagrįstos a punkte nurodytoje politikoje nustatytais pagrindais ir ar tas pagrindimas yra patvirtintas dokumentais;

| c) | įstaigoje reguliariai atliekama pozicijų, kurių reitingas buvo peržiūrėtas, veiklos rezultatų analizė, įskaitant kiekvieno peržiūras atliekančio darbuotojo atliktų peržiūrų analizę, ir ar į tos analizės rezultatus atsižvelgiama sprendimų priėmimo tinkamu vadovybės lygmeniu procese; |
| --- | --- |

c)

įstaigoje reguliariai atliekama pozicijų, kurių reitingas buvo peržiūrėtas, veiklos rezultatų analizė, įskaitant kiekvieno peržiūras atliekančio darbuotojo atliktų peržiūrų analizę, ir ar į tos analizės rezultatus atsižvelgiama sprendimų priėmimo tinkamu vadovybės lygmeniu procese;

| d) | įstaiga renka visą informaciją apie peržiūras, įskaitant informaciją ir prieš peržiūras, ir po jų, reguliariai stebi peržiūrų skaičių ir pagrindimus ir analizuoja peržiūrų poveikį modelio veikimui; |
| --- | --- |

d)

įstaiga renka visą informaciją apie peržiūras, įskaitant informaciją ir prieš peržiūras, ir po jų, reguliariai stebi peržiūrų skaičių ir pagrindimus ir analizuoja peržiūrų poveikį modelio veikimui;

| e) | peržiūrų skaičius ir pagrindimai nerodo, kad reitingų modelyje yra reikšmingų trūkumų. |
| --- | --- |

e)

peržiūrų skaičius ir pagrindimai nerodo, kad reitingų modelyje yra reikšmingų trūkumų.

3.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos patikrina, ar priskyrimo apibrėžtimis, procesais ir kriterijais įgyvendinamos visos šios sąlygos:

| a) | yra nustatytos susijusių klientų grupės, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 575/2013; |
| --- | --- |

a)

yra nustatytos susijusių klientų grupės, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 575/2013;

| b) | į informaciją apie kitų svarbių subjektų susijusių klientų grupėje reitingus ir įsipareigojimų neįvykdymą atsižvelgiama priskiriant įsipareigojančiojo asmens rangą taip, kad kiekvieno atitinkamo grupės subjekto reitingo rangas atspindėtų skirtingą kiekvieno atitinkamo subjekto padėtį ir jo santykius su kitais svarbiais grupės subjektais; |
| --- | --- |

b)

į informaciją apie kitų svarbių subjektų susijusių klientų grupėje reitingus ir įsipareigojimų neįvykdymą atsižvelgiama priskiriant įsipareigojančiojo asmens rangą taip, kad kiekvieno atitinkamo grupės subjekto reitingo rangas atspindėtų skirtingą kiekvieno atitinkamo subjekto padėtį ir jo santykius su kitais svarbiais grupės subjektais;

| c) | atvejai, kai įsipareigojantieji asmenys priskiriami geresniam rangui nei jų patronuojantieji subjektai, yra patvirtinti dokumentais ir pagrįsti. |
| --- | --- |

c)

atvejai, kai įsipareigojantieji asmenys priskiriami geresniam rangui nei jų patronuojantieji subjektai, yra patvirtinti dokumentais ir pagrįsti.

25 straipsnis

Priskyrimo proceso vientisumas

1.   Vertindamos priskyrimo proceso nepriklausomumą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 173 straipsnį kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | už galutinį pozicijų priskyrimą rangams ar grupėms arba priskyrimo peržiūrą atsakingi darbuotojai ir vadovybė nedalyvauja inicijuojant ar atnaujinant pozicijas arba neatsako už pozicijų inicijavimą ar atnaujinimą; |
| --- | --- |

a)

už galutinį pozicijų priskyrimą rangams ar grupėms arba priskyrimo peržiūrą atsakingi darbuotojai ir vadovybė nedalyvauja inicijuojant ar atnaujinant pozicijas arba neatsako už pozicijų inicijavimą ar atnaujinimą;

| b) | už galutinį pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms patvirtinimą arba priskyrimo peržiūrą atsakingų skyrių vyresnieji vadovai ir už pozicijų inicijavimą ar atnaujinimą atsakingų skyrių vyresnieji vadovai atsiskaito skirtingiems įstaigos valdymo organo arba atitinkamo paskirto komiteto nariams; |
| --- | --- |

b)

už galutinį pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms patvirtinimą arba priskyrimo peržiūrą atsakingų skyrių vyresnieji vadovai ir už pozicijų inicijavimą ar atnaujinimą atsakingų skyrių vyresnieji vadovai atsiskaito skirtingiems įstaigos valdymo organo arba atitinkamo paskirto komiteto nariams;

| c) | už galutinį pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms patvirtinimą arba priskyrimo peržiūrą atsakingų darbuotojų ir vadovų atlyginimas nėra susietas su užduočių, susijusių su pozicijų inicijavimu ar atnaujinimu, vykdymu; |
| --- | --- |

c)

už galutinį pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms patvirtinimą arba priskyrimo peržiūrą atsakingų darbuotojų ir vadovų atlyginimas nėra susietas su užduočių, susijusių su pozicijų inicijavimu ar atnaujinimu, vykdymu;

| d) | tokia pati praktika, kokia nurodyta a, b ir c punktuose, taikoma peržiūroms mažmeninių pozicijų klasėje. |
| --- | --- |

d)

tokia pati praktika, kokia nurodyta a, b ir c punktuose, taikoma peržiūroms mažmeninių pozicijų klasėje.

2.   Vertindamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 173 straipsnyje nustatyto priskyrimo proceso tinkamumą ir dažnumą kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | yra tinkama ir išsami politika, kurioje nustatytas peržiūros dažnumas ir kriterijai, pagal kuriuos reikia dažniau atlikti peržiūrą dėl didesnės įsipareigojančiųjų asmenų rizikos ar probleminių pozicijų, ir ar tokia politika ilgainiui taikoma nuosekliai; |
| --- | --- |

a)

yra tinkama ir išsami politika, kurioje nustatytas peržiūros dažnumas ir kriterijai, pagal kuriuos reikia dažniau atlikti peržiūrą dėl didesnės įsipareigojančiųjų asmenų rizikos ar probleminių pozicijų, ir ar tokia politika ilgainiui taikoma nuosekliai;

| b) | priskyrimo peržiūra atliekama per daugiausiai dvylika mėnesių po priskyrimo patvirtinimo ir ar atliekant peržiūrą nustatyti reikalingi koregavimai yra atlikti per tą laikotarpį; |
| --- | --- |

b)

priskyrimo peržiūra atliekama per daugiausiai dvylika mėnesių po priskyrimo patvirtinimo ir ar atliekant peržiūrą nustatyti reikalingi koregavimai yra atlikti per tą laikotarpį;

| c) | priskyrimo peržiūra atliekama, kai atsiranda naujos svarbios informacijos apie įsipareigojantįjį asmenį ar poziciją, ir ar atliekant peržiūrą nustatyti reikalingi koregavimai yra atlikti nedelsiant; |
| --- | --- |

c)

priskyrimo peržiūra atliekama, kai atsiranda naujos svarbios informacijos apie įsipareigojantįjį asmenį ar poziciją, ir ar atliekant peržiūrą nustatyti reikalingi koregavimai yra atlikti nedelsiant;

| d) | įstaiga yra apibrėžusi naujos informacijos reikšmingumo vertinimo ir tolesnio perskyrimo poreikio kriterijus bei procesus ir ar šie kriterijai ir procesai taikomi nuosekliai; |
| --- | --- |

d)

įstaiga yra apibrėžusi naujos informacijos reikšmingumo vertinimo ir tolesnio perskyrimo poreikio kriterijus bei procesus ir ar šie kriterijai ir procesai taikomi nuosekliai;

| e) | naujausia turima informacija naudojama peržiūrint priskyrimą; |
| --- | --- |

e)

naujausia turima informacija naudojama peržiūrint priskyrimą;

| f) | kai dėl praktinių priežasčių priskyrimas nebuvo peržiūrėtas, kaip numatyta a–e punktuose, įgyvendinta tinkama nustatymo, stebėsenos ir padėties ištaisymo politika ir ar imamasi priemonių siekiant vėl laikytis a–e punktų; |
| --- | --- |

f)

kai dėl praktinių priežasčių priskyrimas nebuvo peržiūrėtas, kaip numatyta a–e punktuose, įgyvendinta tinkama nustatymo, stebėsenos ir padėties ištaisymo politika ir ar imamasi priemonių siekiant vėl laikytis a–e punktų;

| g) | vyresnioji vadovybė reguliariai informuojama apie pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms peržiūras arba vėlavimą peržiūrėti priskyrimą, kaip nurodyta f punkte; |
| --- | --- |

g)

vyresnioji vadovybė reguliariai informuojama apie pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms peržiūras arba vėlavimą peržiūrėti priskyrimą, kaip nurodyta f punkte;

| h) | yra tinkama politika, kaip veiksmingai gauti ir reguliariai atnaujinti svarbią informaciją, ir ar tai tinkamai atspindima sutarčių su įsipareigojančiaisiais asmenimis sąlygose. |
| --- | --- |

h)

yra tinkama politika, kaip veiksmingai gauti ir reguliariai atnaujinti svarbią informaciją, ir ar tai tinkamai atspindima sutarčių su įsipareigojančiaisiais asmenimis sąlygose.

3.   Atlikdamos patikrinimą pagal 2 dalį kompetentingos institucijos vertina pozicijų, kurios nebuvo peržiūrėtos pagal 2 dalies a–e punktus, vertę ir skaičių ir patikrina, ar apskaičiuojant pagal riziką įvertintų pozicijų sumas tos pozicijos vertinamos konservatyviai. Kiekviena reitingų sistema ir kiekvienas rizikos parametras vertinami ir tikrinami atskirai.

6 SKYRIUS

ĮSIPAREIGOJIMŲ NEĮVYKDYMO ATVEJŲ NUSTATYMO VERTINIMO METODIKA

26 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Siekdamos įvertinti, ar įstaiga nustato visus atvejus, kuriuos reikia laikyti įsipareigojimų neįvykdymu pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnio 1–5 dalis ir Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2018/171 (5), kompetentingos institucijos patikrina visus šiuos aspektus:

| a) | įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymo nustatymą lemiančių priežastinių veiksnių išsamų aprašymą ir praktinį taikymą pagal 27 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymo nustatymą lemiančių priežastinių veiksnių išsamų aprašymą ir praktinį taikymą pagal 27 straipsnį;

| b) | proceso, kurį įstaiga taiko įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymui nustatyti, patikimumą ir veiksmingumą pagal 28 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

proceso, kurį įstaiga taiko įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymui nustatyti, patikimumą ir veiksmingumą pagal 28 straipsnį;

| c) | priežastinius veiksnius ir procesą, kuriuos įstaiga naudoja suteikdama įsipareigojimų nevykdančiam įsipareigojančiajam asmeniui įsipareigojimus įvykdančio asmens statusą, pagal 29 straipsnį. |
| --- | --- |

c)

priežastinius veiksnius ir procesą, kuriuos įstaiga naudoja suteikdama įsipareigojimų nevykdančiam įsipareigojančiajam asmeniui įsipareigojimus įvykdančio asmens statusą, pagal 29 straipsnį.

2.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taiko visus šiuos metodus:

| a) | tikrina įstaigos vidaus kriterijus, politiką ir procedūras, naudojamas nustatyti, ar įsipareigojimai nevykdomi (toliau – įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtis), ir tvarkyti neįvykdytas pozicijas; |
| --- | --- |

a)

tikrina įstaigos vidaus kriterijus, politiką ir procedūras, naudojamas nustatyti, ar įsipareigojimai nevykdomi (toliau – įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtis), ir tvarkyti neįvykdytas pozicijas;

| b) | tikrina skyrių ir valdymo organų funkcijas ir pareigas nustatant įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymą ir tvarkant neįvykdytas pozicijas; |
| --- | --- |

b)

tikrina skyrių ir valdymo organų funkcijas ir pareigas nustatant įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymą ir tvarkant neįvykdytas pozicijas;

| c) | tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, ar komitetų posėdžių protokolus; |
| --- | --- |

c)

tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, ar komitetų posėdžių protokolus;

| d) | tikrina atitinkamus vidaus auditorių ar kitas kontrolės funkcijas įstaigoje atliekančių darbuotojų nustatytus faktus; |
| --- | --- |

d)

tikrina atitinkamus vidaus auditorių ar kitas kontrolės funkcijas įstaigoje atliekančių darbuotojų nustatytus faktus;

| e) | tikrina pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus atitinkamo audito metu; |
| --- | --- |

e)

tikrina pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus atitinkamo audito metu;

| f) | gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia; |
| --- | --- |

f)

gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia;

| g) | tikrina kriterijus, kuriuos atsakingi darbuotojai taiko rankiniu būdu suteikdami įsipareigojančiajam asmeniui ar pozicijai įsipareigojimų neįvykdymo statusą ir vėl suteikdami įsipareigojimų vykdymo statusą. |
| --- | --- |

g)

tikrina kriterijus, kuriuos atsakingi darbuotojai taiko rankiniu būdu suteikdami įsipareigojančiajam asmeniui ar pozicijai įsipareigojimų neįvykdymo statusą ir vėl suteikdami įsipareigojimų vykdymo statusą.

3.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taip pat gali taikyti bet kurį iš šių papildomų metodų:

| a) | patikrinti IT sistemų, naudojamų nustatant įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymą, funkcinius dokumentus; |
| --- | --- |

a)

patikrinti IT sistemų, naudojamų nustatant įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymą, funkcinius dokumentus;

| b) | atlikti imties bandymus ir patikrinti dokumentus, susijusius su įsipareigojančiojo asmens charakteristikomis ir pozicijų inicijavimu ir išlaikymu; |
| --- | --- |

b)

atlikti imties bandymus ir patikrinti dokumentus, susijusius su įsipareigojančiojo asmens charakteristikomis ir pozicijų inicijavimu ir išlaikymu;

| c) | atlikti savo tikrinimus dėl įstaigos duomenų ar reikalauti, kad įstaiga atliktų konkrečius tikrinimus; |
| --- | --- |

c)

atlikti savo tikrinimus dėl įstaigos duomenų ar reikalauti, kad įstaiga atliktų konkrečius tikrinimus;

| d) | patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus. |
| --- | --- |

d)

patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus.

27 straipsnis

Įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymo nustatymo priežastiniai veiksniai

1.   Vertindamos įstaigos taikomų įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymo nustatymo priežastinių veiksnių išsamų aprašymą ir praktinį taikymą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnio 1–5 dalis ir Deleguotąjį reglamentą (ES) 2018/171, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | yra įdiegta tinkama politika, pagal kurią skaičiuojamos vėlavimo dienos, įskaitant priemonių laikotarpių peržiūrą, pratęsimų, pakeitimų ar atidėjimų taikymą ir esamų sąskaitų užskaitą; |
| --- | --- |

a)

yra įdiegta tinkama politika, pagal kurią skaičiuojamos vėlavimo dienos, įskaitant priemonių laikotarpių peržiūrą, pratęsimų, pakeitimų ar atidėjimų taikymą ir esamų sąskaitų užskaitą;

| b) | įstaigos naudojama įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtis apima bent visus įsipareigojimų neįvykdymo priežastinius veiksnius, nustatytus Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnio 1 ir 3 dalyse; |
| --- | --- |

b)

įstaigos naudojama įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtis apima bent visus įsipareigojimų neįvykdymo priežastinius veiksnius, nustatytus Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnio 1 ir 3 dalyse;

| c) | jeigu įstaigos juridiniai subjektai naudoja daugiau nei vieną įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtį, ar kiekvienos įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžties taikymo sritis yra aiškiai nustatyta ir ar apibrėžčių skirtumai yra pagrįsti. |
| --- | --- |

c)

jeigu įstaigos juridiniai subjektai naudoja daugiau nei vieną įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtį, ar kiekvienos įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžties taikymo sritis yra aiškiai nustatyta ir ar apibrėžčių skirtumai yra pagrįsti.

2.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos įvertina, ar įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtis taikoma praktiškai ir yra pakankamai išsami, kad visi darbuotojai ją nuosekliai taikytų visų rūšių pozicijoms, ir ar yra pakankamai tiksliai nustatyti visi toliau nurodyti galimi tikėtino įsipareigojimų neįvykdymo požymiai:

| a) | nekaupiamo įsipareigojimo statusas; |
| --- | --- |

a)

nekaupiamo įsipareigojimo statusas;

| b) | įvykiai, kurie yra konkretus kredito rizikos koregavimas dėl suvokiamo reikšmingo kredito kokybės pablogėjimo; |
| --- | --- |

b)

įvykiai, kurie yra konkretus kredito rizikos koregavimas dėl suvokiamo reikšmingo kredito kokybės pablogėjimo;

| c) | kredito įsipareigojimų, kurie yra reikšmingi su kreditu susiję nuostoliai, pardavimas; |
| --- | --- |

c)

kredito įsipareigojimų, kurie yra reikšmingi su kreditu susiję nuostoliai, pardavimas;

| d) | įvykiai, kurie yra būtinas restruktūrizavimas; |
| --- | --- |

d)

įvykiai, kurie yra būtinas restruktūrizavimas;

| e) | įvykiai, kurie yra panaši į bankrotą apsauga; |
| --- | --- |

e)

įvykiai, kurie yra panaši į bankrotą apsauga;

| f) | kiti požymiai, kad mokėjimas nėra tikėtinas. |
| --- | --- |

f)

kiti požymiai, kad mokėjimas nėra tikėtinas.

3.   Kompetentingos institucijos patikrina, ar politika ir procedūromis užtikrinama, kad įsipareigojantieji asmenys nebūtų laikomi vykdančiais įsipareigojimus, jeigu taikomas bet kuris įsipareigojimų neįvykdymo priežastinis veiksnys.

28 straipsnis

Įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymo nustatymo proceso patikimumas ir veiksmingumas

1.   Vertindamos įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymo nustatymo proceso patikimumą ir veiksmingumą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnį kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | yra tinkamų procedūrų ir mechanizmų, kuriais užtikrinama, kad visi įsipareigojimų neįvykdymo atvejai būtų nustatomi laiku, visų pirma, kad svarbios informacijos rinkimas ir atnaujinimas būtų veiksmingas ir vyktų pakankamai dažnai; |
| --- | --- |

a)

yra tinkamų procedūrų ir mechanizmų, kuriais užtikrinama, kad visi įsipareigojimų neįvykdymo atvejai būtų nustatomi laiku, visų pirma, kad svarbios informacijos rinkimas ir atnaujinimas būtų veiksmingas ir vyktų pakankamai dažnai;

| b) | jeigu įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymas nustatomas remiantis automatiniais procesais, atliekami bandymai siekiant patikrinti, ar IT sistema teisingai atpažįsta įsipareigojimų neįvykdymo atvejus; |
| --- | --- |

b)

jeigu įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymas nustatomas remiantis automatiniais procesais, atliekami bandymai siekiant patikrinti, ar IT sistema teisingai atpažįsta įsipareigojimų neįvykdymo atvejus;

| c) | siekiant nustatyti įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymą sprendimą priimant žmogui, įsipareigojančiųjų asmenų vertinimo kriterijai ir įsipareigojimų neįvykdymo priežastiniai veiksniai yra pakankamai išsamiai nustatyti vidaus dokumentuose siekiant užtikrinti, kad įsipareigojimų neįvykdymą nuosekliai nustatytų visi tokiame nustatymo procese dalyvaujantys darbuotojai; |
| --- | --- |

c)

siekiant nustatyti įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymą sprendimą priimant žmogui, įsipareigojančiųjų asmenų vertinimo kriterijai ir įsipareigojimų neįvykdymo priežastiniai veiksniai yra pakankamai išsamiai nustatyti vidaus dokumentuose siekiant užtikrinti, kad įsipareigojimų neįvykdymą nuosekliai nustatytų visi tokiame nustatymo procese dalyvaujantys darbuotojai;

| d) | jeigu įstaiga naudoja įsipareigojančiojo asmens lygmens įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtį, yra tinkamų procedūrų ir mechanizmų, kuriais užtikrinama, kad įsipareigojančiajam asmeniui nustačius įsipareigojimų neįvykdymą, visose atitinkamose įstaigos ir jos patronuojamųjų įmonių ir, kai taikytina, jos patronuojančiosios įmonės ir jos patronuojamųjų įmonių sistemose, verslo linijose ir geografinėse vietovėse visos to įsipareigojančiojo asmens pozicijos užregistruojamos kaip pozicijos esant įsipareigojimų neįvykdymui; |
| --- | --- |

d)

jeigu įstaiga naudoja įsipareigojančiojo asmens lygmens įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtį, yra tinkamų procedūrų ir mechanizmų, kuriais užtikrinama, kad įsipareigojančiajam asmeniui nustačius įsipareigojimų neįvykdymą, visose atitinkamose įstaigos ir jos patronuojamųjų įmonių ir, kai taikytina, jos patronuojančiosios įmonės ir jos patronuojamųjų įmonių sistemose, verslo linijose ir geografinėse vietovėse visos to įsipareigojančiojo asmens pozicijos užregistruojamos kaip pozicijos esant įsipareigojimų neįvykdymui;

| e) | jeigu įsipareigojančiajam asmeniui neįvykdžius įsipareigojimų dėl vienos ar kelių pozicijų, suteikti įsipareigojimų neįvykdymo statusą visoms jo pozicijoms, kaip nurodyta d punkte, yra vėluojama, dėl tokio vėlavimo neatsiranda klaidų ar nenuoseklumo valdant riziką, pranešant apie riziką, apskaičiuojant nuosavų lėšų reikalavimus ar naudojant duomenis rizikai kiekybiškai įvertinti. |
| --- | --- |

e)

jeigu įsipareigojančiajam asmeniui neįvykdžius įsipareigojimų dėl vienos ar kelių pozicijų, suteikti įsipareigojimų neįvykdymo statusą visoms jo pozicijoms, kaip nurodyta d punkte, yra vėluojama, dėl tokio vėlavimo neatsiranda klaidų ar nenuoseklumo valdant riziką, pranešant apie riziką, apskaičiuojant nuosavų lėšų reikalavimus ar naudojant duomenis rizikai kiekybiškai įvertinti.

2.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos vertina, kaip įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtyje taikoma reikšmingumo ribinė vertė, apibrėžta pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnio 2 dalies d punktą, ir ar ta reikšmingumo ribinė vertė atitinka pradelsto kreditinio įsipareigojimo reikšmingumo ribinę vertę, kurią kompetentingos institucijos nustato pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2018/171, ir patikrina, ar:

| a) | yra tinkamų procedūrų ir mechanizmų, kuriais užtikrinama, kad įsipareigojimų neįvykdymo statusas būtų suteikiamas pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnio 1 dalies b punktą remiantis to reglamento 178 straipsnio 2 dalies d punkte nustatytu vertinimu ir laikantis reikšmingumo ribinės vertės, taikomos pradelstam kreditiniam įsipareigojimui, kaip kompetentingos institucijos apibrėžė pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2018/171; |
| --- | --- |

a)

yra tinkamų procedūrų ir mechanizmų, kuriais užtikrinama, kad įsipareigojimų neįvykdymo statusas būtų suteikiamas pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnio 1 dalies b punktą remiantis to reglamento 178 straipsnio 2 dalies d punkte nustatytu vertinimu ir laikantis reikšmingumo ribinės vertės, taikomos pradelstam kreditiniam įsipareigojimui, kaip kompetentingos institucijos apibrėžė pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2018/171;

| b) | vėlavimo dienų skaičiavimo procesas atitinka įsipareigojančiojo asmens sutartinius ar teisinius įsipareigojimus, tinkamai parodo dalinius mokėjimus ir yra nuosekliai taikomas. |
| --- | --- |

b)

vėlavimo dienų skaičiavimo procesas atitinka įsipareigojančiojo asmens sutartinius ar teisinius įsipareigojimus, tinkamai parodo dalinius mokėjimus ir yra nuosekliai taikomas.

3.   Mažmeninių pozicijų atveju, be 1 dalyje nustatyto patikrinimo ir 2 dalyje nustatyto vertinimo, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | įstaiga turi aiškią politiką dėl įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžties taikymo mažmeninėms pozicijoms įsipareigojančiojo asmens lygmeniu arba konkrečios kredito priemonės lygmeniu; |
| --- | --- |

a)

įstaiga turi aiškią politiką dėl įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžties taikymo mažmeninėms pozicijoms įsipareigojančiojo asmens lygmeniu arba konkrečios kredito priemonės lygmeniu;

| b) | a punkte nurodyta politika dera su įstaigos rizikos valdymu ir nuosekliai taikoma; |
| --- | --- |

b)

a punkte nurodyta politika dera su įstaigos rizikos valdymu ir nuosekliai taikoma;

| c) | jeigu įstaiga naudoja konkrečios kredito priemonės lygmens įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtį:






  i) | yra tinkamų procedūrų ir mechanizmų, kuriais užtikrinama, kad kai nustatoma, kad kredito priemonės įsipareigojimai neįvykdyti, ta kredito priemonė visose atitinkamose įstaigos sistemose pažymima kaip priemonė, kurios įsipareigojimai neįvykdyti; |
| --- | --- | --- |

c)

jeigu įstaiga naudoja konkrečios kredito priemonės lygmens įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtį:

i)

yra tinkamų procedūrų ir mechanizmų, kuriais užtikrinama, kad kai nustatoma, kad kredito priemonės įsipareigojimai neįvykdyti, ta kredito priemonė visose atitinkamose įstaigos sistemose pažymima kaip priemonė, kurios įsipareigojimai neįvykdyti;

| ii) | jeigu kredito priemonei vėluojama suteikti įsipareigojimų neįvykdymo statusą visose atitinkamose sistemose, kaip nurodyta i punkte, dėl tokio vėlavimo neatsiranda klaidų ar neatitikimų valdant riziką, pranešant apie riziką, apskaičiuojant nuosavų lėšų reikalavimus ar naudojant duomenis rizikai kiekybiškai įvertinti. |
| --- | --- |

ii)

jeigu kredito priemonei vėluojama suteikti įsipareigojimų neįvykdymo statusą visose atitinkamose sistemose, kaip nurodyta i punkte, dėl tokio vėlavimo neatsiranda klaidų ar neatitikimų valdant riziką, pranešant apie riziką, apskaičiuojant nuosavų lėšų reikalavimus ar naudojant duomenis rizikai kiekybiškai įvertinti.

29 straipsnis

Įsipareigojimų įvykdymo statuso grąžinimas

1.   Vertindamos įsipareigojimų įvykdymo statuso grąžinimą įsipareigojimų nevykdančiam įsipareigojančiajam asmeniui lemiančių priežastinių veiksnių ir proceso patikimumą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnio 5 dalį, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | perklasifikavimą lemiantys veiksniai yra nustatyti kiekvienam įsipareigojimų neįvykdymo priežastiniam veiksniui ir ar kredito įsipareigojimų, kuriems taikomas būtinas restruktūrizavimas, nustatymas ir vertinimas yra aiškiai apibūdintas; |
| --- | --- |

a)

perklasifikavimą lemiantys veiksniai yra nustatyti kiekvienam įsipareigojimų neįvykdymo priežastiniam veiksniui ir ar kredito įsipareigojimų, kuriems taikomas būtinas restruktūrizavimas, nustatymas ir vertinimas yra aiškiai apibūdintas;

| b) | perklasifikavimas galimas tik tada, kai nebetaikomi visi įsipareigojimų neįvykdymo priežastiniai veiksniai ir įvykdytos visos atitinkamos perklasifikavimo sąlygos; |
| --- | --- |

b)

perklasifikavimas galimas tik tada, kai nebetaikomi visi įsipareigojimų neįvykdymo priežastiniai veiksniai ir įvykdytos visos atitinkamos perklasifikavimo sąlygos;

| c) | perklasifikavimo priežastiniai veiksniai ir procesas nustatomi atsargiai, visų pirma taip, kad būtų užtikrinama, kad įsipareigojimų įvykdymo statusas nebūtų grąžinamas, jei įstaiga mano, kad kreditinis įsipareigojimas nebus visiškai įvykdytas, jeigu įstaiga nesiims tokių veiksmų kaip vertybinio popieriaus realizavimas. |
| --- | --- |

c)

perklasifikavimo priežastiniai veiksniai ir procesas nustatomi atsargiai, visų pirma taip, kad būtų užtikrinama, kad įsipareigojimų įvykdymo statusas nebūtų grąžinamas, jei įstaiga mano, kad kreditinis įsipareigojimas nebus visiškai įvykdytas, jeigu įstaiga nesiims tokių veiksmų kaip vertybinio popieriaus realizavimas.

2.   Atlikdamos vertinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos patikrina, ar pagal įstaigos politiką ir procedūras neleidžiama įsipareigojimų nevykdančiam įsipareigojančiajam asmeniui grąžinti įsipareigojimų įvykdymo statuso vien dėl kredito įsipareigojimų nuostatų ar sąlygų pakeitimų, nebent įstaiga nustatė, kad atlikus tuos pakeitimus galima nebelaikyti, kad įsipareigojantysis asmuo veikiausiai nevykdys mokėjimo įsipareigojimų.

3.   Kompetentingos institucijos patikrina analizę, kuria remdamasi įstaiga nustatė perklasifikavimo kriterijus. Jos patikrina, ar analizėje atsižvelgiama į įstaigos ankstesnius įsipareigojimų neįvykdymo duomenis ir įsipareigojimų nevykdančių įsipareigojančiųjų asmenų, kurie jiems grąžinus įsipareigojimų įvykdymo statusą per trumpą laiką vėl neįvykdo įsipareigojimų, procentinę dalį.

7 SKYRIUS

REITINGŲ SISTEMŲ SANDAROS, VEIKLOS ELEMENTŲ IR PATVIRTINIMO DOKUMENTAIS VERTINIMO METODIKA

1 SKIRSNIS

Bendroji informacija

30 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Siekdamos įvertinti, kaip įstaiga laikosi reitingų sistemų sandaros, valdymo ir patvirtinimo dokumentais reikalavimų, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies e punkte, kompetentingos institucijos patikrina visas šias sąlygas:

| a) | dokumentų dėl reitingų sistemų pagrindimo, sandaros ir veiklos elementų, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 175 straipsnyje, tinkamumą pagal 31 ir 32 straipsnius; |
| --- | --- |

a)

dokumentų dėl reitingų sistemų pagrindimo, sandaros ir veiklos elementų, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 175 straipsnyje, tinkamumą pagal 31 ir 32 straipsnius;

| b) | reitingų sistemų struktūros, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 170 straipsnyje, tinkamumą pagal 33–36 straipsnius; |
| --- | --- |

b)

reitingų sistemų struktūros, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 170 straipsnyje, tinkamumą pagal 33–36 straipsnius;

| c) | kaip įstaiga taiko konkrečius statistinių modelių ar kitų mechaninių metodų reikalavimus, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 174 straipsnyje, pagal 37–40 straipsnius. |
| --- | --- |

c)

kaip įstaiga taiko konkrečius statistinių modelių ar kitų mechaninių metodų reikalavimus, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 174 straipsnyje, pagal 37–40 straipsnius.

2.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taiko visus šiuos metodus:

| a) | tikrina įstaigos atitinkamą vidaus politiką; |
| --- | --- |

a)

tikrina įstaigos atitinkamą vidaus politiką;

| b) | tikrina įstaigos techninius dokumentus dėl reitingų sistemų kūrimo metodikos ir proceso; |
| --- | --- |

b)

tikrina įstaigos techninius dokumentus dėl reitingų sistemų kūrimo metodikos ir proceso;

| c) | tikrina kūrimo vadovus, metodikas ir procesus, kuriais grindžiamos reitingų sistemos; |
| --- | --- |

c)

tikrina kūrimo vadovus, metodikas ir procesus, kuriais grindžiamos reitingų sistemos;

| d) | tikrina įstaigos vidaus organų, atsakingų už reitingų sistemų patvirtinimą, įskaitant valdymo organą ar jo paskirtus komitetus, posėdžių protokolus; |
| --- | --- |

d)

tikrina įstaigos vidaus organų, atsakingų už reitingų sistemų patvirtinimą, įskaitant valdymo organą ar jo paskirtus komitetus, posėdžių protokolus;

| e) | tikrina reitingų sistemų veikimo ataskaitas ir įstaigos kredito rizikos kontrolės skyriaus, patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų, vidaus auditorių ar bet kokią kitą kontrolės funkciją atliekančių darbuotojų rekomendacijas; |
| --- | --- |

e)

tikrina reitingų sistemų veikimo ataskaitas ir įstaigos kredito rizikos kontrolės skyriaus, patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų, vidaus auditorių ar bet kokią kitą kontrolės funkciją atliekančių darbuotojų rekomendacijas;

| f) | tikrina pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus vykdant stebėseną, patikimumo vertinimą ir atitinkamo audito metu; |
| --- | --- |

f)

tikrina pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus vykdant stebėseną, patikimumo vertinimą ir atitinkamo audito metu;

| g) | gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia. |
| --- | --- |

g)

gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia.

3.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos gali taikyti bet kuriuos šiuos papildomus metodus:

| a) | prašyti reitingų sistemų kūrimo procese naudojamų duomenų ir juos analizuoti; |
| --- | --- |

a)

prašyti reitingų sistemų kūrimo procese naudojamų duomenų ir juos analizuoti;

| b) | atlikti savo vertinimus arba atkartoti tuos, kuriuos atliko įstaiga kurdama ir stebėdama reitingų sistemas, naudodamos įstaigos pateiktus atitinkamus duomenis; |
| --- | --- |

b)

atlikti savo vertinimus arba atkartoti tuos, kuriuos atliko įstaiga kurdama ir stebėdama reitingų sistemas, naudodamos įstaigos pateiktus atitinkamus duomenis;

| c) | prašyti įstaigos pateikti papildomų dokumentų arba prašyti, kad ji pateiktų analizę, susijusią su reitingų sistemos kūrimo metodikos pasirinkimu, ir informaciją apie gautus rezultatus; |
| --- | --- |

c)

prašyti įstaigos pateikti papildomų dokumentų arba prašyti, kad ji pateiktų analizę, susijusią su reitingų sistemos kūrimo metodikos pasirinkimu, ir informaciją apie gautus rezultatus;

| d) | patikrinti reitingų sistemų sandaros, veiklos elementų ir dokumentų vertinimo aprėpčiai svarbių IT sistemų funkcinius dokumentus; |
| --- | --- |

d)

patikrinti reitingų sistemų sandaros, veiklos elementų ir dokumentų vertinimo aprėpčiai svarbių IT sistemų funkcinius dokumentus;

| e) | atlikti pačios kompetentingos institucijos testus su įstaigos duomenimis arba paprašyti įstaigos atlikti kompetentingos institucijos pasiūlytus testus; |
| --- | --- |

e)

atlikti pačios kompetentingos institucijos testus su įstaigos duomenimis arba paprašyti įstaigos atlikti kompetentingos institucijos pasiūlytus testus;

| f) | patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus. |
| --- | --- |

f)

patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus.

2 SKIRSNIS

Reitingų sistemų pagrindimo, sandaros ir veiklos elementų patvirtinimo dokumentais vertinimo metodika

31 straipsnis

Reitingų sistemų dokumentų išsamumas

1.   Vertindamos reitingų sistemų sandaros, veiklos elementų ir pagrindimo dokumentų išsamumą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies e punkte ir 175 straipsnyje, kompetentingos institucijos patikrina, ar dokumentai yra išsamūs ir apima šiuos elementus:

| a) | reitingų sistemos ir reitingų sistemoje naudojamų modelių tinkamumą atsižvelgiant į portfelio charakteristikas; |
| --- | --- |

a)

reitingų sistemos ir reitingų sistemoje naudojamų modelių tinkamumą atsižvelgiant į portfelio charakteristikas;

| b) | duomenų šaltinių ir duomenų valymo praktikos aprašymą; |
| --- | --- |

b)

duomenų šaltinių ir duomenų valymo praktikos aprašymą;

| c) | įsipareigojimų neįvykdymo ir nuostolių apibrėžtis; |
| --- | --- |

c)

įsipareigojimų neįvykdymo ir nuostolių apibrėžtis;

| d) | metodikos pasirinkimą; |
| --- | --- |

d)

metodikos pasirinkimą;

| e) | modelių techninę specifikaciją; |
| --- | --- |

e)

modelių techninę specifikaciją;

| f) | modelių trūkumus bei apribojimus ir galimus juos mažinančius veiksnius; |
| --- | --- |

f)

modelių trūkumus bei apribojimus ir galimus juos mažinančius veiksnius;

| g) | modelių diegimo IT sistemose bandymų rezultatus, visų pirma informaciją apie tai, ar įdiegta sėkmingai ir be klaidų; |
| --- | --- |

g)

modelių diegimo IT sistemose bandymų rezultatus, visų pirma informaciją apie tai, ar įdiegta sėkmingai ir be klaidų;

| h) | vidaus reitingais pagrįstam metodui keliamų reguliavimo reikalavimų laikymosi įsivertinimą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 169–191 straipsniuose. |
| --- | --- |

h)

vidaus reitingais pagrįstam metodui keliamų reguliavimo reikalavimų laikymosi įsivertinimą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 169–191 straipsniuose.

2.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalies a punktą kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | dokumentuose aiškiai nustatytas reitingų sistemos ir modelių tikslas; |
| --- | --- |

a)

dokumentuose aiškiai nustatytas reitingų sistemos ir modelių tikslas;

| b) | dokumentuose aprašyta reitingų sistemos taikymo sritis ir reitingų sistemoje naudojamų modelių taikymo sritis, t. y. nurodyta, kokios rūšies pozicijoms taikomas kiekvienas reitingų sistemos modelis, ir kokybiškai, ir kiekybiškai, kiekvieno modelio rezultatų rūšis ir rezultatų panaudojimo būdas; |
| --- | --- |

b)

dokumentuose aprašyta reitingų sistemos taikymo sritis ir reitingų sistemoje naudojamų modelių taikymo sritis, t. y. nurodyta, kokios rūšies pozicijoms taikomas kiekvienas reitingų sistemos modelis, ir kokybiškai, ir kiekybiškai, kiekvieno modelio rezultatų rūšis ir rezultatų panaudojimo būdas;

| c) | dokumentuose paaiškinama, kaip rizikos valdymo, sprendimų priėmimo ir kredito suteikimo procesų tikslais atsižvelgiama į reitingų sistemoje gautą informaciją ir modelių rezultatus, kaip nurodyta 19 straipsnyje. |
| --- | --- |

c)

dokumentuose paaiškinama, kaip rizikos valdymo, sprendimų priėmimo ir kredito suteikimo procesų tikslais atsižvelgiama į reitingų sistemoje gautą informaciją ir modelių rezultatus, kaip nurodyta 19 straipsnyje.

3.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalies b punktą kompetentingos institucijos patikrina, ar dokumentuose pateikiama:

| a) | išsami informacija apie visus modeliui sukurti panaudotus duomenis, įskaitant tikslią modelio turinio apibrėžtį, jo šaltinį, formatą ir kodavimą ir, kai taikytina, duomenų neįtraukimą į modelį; |
| --- | --- |

a)

išsami informacija apie visus modeliui sukurti panaudotus duomenis, įskaitant tikslią modelio turinio apibrėžtį, jo šaltinį, formatą ir kodavimą ir, kai taikytina, duomenų neįtraukimą į modelį;

| b) | visos duomenų valymo procedūros, įskaitant duomenų neįtraukimo procedūras, išskirčių nustatymą bei tvarkymą ir duomenų pritaikymą, taip pat aiškus jų naudojimo pagrindimas ir jų poveikio įvertinimas. |
| --- | --- |

b)

visos duomenų valymo procedūros, įskaitant duomenų neįtraukimo procedūras, išskirčių nustatymą bei tvarkymą ir duomenų pritaikymą, taip pat aiškus jų naudojimo pagrindimas ir jų poveikio įvertinimas.

4.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalies c punktą kompetentingos institucijos patikrina, ar kuriant modelį naudotos įsipareigojimų neįvykdymo ir nuostolių apibrėžtys yra tinkamai patvirtintos dokumentais, visų pirma, kai modeliams patikslinti naudojamos kitos įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtys nei tos, kurias naudoja įstaiga pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnį.

5.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalies d punktą kompetentingos institucijos patikrina, ar dokumentuose pateikiama:

| a) | išsami informacija apie modelio sandarą, jį pagrindžiančią teoriją, prielaidas ir logiką; |
| --- | --- |

a)

išsami informacija apie modelio sandarą, jį pagrindžiančią teoriją, prielaidas ir logiką;

| b) | išsamūs modelių metodikų ir jų pagrindimo, statistinių metodų bei artinių aprašymai ir, kai tinkama, segmentavimo metodų pagrindimas ir išsamus aprašymas, statistinių procesų rezultatai ir modelių prognozuojamosios galios diagnostika bei priemonės; |
| --- | --- |

b)

išsamūs modelių metodikų ir jų pagrindimo, statistinių metodų bei artinių aprašymai ir, kai tinkama, segmentavimo metodų pagrindimas ir išsamus aprašymas, statistinių procesų rezultatai ir modelių prognozuojamosios galios diagnostika bei priemonės;

| c) | atitinkamų verslo sričių ekspertų vaidmuo kuriant reitingų sistemą ir modelius, įskaitant išsamų konsultacijų su atitinkamų verslo sričių ekspertais kuriant reitingų sistemą ir modelius proceso aprašymą, taip pat tų atitinkamų verslo sričių ekspertų pateikti rezultatai ir pagrindimas; |
| --- | --- |

c)

atitinkamų verslo sričių ekspertų vaidmuo kuriant reitingų sistemą ir modelius, įskaitant išsamų konsultacijų su atitinkamų verslo sričių ekspertais kuriant reitingų sistemą ir modelius proceso aprašymą, taip pat tų atitinkamų verslo sričių ekspertų pateikti rezultatai ir pagrindimas;

| d) | paaiškinimas, kaip galutiniam modelio rezultatui gauti derinami statistinis modelis ir žmogaus priimami sprendimai; |
| --- | --- |

d)

paaiškinimas, kaip galutiniam modelio rezultatui gauti derinami statistinis modelis ir žmogaus priimami sprendimai;

| e) | paaiškinimas, kaip įstaiga atsižvelgia į nepatenkinamą duomenų kokybę, homogeniškų pozicijų grupių nebuvimą, verslo procesų, ekonominės ar teisinės aplinkos pokyčius ir kitus veiksnius, susijusius su duomenų, kurie gali daryti poveikį reitingų sistemos ar modelio veikimui, kokybe; |
| --- | --- |

e)

paaiškinimas, kaip įstaiga atsižvelgia į nepatenkinamą duomenų kokybę, homogeniškų pozicijų grupių nebuvimą, verslo procesų, ekonominės ar teisinės aplinkos pokyčius ir kitus veiksnius, susijusius su duomenų, kurie gali daryti poveikį reitingų sistemos ar modelio veikimui, kokybe;

| f) | analizių, atliktų statistinių modelių ar atitinkamais atvejais kitų mechaninių metodų tikslais, aprašymas:






  i) | nagrinėjamų kintamųjų ir atitinkamų kintamųjų atrankos kriterijų analizės pagal vieną požymį; |
| --- | --- | --- |

f)

analizių, atliktų statistinių modelių ar atitinkamais atvejais kitų mechaninių metodų tikslais, aprašymas:

i)

nagrinėjamų kintamųjų ir atitinkamų kintamųjų atrankos kriterijų analizės pagal vieną požymį;

| ii) | atrinktų kintamųjų ir atitinkamų kintamųjų atrankos kriterijų analizės pagal daugelį požymių; |
| --- | --- |

ii)

atrinktų kintamųjų ir atitinkamų kintamųjų atrankos kriterijų analizės pagal daugelį požymių;

| iii) | galutinio modelio kūrimo procedūros, įskaitant:






  — | galutinę kintamųjų atranką; |
| --- | --- | --- |

iii)

galutinio modelio kūrimo procedūros, įskaitant:

—

galutinę kintamųjų atranką;

| — | kintamųjų koregavimus, atliktus remiantis žmogaus priimtais sprendimais po analizės pagal daugelį požymių; |
| --- | --- |

—

kintamųjų koregavimus, atliktus remiantis žmogaus priimtais sprendimais po analizės pagal daugelį požymių;

| — | kintamųjų transformaciją; |
| --- | --- |

—

kintamųjų transformaciją;

| — | koeficientų priskyrimą kintamiesiems; |
| --- | --- |

—

koeficientų priskyrimą kintamiesiems;

| — | modelio sudedamųjų dalių rengimo metodą, visų pirma, kai kartu naudojamos kokybinės ir kiekybinės sudedamosios dalys. |
| --- | --- |

—

modelio sudedamųjų dalių rengimo metodą, visų pirma, kai kartu naudojamos kokybinės ir kiekybinės sudedamosios dalys.

6.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalies e punktą kompetentingos institucijos patikrina, ar dokumentuose pateikiama:

| a) | galutinės modelio struktūros techninė specifikacija, įskaitant galutinio modelio specifikacijas, įvesties duomenų sudedamosios dalys, įskaitant atrinktų kintamųjų rūšį ir formatą, kintamiesiems taikomi koeficientai ir rezultatų sudedamosios dalys, įskaitant rezultatų rūšį ir formatą; |
| --- | --- |

a)

galutinės modelio struktūros techninė specifikacija, įskaitant galutinio modelio specifikacijas, įvesties duomenų sudedamosios dalys, įskaitant atrinktų kintamųjų rūšį ir formatą, kintamiesiems taikomi koeficientai ir rezultatų sudedamosios dalys, įskaitant rezultatų rūšį ir formatą;

| b) | nuorodos į kompiuterinius kodus ir priemones, naudojamus IT kalbose ir programose, kad trečioji šalis galėtų atkurti galutinius rezultatus. |
| --- | --- |

b)

nuorodos į kompiuterinius kodus ir priemones, naudojamus IT kalbose ir programose, kad trečioji šalis galėtų atkurti galutinius rezultatus.

Taikant b punktą, trečioji šalis pardavėjų modelių atveju gali būti pardavėjas.

7.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalies f punktą kompetentingos institucijos patikrina, ar dokumentuose pateikiamas modelio trūkumų ir apribojimų aprašymas, įvertinimas, ar įvykdytos pagrindinės modelio prielaidos, ir atvejų, kai modelio veikimas gali nepateisinti lūkesčių ar modelis tapti netinkamas, prognozė, taip pat modelio trūkumų reikšmingumo įvertinimas ir galimi juos mažinantys veiksniai.

8.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalies g punktą kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | dokumentuose nustatytas procesas, kurį reikia vykdyti, kai darbinėje aplinkoje diegiamas naujas ar pakeistas modelis; |
| --- | --- |

a)

dokumentuose nustatytas procesas, kurį reikia vykdyti, kai darbinėje aplinkoje diegiamas naujas ar pakeistas modelis;

| b) | į dokumentus įtraukti reitingų modelių diegimo IT sistemose bandymų rezultatai, įskaitant patvirtinimą, kad darbinėje aplinkoje įdiegtas reitingų modelis yra tas pats, kaip aprašyta dokumentuose, ir jis veikia, kaip numatyta. |
| --- | --- |

b)

į dokumentus įtraukti reitingų modelių diegimo IT sistemose bandymų rezultatai, įskaitant patvirtinimą, kad darbinėje aplinkoje įdiegtas reitingų modelis yra tas pats, kaip aprašyta dokumentuose, ir jis veikia, kaip numatyta.

9.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalies h punktą kompetentingos institucijos patikrina, ar įstaiga atlieka IRB metodui keliamų reguliavimo reikalavimų laikymosi įsivertinimą atskirai dėl kiekvienos reitingų sistemos, o vidaus auditoriai ar kitas panašus nepriklausomas audito skyrius atlieka peržiūrą.

32 straipsnis

Reitingų sistemų registras

1.   Vertindamos informacijos apie reitingų sistemas rinkimo ir saugojimo dokumentų sistemą ir procedūras, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies e punkte ir 175 straipsnyje, kompetentingos institucijos patikrina, ar įstaiga yra įdiegusi ir bent pastaruosius trejus metus tvarko visų dabartinių ir ankstesnių reitingų sistemų versijų registrą (toliau – reitingų sistemų registras).

2.   1 dalies tikslais kompetentingos institucijos patikrina, ar reitingų sistemų registro tvarkymo procedūros apima šios informacijos apie kiekvieną versiją registravimą:

| a) | reitingų sistemos taikymo sritis nurodant, kurios rūšies pozicijos turi būti reitinguojamos taikant kiekvieną reitingų modelį; |
| --- | --- |

a)

reitingų sistemos taikymo sritis nurodant, kurios rūšies pozicijos turi būti reitinguojamos taikant kiekvieną reitingų modelį;

| b) | už patvirtinimą atsakingi vadovai ir vidaus patvirtinimo data, pranešimo kompetentingoms institucijoms data, kompetentingų institucijų patvirtinimo data, kai taikytina, ir versijos įdiegimo data; |
| --- | --- |

b)

už patvirtinimą atsakingi vadovai ir vidaus patvirtinimo data, pranešimo kompetentingoms institucijoms data, kompetentingų institucijų patvirtinimo data, kai taikytina, ir versijos įdiegimo data;

| c) | trumpas visų pakeitimų, palyginti su ankstesne versija, kuri yra įtraukta į registrą, aprašymas, įskaitant reitingų sistemos aspektų, kurie buvo pakeisti, aprašymą, ir nuoroda į modelio dokumentus; |
| --- | --- |

c)

trumpas visų pakeitimų, palyginti su ankstesne versija, kuri yra įtraukta į registrą, aprašymas, įskaitant reitingų sistemos aspektų, kurie buvo pakeisti, aprašymą, ir nuoroda į modelio dokumentus;

| d) | pakeitimo kategorija, priskirta pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 529/2014, ir nuoroda į priskyrimo prie pakeitimų kategorijos kriterijus. |
| --- | --- |

d)

pakeitimo kategorija, priskirta pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 529/2014, ir nuoroda į priskyrimo prie pakeitimų kategorijos kriterijus.

3 SKIRSNIS

Reitingų sistemų struktūros vertinimo metodika

33 straipsnis

Rizikos veiksniai ir reitingų kriterijai

1.   Vertindamos reitingų sistemoje naudojamus rizikos veiksnius ir reitingų kriterijus pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 170 straipsnio 1 dalies a, c ir e punktus, 3 dalies a punktą ir 4 dalį kompetentingos institucijos patikrina visus šiuos aspektus:

| a) | atitinkamų rizikos veiksnių ir reitingų kriterijų atrankos procesą, įskaitant galimų rizikos veiksnių apibrėžtį, rizikos veiksnių atrankos kriterijus ir sprendimus, priimtus dėl atitinkamų rizikos veiksnių; |
| --- | --- |

a)

atitinkamų rizikos veiksnių ir reitingų kriterijų atrankos procesą, įskaitant galimų rizikos veiksnių apibrėžtį, rizikos veiksnių atrankos kriterijus ir sprendimus, priimtus dėl atitinkamų rizikos veiksnių;

| b) | ar atrinkti rizikos veiksniai bei reitingų kriterijai ir jų indėlis į rizikos vertinimą atitinka reitingų sistemos verslo naudotojų lūkesčius; |
| --- | --- |

b)

ar atrinkti rizikos veiksniai bei reitingų kriterijai ir jų indėlis į rizikos vertinimą atitinka reitingų sistemos verslo naudotojų lūkesčius;

| c) | ar remiantis statistiniais metodais atrinkti rizikos veiksniai ir reitingų kriterijai atitinka statistinius įrodymus dėl rizikos diferencijavimo, siejamo su kiekvienu rangu ar grupe. |
| --- | --- |

c)

ar remiantis statistiniais metodais atrinkti rizikos veiksniai ir reitingų kriterijai atitinka statistinius įrodymus dėl rizikos diferencijavimo, siejamo su kiekvienu rangu ar grupe.

2.   Galimi rizikos veiksniai ir reitingų kriterijai, kuriuos reikia analizuoti pagal 1 dalies a punktą, apima šiuos elementus, kai įmanoma, pagal pozicijų rūšį:

| a) | įsipareigojančiojo asmens rizikos charakteristikas, įskaitant:






  i) | įmonių ir įstaigų pozicijų atveju: finansines ataskaitas, kokybinę informaciją, sektoriaus riziką, šalies riziką, patronuojančiojo subjekto paramą; |
| --- | --- | --- |

a)

įsipareigojančiojo asmens rizikos charakteristikas, įskaitant:

i)

įmonių ir įstaigų pozicijų atveju: finansines ataskaitas, kokybinę informaciją, sektoriaus riziką, šalies riziką, patronuojančiojo subjekto paramą;

| ii) | mažmeninių pozicijų atveju: finansines ataskaitas ar informaciją apie asmens pajamas, kokybinę informaciją, informaciją apie elgesį, socialinę demografinę informaciją; |
| --- | --- |

ii)

mažmeninių pozicijų atveju: finansines ataskaitas ar informaciją apie asmens pajamas, kokybinę informaciją, informaciją apie elgesį, socialinę demografinę informaciją;

| b) | sandorio rizikos charakteristikas, įskaitant produkto rūšį, užtikrinimo priemonės rūšį, prioritetą, paskolos ir turto vertės santykį; |
| --- | --- |

b)

sandorio rizikos charakteristikas, įskaitant produkto rūšį, užtikrinimo priemonės rūšį, prioritetą, paskolos ir turto vertės santykį;

| c) | informaciją apie pažeidimus: vidaus informaciją arba informaciją, gautą iš išorės šaltinių, kaip antai kredito biurų. |
| --- | --- |

c)

informaciją apie pažeidimus: vidaus informaciją arba informaciją, gautą iš išorės šaltinių, kaip antai kredito biurų.

34 straipsnis

Įsipareigojančiųjų asmenų ir pozicijų suskirstymas į rangus ar grupes

1.   Vertindamos įsipareigojančiųjų asmenų ir pozicijų suskirstymą į rangus ar grupes kiekvienoje reitingų sistemoje pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 170 straipsnio 1 dalies b, d ir f punktus, 2 dalį ir 3 dalies c punktą kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | reitingų rangų ir grupių skaičius yra pakankamas siekiant užtikrinti prasmingą rizikos diferencijavimą ir nuostolių charakteristikų kiekybinį įvertinimą rango ar grupės lygmeniu ir kad:






  i) | įmonių, įstaigų, centrinės valdžios bei centrinių bankų pozicijų ir specializuoto skolinimo pozicijų atveju įsipareigojančiojo asmens reitingų skalėje rangų skaičius būtų bent toks, koks yra nustatytas atitinkamai Reglamento (ES) Nr. 575/2013 170 straipsnio 1 dalies b punkte ir 2 dalyje; |
| --- | --- | --- |

a)

reitingų rangų ir grupių skaičius yra pakankamas siekiant užtikrinti prasmingą rizikos diferencijavimą ir nuostolių charakteristikų kiekybinį įvertinimą rango ar grupės lygmeniu ir kad:

i)

įmonių, įstaigų, centrinės valdžios bei centrinių bankų pozicijų ir specializuoto skolinimo pozicijų atveju įsipareigojančiojo asmens reitingų skalėje rangų skaičius būtų bent toks, koks yra nustatytas atitinkamai Reglamento (ES) Nr. 575/2013 170 straipsnio 1 dalies b punkte ir 2 dalyje;

| ii) | mažmeninėmis pozicijomis laikomų įsigytų gautinių sumų atveju suskirstant į grupes būtų atsižvelgiama į pardavėjo kreditavimo praktiką ir jo klientų įvairovę; |
| --- | --- |

ii)

mažmeninėmis pozicijomis laikomų įsigytų gautinių sumų atveju suskirstant į grupes būtų atsižvelgiama į pardavėjo kreditavimo praktiką ir jo klientų įvairovę;

| b) | pozicijų ar įsipareigojančiųjų asmenų skaičių koncentracija nė viename range ar grupėje nėra pernelyg didelė, nebent toks suskirstymas pateisinamas įtikinamais empiriniais įrodymais, kad tų pozicijų ar įsipareigojančiųjų asmenų rizika yra homogeniška; |
| --- | --- |

b)

pozicijų ar įsipareigojančiųjų asmenų skaičių koncentracija nė viename range ar grupėje nėra pernelyg didelė, nebent toks suskirstymas pateisinamas įtikinamais empiriniais įrodymais, kad tų pozicijų ar įsipareigojančiųjų asmenų rizika yra homogeniška;

| c) | mažmeninių pozicijų atveju reitingų ir priemonių ranguose ar grupėse yra pakankamai vienam rangui ar grupei priklausančių pozicijų ar įsipareigojančiųjų asmenų, nebent toks suskirstymas pateisinamas įtikinamais empiriniais įrodymais, kad tų pozicijų ar įsipareigojančiųjų asmenų suskirstymas į grupes yra tinkamas, arba ar dėl pavienių įsipareigojančiųjų asmenų ar pozicijų naudojami tiesioginiai rizikos parametrų įverčiai, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 169 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

c)

mažmeninių pozicijų atveju reitingų ir priemonių ranguose ar grupėse yra pakankamai vienam rangui ar grupei priklausančių pozicijų ar įsipareigojančiųjų asmenų, nebent toks suskirstymas pateisinamas įtikinamais empiriniais įrodymais, kad tų pozicijų ar įsipareigojančiųjų asmenų suskirstymas į grupes yra tinkamas, arba ar dėl pavienių įsipareigojančiųjų asmenų ar pozicijų naudojami tiesioginiai rizikos parametrų įverčiai, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 169 straipsnio 3 dalyje;

| d) | įmonių, įstaigų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijų atveju, kai yra pakankamai duomenų, reitingų ir priemonių ranguose ar grupėse nėra per mažai pozicijų ar įsipareigojančiųjų asmenų, priklausančių vienam rangui ar grupei, nebent pozicijų ar įsipareigojančiųjų asmenų suskirstymas pateisinamas įtikinamais empiriniais įrodymais, kad tų pozicijų ar įsipareigojančiųjų asmenų suskirstymas į grupes yra tinkamas, arba ar dėl pavienių įsipareigojančiųjų asmenų ar pozicijų naudojami tiesioginiai rizikos parametrų įverčiai, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 169 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

d)

įmonių, įstaigų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijų atveju, kai yra pakankamai duomenų, reitingų ir priemonių ranguose ar grupėse nėra per mažai pozicijų ar įsipareigojančiųjų asmenų, priklausančių vienam rangui ar grupei, nebent pozicijų ar įsipareigojančiųjų asmenų suskirstymas pateisinamas įtikinamais empiriniais įrodymais, kad tų pozicijų ar įsipareigojančiųjų asmenų suskirstymas į grupes yra tinkamas, arba ar dėl pavienių įsipareigojančiųjų asmenų ar pozicijų naudojami tiesioginiai rizikos parametrų įverčiai, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 169 straipsnio 3 dalyje.

2.   Be 1 dalyje nurodyto patikrinimo, kompetentingos institucijos, kai tinkama, vertina kriterijus, kuriuos įstaiga taiko nustatydama:

| a) | didžiausią ir mažiausią bendrą rangų ar grupių skaičių; |
| --- | --- |

a)

didžiausią ir mažiausią bendrą rangų ar grupių skaičių;

| b) | prie kiekvieno rango ar grupės priskirtų pozicijų ir įsipareigojančiųjų asmenų dalį. |
| --- | --- |

b)

prie kiekvieno rango ar grupės priskirtų pozicijų ir įsipareigojančiųjų asmenų dalį.

3.   1 ir 2 dalių tikslais kompetentingos institucijos atsižvelgia į esamą ir ankstesnį pozicijų bei įsipareigojančiųjų asmenų skaičiaus ir pozicijų verčių paskirstymą, įskaitant pozicijų ir įsipareigojančiųjų asmenų judėjimą tarp skirtingų rangų ar grupių.

35 straipsnis

Rizikos diferencijavimas

1.   Mažmeninių pozicijų atveju vertindamos kiekvienos reitingų sistemos rizikos diferencijavimą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 170 straipsnio 3 dalies b ir c punktus kompetentingos institucijos patikrina visus šiuos aspektus:

| a) | ar rizikos diferencijavimui įvertinti naudojamos priemonės yra pagrįstos ir tinkamos atsižvelgiant į turimus duomenis ir ar iš rangų ar grupių faktinių įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių arba nuostolių lygių įvairiomis ekonominėmis sąlygomis laiko eilučių įrašų matyti, kad rizikos diferencijavimas yra tinkamas; |
| --- | --- |

a)

ar rizikos diferencijavimui įvertinti naudojamos priemonės yra pagrįstos ir tinkamos atsižvelgiant į turimus duomenis ir ar iš rangų ar grupių faktinių įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių arba nuostolių lygių įvairiomis ekonominėmis sąlygomis laiko eilučių įrašų matyti, kad rizikos diferencijavimas yra tinkamas;

| b) | ar įstaiga yra apibrėžusi tikėtinus reitingų sistemos veikimo rodiklius, susijusius su rizikos diferencijavimu, pagal aiškiai nustatytas fiksuotas apibrėžtų parametrų ir priemonių siektinas reikšmes ir leidžiamąsias nuokrypas, taip pat imasi veiksmų nukrypimams nuo šių siektinų reikšmių ar leidžiamųjų nuokrypų ištaisyti; pirminiam kūrimui ir nuolatiniam veikimui galima apibrėžti atskiras siektinas reikšmes ir leidžiamąsias nuokrypas; |
| --- | --- |

b)

ar įstaiga yra apibrėžusi tikėtinus reitingų sistemos veikimo rodiklius, susijusius su rizikos diferencijavimu, pagal aiškiai nustatytas fiksuotas apibrėžtų parametrų ir priemonių siektinas reikšmes ir leidžiamąsias nuokrypas, taip pat imasi veiksmų nukrypimams nuo šių siektinų reikšmių ar leidžiamųjų nuokrypų ištaisyti; pirminiam kūrimui ir nuolatiniam veikimui galima apibrėžti atskiras siektinas reikšmes ir leidžiamąsias nuokrypas;

| c) | ar apibrėžtų parametrų ir priemonių siektinomis reikšmėmis bei leidžiamosiomis nuokrypomis ir mechanizmais, taikomais siekiant tų siektinų reikšmių ir leidžiamųjų nuokrypų, užtikrinamas pakankamas rizikos diferencijavimas. |
| --- | --- |

c)

ar apibrėžtų parametrų ir priemonių siektinomis reikšmėmis bei leidžiamosiomis nuokrypomis ir mechanizmais, taikomais siekiant tų siektinų reikšmių ir leidžiamųjų nuokrypų, užtikrinamas pakankamas rizikos diferencijavimas.

2.   Kompetentingos institucijos taip pat taiko 1 dalį vertindamos rizikos diferencijavimą, susijusį su pozicijomis, kurios nėra mažmeninės pozicijos pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 170 straipsnio 1 dalį, jeigu tam yra pakankamai duomenų.

36 straipsnis

Homogeniškumas

1.   Vertindamos tam pačiam rangui ar grupei priskirtų įsipareigojančiųjų asmenų ar pozicijų homogeniškumą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 170 straipsnio 1 dalį ir 3 dalies c punktą kompetentingos institucijos vertina įsipareigojančiųjų asmenų ir sandorių nuostolių charakteristikų, įtrauktų į kiekvieną rangą ar grupę, panašumą pagal visus šiuos veiksnius:

| a) | vidaus reitingus; |
| --- | --- |

a)

vidaus reitingus;

| b) | PD įverčius; |
| --- | --- |

b)

PD įverčius;

| c) | kai taikytina, savus LGD įverčius; |
| --- | --- |

c)

kai taikytina, savus LGD įverčius;

| d) | kai taikytina, savus perskaičiavimo koeficientų įverčius; |
| --- | --- |

d)

kai taikytina, savus perskaičiavimo koeficientų įverčius;

| e) | kai taikytina, savus visų nuostolių įverčius.
  Mažmeninių pozicijų atveju kompetentingos institucijos vertina tuos veiksnius dėl kiekvienos reitingų sistemos. Pozicijų, kurios nėra mažmeninės pozicijos, atveju kompetentingos institucijos jas įvertina tik toms reitingų sistemoms, dėl kurių yra pakankamai duomenų. |
| --- | --- |

e)

kai taikytina, savus visų nuostolių įverčius.

Mažmeninių pozicijų atveju kompetentingos institucijos vertina tuos veiksnius dėl kiekvienos reitingų sistemos. Pozicijų, kurios nėra mažmeninės pozicijos, atveju kompetentingos institucijos jas įvertina tik toms reitingų sistemoms, dėl kurių yra pakankamai duomenų.

2.   Atlikdamos vertinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos vertina verčių intervalus ir į kiekvieną rangą ar grupę įtrauktų įsipareigojančiųjų asmenų ir sandorių nuostolių charakteristikų paskirstymą.

4 SKIRSNIS

Konkrečių statistiniams modeliams ar kitiems mechaniniams metodams keliamų reikalavimų vertinimo metodika

37 straipsnis

Duomenų reikalavimai

1.   Vertindamos modelio įvesties duomenų patikrinimo procesą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 174 straipsnio b punktą kompetentingos institucijos patikrina:

| a) | vidaus ir išorės duomenų šaltinių patikimumą ir kokybę ir iš tų šaltinių gautų duomenų skalę, taip pat šaltinių aprėpiamą laikotarpį; |
| --- | --- |

a)

vidaus ir išorės duomenų šaltinių patikimumą ir kokybę ir iš tų šaltinių gautų duomenų skalę, taip pat šaltinių aprėpiamą laikotarpį;

| b) | duomenų sujungimo procesą, kai modelyje naudojami duomenys iš daugelio duomenų šaltinių; |
| --- | --- |

b)

duomenų sujungimo procesą, kai modelyje naudojami duomenys iš daugelio duomenų šaltinių;

| c) | duomenų neįtraukimo pagrindimą ir mastą pagal neįtraukimo priežastis, naudojant statistinius duomenis apie visų duomenų dalį kiekvienu atveju, kai į imtį kuriant modelį tam tikri duomenys nebuvo įtraukti; |
| --- | --- |

c)

duomenų neįtraukimo pagrindimą ir mastą pagal neįtraukimo priežastis, naudojant statistinius duomenis apie visų duomenų dalį kiekvienu atveju, kai į imtį kuriant modelį tam tikri duomenys nebuvo įtraukti;

| d) | klaidingų bei trūkstamų duomenų bei išskirčių ir kategorijų duomenų tvarkymo procedūras, taip pat patikrina, ar pasikeitus suskirstymo į kategorijas rūšiai nepablogėja duomenų kokybė arba duomenyse neatsiranda struktūrinių lūžių; |
| --- | --- |

d)

klaidingų bei trūkstamų duomenų bei išskirčių ir kategorijų duomenų tvarkymo procedūras, taip pat patikrina, ar pasikeitus suskirstymo į kategorijas rūšiai nepablogėja duomenų kokybė arba duomenyse neatsiranda struktūrinių lūžių;

| e) | duomenų transformacijos procesus, įskaitant standartizaciją ir kitą funkcinę transformaciją, ir tokių transformacijų tinkamumą atsižvelgiant į riziką, kad modelis gali būti per detalus. |
| --- | --- |

e)

duomenų transformacijos procesus, įskaitant standartizaciją ir kitą funkcinę transformaciją, ir tokių transformacijų tinkamumą atsižvelgiant į riziką, kad modelis gali būti per detalus.

2.   Vertindamos modeliui sukurti naudojamų duomenų reprezentatyvumą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 174 straipsnio c punkte, kompetentingos institucijos patikrina:

| a) | įsipareigojančiųjų asmenų ar priemonių rizikos charakteristikų, kurias perteikia modeliui sukurti naudojami duomenys, palyginamumą su pozicijų, įtrauktų į konkretų reitingų modelį, duomenimis; |
| --- | --- |

a)

įsipareigojančiųjų asmenų ar priemonių rizikos charakteristikų, kurias perteikia modeliui sukurti naudojami duomenys, palyginamumą su pozicijų, įtrauktų į konkretų reitingų modelį, duomenimis;

| b) | galiojančių kreditavimo ir susigrąžinimo standartų palyginamumą su tais, kurie buvo taikomi tuo laikotarpiu, su kuriuo yra susijęs modeliui sukurti naudojamų referencinių duomenų rinkinys; |
| --- | --- |

b)

galiojančių kreditavimo ir susigrąžinimo standartų palyginamumą su tais, kurie buvo taikomi tuo laikotarpiu, su kuriuo yra susijęs modeliui sukurti naudojamų referencinių duomenų rinkinys;

| c) | įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžties modeliui sukurti naudojamuose duomenyse nuoseklumą laikui bėgant ir patikrina:






  i) | ar buvo atlikti koregavimai siekiant užtikrinti suderinamumą su esama įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtimi, jei per stebėjimo laikotarpį įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtis buvo pakeista; |
| --- | --- | --- |

c)

įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžties modeliui sukurti naudojamuose duomenyse nuoseklumą laikui bėgant ir patikrina:

i)

ar buvo atlikti koregavimai siekiant užtikrinti suderinamumą su esama įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtimi, jei per stebėjimo laikotarpį įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtis buvo pakeista;

| ii) | ar įstaiga priėmė tinkamas duomenų reprezentatyvumo užtikrinimo priemones, kai įstaiga vykdo veiklą keliose jurisdikcijose, kuriose naudojamos skirtingos įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtys; |
| --- | --- |

ii)

ar įstaiga priėmė tinkamas duomenų reprezentatyvumo užtikrinimo priemones, kai įstaiga vykdo veiklą keliose jurisdikcijose, kuriose naudojamos skirtingos įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtys;

| iii) | ar modeliui patikslinti naudojama įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtis nedaro neigiamo poveikio reitingų modelio struktūrai ir veikimui, kai ši apibrėžtis skiriasi nuo įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžties, pateiktos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnyje; |
| --- | --- |

iii)

ar modeliui patikslinti naudojama įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtis nedaro neigiamo poveikio reitingų modelio struktūrai ir veikimui, kai ši apibrėžtis skiriasi nuo įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžties, pateiktos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnyje;

| d) | kai modeliui sukurti naudojami išorės duomenys arba iš kelių įstaigų surinkti duomenys, tokių duomenų svarbą ir tinkamumą įstaigos pozicijoms, produktams ir rizikos profiliui. |
| --- | --- |

d)

kai modeliui sukurti naudojami išorės duomenys arba iš kelių įstaigų surinkti duomenys, tokių duomenų svarbą ir tinkamumą įstaigos pozicijoms, produktams ir rizikos profiliui.

38 straipsnis

Modelio sandara

Vertindamos reitingų modelio sandarą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 174 straipsnio a punktą kompetentingos institucijos patikrina:

| a) | modelio tinkamumą atsižvelgiant į jo konkrečią paskirtį; |
| --- | --- |

a)

modelio tinkamumą atsižvelgiant į jo konkrečią paskirtį;

| b) | įstaigos atliktą alternatyvių prielaidų ar alternatyvių metodų nei tie, kurie pasirinkti modelyje, analizę; |
| --- | --- |

b)

įstaigos atliktą alternatyvių prielaidų ar alternatyvių metodų nei tie, kurie pasirinkti modelyje, analizę;

| c) | įstaigos taikomą modelio kūrimo metodiką; |
| --- | --- |

c)

įstaigos taikomą modelio kūrimo metodiką;

| d) | ar atitinkami įstaigos darbuotojai visapusiškai supranta modelio pajėgumus ir apribojimus, visų pirma ar įstaigos modelio dokumentuose:






  i) | aprašyta, kurie modelio apribojimai yra susiję su modelio įvesties duomenimis, netikromis prielaidomis, modelio informacijos tvarkymo komponentu, ir ar modelio rezultatai tvarkomi rankiniu būdu arba IT sistemoje; |
| --- | --- | --- |

d)

ar atitinkami įstaigos darbuotojai visapusiškai supranta modelio pajėgumus ir apribojimus, visų pirma ar įstaigos modelio dokumentuose:

i)

aprašyta, kurie modelio apribojimai yra susiję su modelio įvesties duomenimis, netikromis prielaidomis, modelio informacijos tvarkymo komponentu, ir ar modelio rezultatai tvarkomi rankiniu būdu arba IT sistemoje;

| ii) | nustatyti atvejai, kai modelio veikimo rodikliai gali nepatenkinti lūkesčių ar tapti nepakankami, ir įvertinamas modelio trūkumų reikšmingumas ir galimi juos mažinantys veiksniai. |
| --- | --- |

ii)

nustatyti atvejai, kai modelio veikimo rodikliai gali nepatenkinti lūkesčių ar tapti nepakankami, ir įvertinamas modelio trūkumų reikšmingumas ir galimi juos mažinantys veiksniai.

39 straipsnis

Žmogaus sprendimai

Vertindamos, ar taikant statistinį modelį ar kitą mechaninį metodą taip pat priimami žmogaus sprendimai, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 174 straipsnio e punkte, ir ar žmogaus sprendimai taikomi proporcingai ir tinkamai kuriant reitingų modelį ir priskiriant pozicijas rangams ar grupėms, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | žmogaus sprendimai taikomi pagrįstai ir yra išsamiai patvirtinti dokumentais ir ar įvertinamas žmogaus sprendimų poveikis reitingų sistemai, jei įmanoma, taip pat apskaičiuojant ir mažą žmogaus sprendimų indėlį į reitingų sistemos veikimo rodiklius; |
| --- | --- |

a)

žmogaus sprendimai taikomi pagrįstai ir yra išsamiai patvirtinti dokumentais ir ar įvertinamas žmogaus sprendimų poveikis reitingų sistemai, jei įmanoma, taip pat apskaičiuojant ir mažą žmogaus sprendimų indėlį į reitingų sistemos veikimo rodiklius;

| b) | atsižvelgiama į visą svarbią į modelį neįtrauktą informaciją ir ar taikomas tinkamas konservatyvumo lygis; |
| --- | --- |

b)

atsižvelgiama į visą svarbią į modelį neįtrauktą informaciją ir ar taikomas tinkamas konservatyvumo lygis;

| c) | kai reitingų sistemoje priskiriant pozicijas rangams ar grupėms reikia žmogaus sprendimo subjektyviai naudojant įvesties duomenis arba kai pagal kredito politiką leidžiama peržiūrėti modelio įvesties duomenis ar rezultatus, taikomos visos šios sąlygos:






  i) | modelių naudotojams skirtame vadove aiškiai apibrėžti įvesties duomenys ir atvejai, kai įvesties duomenis galima koreguoti žmogui priimant sprendimą; |
| --- | --- | --- |

c)

kai reitingų sistemoje priskiriant pozicijas rangams ar grupėms reikia žmogaus sprendimo subjektyviai naudojant įvesties duomenis arba kai pagal kredito politiką leidžiama peržiūrėti modelio įvesties duomenis ar rezultatus, taikomos visos šios sąlygos:

i)

modelių naudotojams skirtame vadove aiškiai apibrėžti įvesties duomenys ir atvejai, kai įvesties duomenis galima koreguoti žmogui priimant sprendimą;

| ii) | atvejų, kai įvesties duomenys faktiškai buvo pakoreguoti, nėra daug; |
| --- | --- |

ii)

atvejų, kai įvesties duomenys faktiškai buvo pakoreguoti, nėra daug;

| iii) | modelio naudotojams skirtame vadove aiškiai apibrėžti atvejai, kai reitingų modelių įvesties duomenis ar rezultatus galima peržiūrėti, ir modelių įvesties duomenų ar rezultatų peržiūros procedūros; |
| --- | --- |

iii)

modelio naudotojams skirtame vadove aiškiai apibrėžti atvejai, kai reitingų modelių įvesties duomenis ar rezultatus galima peržiūrėti, ir modelių įvesties duomenų ar rezultatų peržiūros procedūros;

| iv) | visi duomenys apie žmogaus sprendimų taikymą ir atvejus, kai reitingų modelių įvesties duomenys ar rezultatai buvo peržiūrėti, saugomi ir juos periodiškai analizuoja kredito rizikos kontrolės skyrius arba patikimumo vertinimą atliekantys darbuotojai, kad nustatytų jų poveikį reitingų modeliui; |
| --- | --- |

iv)

visi duomenys apie žmogaus sprendimų taikymą ir atvejus, kai reitingų modelių įvesties duomenys ar rezultatai buvo peržiūrėti, saugomi ir juos periodiškai analizuoja kredito rizikos kontrolės skyrius arba patikimumo vertinimą atliekantys darbuotojai, kad nustatytų jų poveikį reitingų modeliui;

| d) | žmogaus sprendimų taikymas tinkamai valdomas ir yra proporcingas pozicijų rūšiai kiekvienoje reitingų sistemoje. |
| --- | --- |

d)

žmogaus sprendimų taikymas tinkamai valdomas ir yra proporcingas pozicijų rūšiai kiekvienoje reitingų sistemoje.

40 straipsnis

Modelio veikimas

Vertindamos modelio prognozavimo galią, kaip reikalaujama pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 174 straipsnio a punktą, kompetentingos institucijos patikrina, ar įstaigos vidaus standartuose:

| a) | aprašytos prielaidos ir teorija, kuriomis grindžiami įstaigos pasirinkti parametrai modelio veikimui įvertinti; |
| --- | --- |

a)

aprašytos prielaidos ir teorija, kuriomis grindžiami įstaigos pasirinkti parametrai modelio veikimui įvertinti;

| b) | nustatyta, kaip taikomi parametrai, nurodyta, ar kiekvieno parametro naudojimas yra privalomas ar neprivalomas, ir kada jis turi būti naudojamas, ir užtikrinama, kad parametrai būtų naudojami nuosekliai; |
| --- | --- |

b)

nustatyta, kaip taikomi parametrai, nurodyta, ar kiekvieno parametro naudojimas yra privalomas ar neprivalomas, ir kada jis turi būti naudojamas, ir užtikrinama, kad parametrai būtų naudojami nuosekliai;

| c) | nustatytos taikymo sąlygos ir priimtinos ribinės vertės bei leidžiami nukrypimai nuo parametrų ir nustatyta, ar ir, jei taip, kaip vertinimo procese atsižvelgiama į statistines klaidas, susijusias su tų parametrų vertėmis, ir, kai apskaičiuojamas daugiau nei vienas parametras, nustatomi kelių testų rezultatų sujungimo viename vertinime metodai; |
| --- | --- |

c)

nustatytos taikymo sąlygos ir priimtinos ribinės vertės bei leidžiami nukrypimai nuo parametrų ir nustatyta, ar ir, jei taip, kaip vertinimo procese atsižvelgiama į statistines klaidas, susijusias su tų parametrų vertėmis, ir, kai apskaičiuojamas daugiau nei vienas parametras, nustatomi kelių testų rezultatų sujungimo viename vertinime metodai;

| d) | nustatyta, kaip užtikrinti, kad apie įvykius, dėl kurių pablogėja modelio veikimo rodikliai ir pažeidžiamos c punkte nurodytos ribinės vertės, būtų pranešama atitinkamiems už tai atsakingiems vyresniosios vadovybės nariams ir kad už galutinio sprendimo dėl būtinų modelio pakeitimų įgyvendinimo priėmimą atsakingi vadovybės nariai pateiktų aiškias gaires, kaip turi būti atsižvelgiama į parametrų rezultatus. |
| --- | --- |

d)

nustatyta, kaip užtikrinti, kad apie įvykius, dėl kurių pablogėja modelio veikimo rodikliai ir pažeidžiamos c punkte nurodytos ribinės vertės, būtų pranešama atitinkamiems už tai atsakingiems vyresniosios vadovybės nariams ir kad už galutinio sprendimo dėl būtinų modelio pakeitimų įgyvendinimo priėmimą atsakingi vadovybės nariai pateiktų aiškias gaires, kaip turi būti atsižvelgiama į parametrų rezultatus.

8 SKYRIUS

KIEKYBINIO RIZIKOS VERTINIMO METODIKA

1 SKIRSNIS

Bendroji informacija

41 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Siekdamos įvertinti, kaip įstaiga laikosi kiekybinio rizikos parametrų vertinimo reikalavimų pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies a punktą, kompetentingos institucijos patikrina, kaip įstaiga laikosi:

| a) | bendrųjų įverčių nustatymo reikalavimų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 575/2013 179 straipsnyje, pagal 42, 43 ir 44 straipsnius; |
| --- | --- |

a)

bendrųjų įverčių nustatymo reikalavimų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 575/2013 179 straipsnyje, pagal 42, 43 ir 44 straipsnius;

| b) | PD vertinimui taikomų reikalavimų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 575/2013 180 straipsnyje, pagal 45 ir 46 straipsnius; |
| --- | --- |

b)

PD vertinimui taikomų reikalavimų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 575/2013 180 straipsnyje, pagal 45 ir 46 straipsnius;

| c) | saviems LGD įverčiams taikomų reikalavimų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 575/2013 181 straipsnyje, pagal 47–52 straipsnius; |
| --- | --- |

c)

saviems LGD įverčiams taikomų reikalavimų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 575/2013 181 straipsnyje, pagal 47–52 straipsnius;

| d) | saviems perskaičiavimo koeficientų įverčiams taikomų reikalavimų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 575/2013 182 straipsnyje, pagal 53–56 straipsnius; |
| --- | --- |

d)

saviems perskaičiavimo koeficientų įverčiams taikomų reikalavimų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 575/2013 182 straipsnyje, pagal 53–56 straipsnius;

| e) | garantijų ir kredito išvestinių finansinių priemonių poveikio vertinimo reikalavimų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 575/2013 183 straipsnyje, pagal 57 straipsnį; |
| --- | --- |

e)

garantijų ir kredito išvestinių finansinių priemonių poveikio vertinimo reikalavimų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 575/2013 183 straipsnyje, pagal 57 straipsnį;

| f) | įsigytoms gautinoms sumoms taikomų reikalavimų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 575/2013 184 straipsnyje, pagal 58 straipsnį. |
| --- | --- |

f)

įsigytoms gautinoms sumoms taikomų reikalavimų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 575/2013 184 straipsnyje, pagal 58 straipsnį.

2.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taiko visus šiuos metodus:

| a) | tikrina įstaigos atitinkamą vidaus politiką; |
| --- | --- |

a)

tikrina įstaigos atitinkamą vidaus politiką;

| b) | tikrina įstaigos techninius dokumentus dėl atitinkamos įverčių nustatymo metodikos ir proceso; |
| --- | --- |

b)

tikrina įstaigos techninius dokumentus dėl atitinkamos įverčių nustatymo metodikos ir proceso;

| c) | tikrina rizikos parametrų vadovus, metodikas bei procesus ir tikrina atitinkamą jų įverčių nustatymą; |
| --- | --- |

c)

tikrina rizikos parametrų vadovus, metodikas bei procesus ir tikrina atitinkamą jų įverčių nustatymą;

| d) | tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, modelio komiteto ar kitų komitetų posėdžių protokolus; |
| --- | --- |

d)

tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, modelio komiteto ar kitų komitetų posėdžių protokolus;

| e) | tikrina rizikos parametrų taikymo rezultatų ataskaitas ir įstaigos kredito rizikos kontrolės skyriaus, patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų, vidaus auditorių ar bet kokią kitą kontrolės funkciją atliekančių darbuotojų rekomendacijas; |
| --- | --- |

e)

tikrina rizikos parametrų taikymo rezultatų ataskaitas ir įstaigos kredito rizikos kontrolės skyriaus, patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų, vidaus auditorių ar bet kokią kitą kontrolės funkciją atliekančių darbuotojų rekomendacijas;

| f) | vertina pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus atitinkamo audito metu, atliekant patikimumo vertinimą ir vykdant stebėseną; |
| --- | --- |

f)

vertina pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus atitinkamo audito metu, atliekant patikimumo vertinimą ir vykdant stebėseną;

| g) | gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia. |
| --- | --- |

g)

gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia.

3.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taip pat gali taikyti bet kurį iš šių papildomų metodų:

| a) | prašyti pateikti papildomų dokumentų ar analizę, pagrindžiančią įstaigos metodikos pasirinkimą ir gautus rezultatus; |
| --- | --- |

a)

prašyti pateikti papildomų dokumentų ar analizę, pagrindžiančią įstaigos metodikos pasirinkimą ir gautus rezultatus;

| b) | nustatyti savo rizikos parametrų įverčius arba atkartoti tuos, kuriuos nustatė įstaiga, naudodamos įstaigos pateiktus atitinkamus duomenis; |
| --- | --- |

b)

nustatyti savo rizikos parametrų įverčius arba atkartoti tuos, kuriuos nustatė įstaiga, naudodamos įstaigos pateiktus atitinkamus duomenis;

| c) | prašyti įverčių nustatymo procese naudojamų duomenų ir juos analizuoti; |
| --- | --- |

c)

prašyti įverčių nustatymo procese naudojamų duomenų ir juos analizuoti;

| d) | patikrinti vertinimo taikymo sričiai svarbių IT sistemų funkcinius dokumentus; |
| --- | --- |

d)

patikrinti vertinimo taikymo sričiai svarbių IT sistemų funkcinius dokumentus;

| e) | atlikti savo testus su įstaigos duomenimis arba paprašyti įstaigos atlikti kompetentingų institucijų pasiūlytus testus; |
| --- | --- |

e)

atlikti savo testus su įstaigos duomenimis arba paprašyti įstaigos atlikti kompetentingų institucijų pasiūlytus testus;

| f) | patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus. |
| --- | --- |

f)

patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus.

2 SKIRSNIS

Bendrųjų kiekybinio rizikos parametrų vertinimo reikalavimų vertinimo metodika

42 straipsnis

Duomenų reikalavimai

1.   Vertindamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 179 straipsnyje nustatytų bendrųjų įverčių nustatymo reikalavimų laikymąsi, kiekybiniam rizikos parametrų vertinimui naudojamus duomenis ir tų duomenų kokybę kompetentingos institucijos patikrina:

| a) | kiekybinių ir kokybinių duomenų ir kitos informacijos, susijusios su kiekybiniam rizikos parametrų įvertinimui naudojamais metodais, išsamumą, siekiant užtikrinti, kad būtų naudojama visa svarbi ankstesnė patirtis ir empiriniai įrodymai; |
| --- | --- |

a)

kiekybinių ir kokybinių duomenų ir kitos informacijos, susijusios su kiekybiniam rizikos parametrų įvertinimui naudojamais metodais, išsamumą, siekiant užtikrinti, kad būtų naudojama visa svarbi ankstesnė patirtis ir empiriniai įrodymai;

| b) | ar turima kiekybinių duomenų, kuriuose patirti nuostoliai suskirstomi pagal veiksnius, lemiančius atitinkamus rizikos parametrus, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 179 straipsnio 1 dalies b punkte; |
| --- | --- |

b)

ar turima kiekybinių duomenų, kuriuose patirti nuostoliai suskirstomi pagal veiksnius, lemiančius atitinkamus rizikos parametrus, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 179 straipsnio 1 dalies b punkte;

| c) | duomenų, naudojamų tam tikrų rūšių pozicijų rizikos parametrams įvertinti, reprezentatyvumą; |
| --- | --- |

c)

duomenų, naudojamų tam tikrų rūšių pozicijų rizikos parametrams įvertinti, reprezentatyvumą;

| d) | į imtį įtrauktų pozicijų skaičiaus pakankamumą ir 45, 47 ir 53 straipsniuose nurodyto ankstesnio stebėjimo laikotarpio trukmę, naudojamus atliekant kiekybinį įvertinimą, siekiant užtikrinti kad įstaigos įverčiai būtų tikslūs ir patikimi; |
| --- | --- |

d)

į imtį įtrauktų pozicijų skaičiaus pakankamumą ir 45, 47 ir 53 straipsniuose nurodyto ankstesnio stebėjimo laikotarpio trukmę, naudojamus atliekant kiekybinį įvertinimą, siekiant užtikrinti kad įstaigos įverčiai būtų tikslūs ir patikimi;

| e) | visų duomenų valymo pagrindimą ir dokumentus, įskaitant visus atvejus, kai stebėjimo duomenys nebuvo įtraukti į vertinimą, ir patvirtinimą, kad toks neįtraukimas nepadarė poveikio kiekybiniam rizikos įvertinimui; PD įverčių atveju, visų pirma, duomenų valymo poveikio ilgalaikiam vidutiniam įsipareigojimų neįvykdymo rodikliui pagrindimą ir dokumentus; |
| --- | --- |

e)

visų duomenų valymo pagrindimą ir dokumentus, įskaitant visus atvejus, kai stebėjimo duomenys nebuvo įtraukti į vertinimą, ir patvirtinimą, kad toks neįtraukimas nepadarė poveikio kiekybiniam rizikos įvertinimui; PD įverčių atveju, visų pirma, duomenų valymo poveikio ilgalaikiam vidutiniam įsipareigojimų neįvykdymo rodikliui pagrindimą ir dokumentus;

| f) | ar duomenų rinkiniai, naudojami rizikos parametrų įverčiams nustatyti, visų pirma susiję su įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtimi, įsipareigojimų neįvykdymo vertinimu, įskaitant daugkartinių įsipareigojimų neįvykdymo atvejų vertinimą, kaip nurodyta 46 straipsnio 1 dalies b punkte ir 49 punkte, atitinka imties sudėtį. |
| --- | --- |

f)

ar duomenų rinkiniai, naudojami rizikos parametrų įverčiams nustatyti, visų pirma susiję su įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtimi, įsipareigojimų neįvykdymo vertinimu, įskaitant daugkartinių įsipareigojimų neįvykdymo atvejų vertinimą, kaip nurodyta 46 straipsnio 1 dalies b punkte ir 49 punkte, atitinka imties sudėtį.

2.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalies c punktą kompetentingos institucijos vertina duomenų, naudojamų tam tikrų rūšių pozicijų rizikos parametrams įvertinti, reprezentatyvumą, įvertindamos:

| a) | į kiekvieną reitingų modelį įtrauktų pozicijų struktūrą ir įvairias įsipareigojančiųjų asmenų ar priemonių rizikos charakteristikas ir ar turimas portfelis reikiamu mastu yra palyginamas su referencinių duomenų rinkinį sudarančiais portfeliais; |
| --- | --- |

a)

į kiekvieną reitingų modelį įtrauktų pozicijų struktūrą ir įvairias įsipareigojančiųjų asmenų ar priemonių rizikos charakteristikas ir ar turimas portfelis reikiamu mastu yra palyginamas su referencinių duomenų rinkinį sudarančiais portfeliais;

| b) | galiojančių kreditavimo ir susigrąžinimo standartų palyginamumą su tais, kurie buvo taikomi referencinių duomenų rinkinio sudarymo metu; |
| --- | --- |

b)

galiojančių kreditavimo ir susigrąžinimo standartų palyginamumą su tais, kurie buvo taikomi referencinių duomenų rinkinio sudarymo metu;

| c) | įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžties nuoseklumą per stebėjimo laikotarpį:






  i) | kai per stebėjimo laikotarpį įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtis buvo pakeista, atliktų pakeitimų, kuriais siekta užtikrinti reikiamą suderinamumą su dabartine įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtimi, aprašymą; |
| --- | --- | --- |

c)

įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžties nuoseklumą per stebėjimo laikotarpį:

i)

kai per stebėjimo laikotarpį įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtis buvo pakeista, atliktų pakeitimų, kuriais siekta užtikrinti reikiamą suderinamumą su dabartine įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtimi, aprašymą;

| ii) | kai skirtingose jurisdikcijose, kuriose įstaiga vykdo veiklą, naudojamos skirtingos įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtys, įstaigos taikomų priemonių tinkamumą ir konservatyvumą; |
| --- | --- |

ii)

kai skirtingose jurisdikcijose, kuriose įstaiga vykdo veiklą, naudojamos skirtingos įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtys, įstaigos taikomų priemonių tinkamumą ir konservatyvumą;

| d) | kai rizikos parametrams kiekybiškai įvertinti naudojami išorės duomenys ir kelių įstaigų bendri duomenys, tokių duomenų svarbą ir tinkamumą įstaigos pozicijoms, produktams bei rizikos profiliui ir įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtį; |
| --- | --- |

d)

kai rizikos parametrams kiekybiškai įvertinti naudojami išorės duomenys ir kelių įstaigų bendri duomenys, tokių duomenų svarbą ir tinkamumą įstaigos pozicijoms, produktams bei rizikos profiliui ir įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtį;

| e) | kai išorės ar bendri duomenys neatitinka įstaigos vidaus įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžties, išorės ar bendrų duomenų koregavimo, kurį įstaiga atlieka siekdama reikiamo atitikties vidaus įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžčiai lygio, aprašymą. |
| --- | --- |

e)

kai išorės ar bendri duomenys neatitinka įstaigos vidaus įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžties, išorės ar bendrų duomenų koregavimo, kurį įstaiga atlieka siekdama reikiamo atitikties vidaus įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžčiai lygio, aprašymą.

3.   Vertindamos kelių įstaigų bendrų duomenų, naudojamų kiekybiškai vertinant rizikos parametrus, kokybę kompetentingos institucijos ne tik patikrina, kaip laikomasi Reglamento (ES) Nr. 575/2013 179 straipsnio 2 dalyje nustatytų reikalavimų, bet ir taiko 1 ir 2 dalyse nustatytą vertinimo metodiką.

43 straipsnis

Įverčių peržiūra

Vertindamos, kaip įstaiga peržiūri rizikos parametrų įverčius, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 179 straipsnio 1 dalies c punkte, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | įverčių peržiūros procese ir metiniame plane numatyta visų įverčių peržiūra laiku; |
| --- | --- |

a)

įverčių peržiūros procese ir metiniame plane numatyta visų įverčių peržiūra laiku;

| b) | nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatomi atvejai, kai peržiūrą reikia atlikti dažniau; |
| --- | --- |

b)

nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatomi atvejai, kai peržiūrą reikia atlikti dažniau;

| c) | atliekant rizikos parametrų vertinimą naudojamoje metodikoje ir duomenyse atsižvelgiama į kreditavimo proceso ir portfelių sudėties pokyčius; |
| --- | --- |

c)

atliekant rizikos parametrų vertinimą naudojamoje metodikoje ir duomenyse atsižvelgiama į kreditavimo proceso ir portfelių sudėties pokyčius;

| d) | LGD įverčiams nustatyti naudojamoje metodikoje ir duomenyse atsižvelgiama į susigrąžinimo proceso pokyčius, susigrąžinimo rūšis ir susigrąžinimo proceso trukmę; |
| --- | --- |

d)

LGD įverčiams nustatyti naudojamoje metodikoje ir duomenyse atsižvelgiama į susigrąžinimo proceso pokyčius, susigrąžinimo rūšis ir susigrąžinimo proceso trukmę;

| e) | perskaičiavimo koeficientų įverčiams nustatyti naudojamoje metodikoje ir duomenyse atsižvelgiama į nepanaudotų sumų stebėsenos proceso pokyčius; |
| --- | --- |

e)

perskaičiavimo koeficientų įverčiams nustatyti naudojamoje metodikoje ir duomenyse atsižvelgiama į nepanaudotų sumų stebėsenos proceso pokyčius;

| f) | atliekant rizikos parametrų vertinimą naudojamame duomenų rinkinyje yra atitinkamų paskutinio stebėjimo laikotarpio duomenų ir jie atnaujinami bent kartą per metus; |
| --- | --- |

f)

atliekant rizikos parametrų vertinimą naudojamame duomenų rinkinyje yra atitinkamų paskutinio stebėjimo laikotarpio duomenų ir jie atnaujinami bent kartą per metus;

| g) | rizikos parametrų įverčiai atspindi techninę pažangą ir kitą svarbią informaciją. |
| --- | --- |

g)

rizikos parametrų įverčiai atspindi techninę pažangą ir kitą svarbią informaciją.

44 straipsnis

Konservatyvumo atsarga

1.   Kompetentingos institucijos įvertina, ar į rizikos parametrų, naudojamų apskaičiuojant kapitalo reikalavimus, vertes įtraukta tinkama konservatyvumo atsarga, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 179 straipsnio 1 dalies f punkte, šiais atvejais:

| a) | metodai ir duomenys neužtikrina pakankamo rizikos parametrų įverčių tikrumo, be kita ko, kai yra didelių skaičiavimo klaidų; |
| --- | --- |

a)

metodai ir duomenys neužtikrina pakankamo rizikos parametrų įverčių tikrumo, be kita ko, kai yra didelių skaičiavimo klaidų;

| b) | įstaigos kredito rizikos kontrolės skyrius, patikimumo vertinimą atliekantys darbuotojai arba vidaus auditoriai ar bet kokią kitą kontrolės funkciją atliekantys darbuotojai nustatė svarbių metodų, informacijos ir duomenų trūkumų; |
| --- | --- |

b)

įstaigos kredito rizikos kontrolės skyrius, patikimumo vertinimą atliekantys darbuotojai arba vidaus auditoriai ar bet kokią kitą kontrolės funkciją atliekantys darbuotojai nustatė svarbių metodų, informacijos ir duomenų trūkumų;

| c) | atitinkamai pakeisti kreditavimo standartai ar susigrąžinimo politika arba pasikeitė įstaigos rizikos apetitas. |
| --- | --- |

c)

atitinkamai pakeisti kreditavimo standartai ar susigrąžinimo politika arba pasikeitė įstaigos rizikos apetitas.

2.   Kompetentingos institucijos įvertina, ar įstaigos konservatyvumo atsargos nenaudoja kaip bet kokių įstaigos taikytinų taisomųjų priemonių pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 146 straipsnį pakaitalo.

3 SKIRSNIS

Pd vertinimui keliamų reikalavimų vertinimo metodika

45 straipsnis

Ankstesnio stebėjimo laikotarpio trukmė

Vertindamos ankstesnio stebėjimo laikotarpio trukmę, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 180 straipsnio 1 dalies h punkte ir 180 straipsnio 2 dalies e punkte, atsižvelgdamos į Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2017/72 dėl techninių reguliavimo standartų, kuriais patikslinamos sąlygos, kuriomis suteikiami leidimai netaikyti duomenų reikalavimų (6), nustatytas sąlygas ir vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių apskaičiavimą remiantis vidaus patirtimi, susijusia su įsipareigojimų neįvykdymu, kaip nurodyta 180 straipsnio 1 dalies e punkte, kompetentingos institucijos patikrina:

6

| a) | ar ankstesnio stebėjimo laikotarpio trukmė atitinka bent minimalią trukmę pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 180 straipsnio 1 dalies h punkte ir 2 dalies e punkte ir, kai taikytina, Deleguotajame reglamente (ES) 2017/72 nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

ar ankstesnio stebėjimo laikotarpio trukmė atitinka bent minimalią trukmę pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 180 straipsnio 1 dalies h punkte ir 2 dalies e punkte ir, kai taikytina, Deleguotajame reglamente (ES) 2017/72 nustatytus reikalavimus;

| b) | jeigu turimas ankstesnis stebėjimo laikotarpis, susijęs su tam tikru duomenų šaltiniu, yra ilgesnis nei pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 180 straipsnio 1 dalies h punktą arba 2 dalies e punktą reikalaujamas minimalus laikotarpis ir iš to šaltinio gauti duomenys yra svarbūs, ar to ilgesnio laikotarpio informacija naudojama apskaičiuojant ilgalaikį vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių vidurkį; |
| --- | --- |

b)

jeigu turimas ankstesnis stebėjimo laikotarpis, susijęs su tam tikru duomenų šaltiniu, yra ilgesnis nei pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 180 straipsnio 1 dalies h punktą arba 2 dalies e punktą reikalaujamas minimalus laikotarpis ir iš to šaltinio gauti duomenys yra svarbūs, ar to ilgesnio laikotarpio informacija naudojama apskaičiuojant ilgalaikį vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių vidurkį;

| c) | mažmeninių pozicijų atveju, kai įstaiga ne visus naudojamus ankstesnius duomenis laiko vienodai svarbiais, ar tai pateisinama, nes pavyksta tiksliau prognozuoti įsipareigojimų neįvykdymo rodiklius, ir ar konkrečiam laikotarpiui taikomas nulinis ar labai mažas koeficientas yra tinkamai pagrįstas, ar dėl jo apskaičiuojami konservatyvesni įverčiai; |
| --- | --- |

c)

mažmeninių pozicijų atveju, kai įstaiga ne visus naudojamus ankstesnius duomenis laiko vienodai svarbiais, ar tai pateisinama, nes pavyksta tiksliau prognozuoti įsipareigojimų neįvykdymo rodiklius, ir ar konkrečiam laikotarpiui taikomas nulinis ar labai mažas koeficientas yra tinkamai pagrįstas, ar dėl jo apskaičiuojami konservatyvesni įverčiai;

| d) | ar kreditavimo standartai yra suderinami su naudojamomis reitingų sistemomis ir ar rengiant vidaus įsipareigojimų neįvykdymo duomenis buvo naudojami panašūs kreditavimo standartai arba ar į kreditavimo standartų ir reitingų sistemų pokyčius buvo atsižvelgta taikant konservatyvumo atsargą, kaip nurodyta 44 straipsnio 1 dalies c punkte; |
| --- | --- |

d)

ar kreditavimo standartai yra suderinami su naudojamomis reitingų sistemomis ir ar rengiant vidaus įsipareigojimų neįvykdymo duomenis buvo naudojami panašūs kreditavimo standartai arba ar į kreditavimo standartų ir reitingų sistemų pokyčius buvo atsižvelgta taikant konservatyvumo atsargą, kaip nurodyta 44 straipsnio 1 dalies c punkte;

| e) | įmonių, įstaigų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijų atveju ar daug skolintų lėšų naudojančių įsipareigojančiųjų asmenų arba įsipareigojančiųjų asmenų, kurių turto didžiąją dalį sudaro parduodamas turtas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 180 straipsnio 1 dalies a punkte, apibrėžtis ir tų įsipareigojančiųjų asmenų kintamumo nepalankiausiomis sąlygomis laikotarpių nustatymas, kaip nurodyta toje nuostatoje, yra tinkami. |
| --- | --- |

e)

įmonių, įstaigų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijų atveju ar daug skolintų lėšų naudojančių įsipareigojančiųjų asmenų arba įsipareigojančiųjų asmenų, kurių turto didžiąją dalį sudaro parduodamas turtas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 180 straipsnio 1 dalies a punkte, apibrėžtis ir tų įsipareigojančiųjų asmenų kintamumo nepalankiausiomis sąlygomis laikotarpių nustatymas, kaip nurodyta toje nuostatoje, yra tinkami.

46 straipsnis

PD vertinimo metodas

1.   Vertindamos PD vertinimo metodą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 180 straipsnyje, kompetentingos institucijos patikrina, ar kiekvieno rango ar grupės vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo rodiklis apskaičiuojamas atsižvelgiant į vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo rodiklio charakteristikas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 78 punkte, ir patikrina, ar:

| a) | vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo rodiklio vardiklis apima įsipareigojančiuosius asmenis ar pozicijas, kurie vienų metų laikotarpio pradžioje yra vykdantys įsipareigojimus ir kurie yra priskirti prie to reitingų rango ar grupės; |
| --- | --- |

a)

vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo rodiklio vardiklis apima įsipareigojančiuosius asmenis ar pozicijas, kurie vienų metų laikotarpio pradžioje yra vykdantys įsipareigojimus ir kurie yra priskirti prie to reitingų rango ar grupės;

| b) | vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo rodiklio skaitiklis apima tuos a punkte nurodytus įsipareigojančiuosius asmenis ar pozicijas, dėl kurių per vienų metų laikotarpį buvo įsipareigojimų neįvykdymo atvejų; daugkartiniai to paties įsipareigojančiojo asmens ar pozicijos, kurie buvo stebimi per vienų metų laikotarpį, susijusį su įsipareigojimų neįvykdymo rodikliu, įsipareigojimų neįvykdymo atvejai laikomi vienu įsipareigojimų neįvykdymo atveju, kaip nurodyta 49 straipsnio b punkte, įvykusiu tą dieną, kai įvyko pirmasis iš tų kelių įsipareigojimų neįvykdymo atvejų. |
| --- | --- |

b)

vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo rodiklio skaitiklis apima tuos a punkte nurodytus įsipareigojančiuosius asmenis ar pozicijas, dėl kurių per vienų metų laikotarpį buvo įsipareigojimų neįvykdymo atvejų; daugkartiniai to paties įsipareigojančiojo asmens ar pozicijos, kurie buvo stebimi per vienų metų laikotarpį, susijusį su įsipareigojimų neįvykdymo rodikliu, įsipareigojimų neįvykdymo atvejai laikomi vienu įsipareigojimų neįvykdymo atveju, kaip nurodyta 49 straipsnio b punkte, įvykusiu tą dieną, kai įvyko pirmasis iš tų kelių įsipareigojimų neįvykdymo atvejų.

2.   Kompetentingos institucijos patikrina, ar PD įverčių nustatymo metodas pagal įsipareigojančiojo asmens rangą ar grupę yra pagrįstas ilgalaikiu vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių vidurkiu.

Tuo tikslu jos patikrina, ar laikotarpis, kurį įstaiga naudoja nustatydama ilgalaikio vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių vidurkio įverčius, reprezentatyviai perteikia tikėtiną įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių kintamumo intervalą tokios rūšies pozicijų atveju.

3.   Jeigu PD įverčiams nustatyti naudojami stebimi duomenys nėra reprezentatyvūs tam tikros rūšies pozicijų tikėtino įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių kintamumo intervalo atžvilgiu, kompetentingos institucijos patikrina, ar įvykdytos abi šios sąlygos:

| a) | įstaiga naudoja tinkamą alternatyvų metodą vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių vidurkio įverčiams nustatyti per laikotarpį, kuris reprezentatyviai perteikia tikėtiną įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių kintamumo intervalą tos rūšies pozicijų atveju; |
| --- | --- |

a)

įstaiga naudoja tinkamą alternatyvų metodą vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių vidurkio įverčiams nustatyti per laikotarpį, kuris reprezentatyviai perteikia tikėtiną įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių kintamumo intervalą tos rūšies pozicijų atveju;

| b) | taikoma tinkama konservatyvumo atsarga, jeigu pritaikius tinkamą metodą, kaip nurodyta a punkte, nustatoma, kad įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių vidurkių įverčiai nėra patikimi arba turi kitų apribojimų. |
| --- | --- |

b)

taikoma tinkama konservatyvumo atsarga, jeigu pritaikius tinkamą metodą, kaip nurodyta a punkte, nustatoma, kad įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių vidurkių įverčiai nėra patikimi arba turi kitų apribojimų.

4.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos patikrina, ar visi šie dalykai tinka šios rūšies pozicijoms:

| a) | funkcinė ir struktūrinė vertinimo metodo forma; |
| --- | --- |

a)

funkcinė ir struktūrinė vertinimo metodo forma;

| b) | prielaidos, kuriomis pagrįstas vertinimo metodas; |
| --- | --- |

b)

prielaidos, kuriomis pagrįstas vertinimo metodas;

| c) | vertinimo metodo cikliškumas; |
| --- | --- |

c)

vertinimo metodo cikliškumas;

| d) | pagal 45 straipsnį naudojamo ankstesnio stebėjimo laikotarpio trukmė; |
| --- | --- |

d)

pagal 45 straipsnį naudojamo ankstesnio stebėjimo laikotarpio trukmė;

| e) | pagal 44 straipsnį taikoma konservatyvumo atsarga; |
| --- | --- |

e)

pagal 44 straipsnį taikoma konservatyvumo atsarga;

| f) | žmogaus sprendimai; |
| --- | --- |

f)

žmogaus sprendimai;

| g) | kai taikytina, rizikos veiksnių pasirinkimas. |
| --- | --- |

g)

kai taikytina, rizikos veiksnių pasirinkimas.

5.   Įmonių, įstaigų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijų atveju, kai įsipareigojantieji asmenys naudoja daug skolintų lėšų arba jų turto didžiąją dalį sudaro parduodamas turtas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 180 straipsnio 1 dalies a punkte, kompetentingos institucijos patikrina, ar PD atitinka pagrindinio turto veiksnumą per kintamumo nepalankiausiomis sąlygomis laikotarpį, kaip nurodyta toje nuostatoje.

6.   Įmonių, įstaigų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijų atveju, kai įstaiga naudoja ECAI reitingų skalę, kompetentingos institucijos patikrina įstaigos atliktą Reglamento (ES) Nr. 575/2013 180 straipsnio 1 dalies f punkte nustatytų reikalavimų laikymosi analizę ir patikrina, ar toje analizėje nagrinėjama, ar ECAI reitingus turinčių pozicijų rūšys reprezentatyviai perteikia įstaigos pozicijų rūšis ir ECAI kredito vertinimo laikotarpį.

7.   Mažmeninių pozicijų atveju, kai įstaiga nustato PD ar LGD įverčius pagal bendrųjų nuostolių įvertį ir tinkamą PD ar LGD įvertį, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 180 straipsnio 2 dalies d punkte, kompetentingos institucijos patikrina įstaigos atliktą visų svarbių PD ir LGD vertinimo kriterijų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178–184 straipsniuose, laikymosi analizę.

8.   Mažmeninių pozicijų atveju kompetentingos institucijos patikrina, ar įstaiga reguliariai analizuoja tikėtinus PD pokyčius per kredito pozicijų laikotarpį (toliau – sezoniškumo efektas), kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 180 straipsnio 2 dalies f punkte, ir į juos atsižvelgia.

9.   Vertindamos PD vertinimo statistinius modelius, be 1–8 dalyse nustatytų metodų, kompetentingos institucijos taiko 37–40 straipsniuose nustatytiems statistiniams modeliams ar kitiems mechaniniams metodams keliamų konkrečių reikalavimų vertinimo metodiką.

4 SKIRSNIS

Saviems lgd įverčiams taikomų reikalavimų vertinimo metodika

47 straipsnis

Ankstesnio stebėjimo laikotarpio trukmė

Vertindamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 181 straipsnio 1 dalies j punkto ir 2 dalies antros pastraipos ir Deleguotojo reglamento (ES) 2017/72 tikslais naudojamo laikotarpio (toliau – ankstesnis stebėjimo laikotarpis) trukmę kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | ankstesnio stebėjimo laikotarpio trukmė atitinka bent minimalią trukmę pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 181 straipsnio 1 dalies j punkte ir 2 dalies antroje pastraipoje ir, kai taikytina, Deleguotajame reglamente (ES) 2017/72 nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

ankstesnio stebėjimo laikotarpio trukmė atitinka bent minimalią trukmę pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 181 straipsnio 1 dalies j punkte ir 2 dalies antroje pastraipoje ir, kai taikytina, Deleguotajame reglamente (ES) 2017/72 nustatytus reikalavimus;

| b) | jeigu turimas ankstesnis stebėjimo laikotarpis, susijęs su tam tikru duomenų šaltiniu, yra ilgesnis nei Reglamento (ES) Nr. 575/2013 181 straipsnio 1 dalies j punkte ir 2 dalies antroje pastraipoje nustatytas minimalus laikotarpis ir iš to šaltinio gauti duomenys yra svarbūs LGD įverčiams nustatyti, ar naudojama to ilgesnio laikotarpio informacija; |
| --- | --- |

b)

jeigu turimas ankstesnis stebėjimo laikotarpis, susijęs su tam tikru duomenų šaltiniu, yra ilgesnis nei Reglamento (ES) Nr. 575/2013 181 straipsnio 1 dalies j punkte ir 2 dalies antroje pastraipoje nustatytas minimalus laikotarpis ir iš to šaltinio gauti duomenys yra svarbūs LGD įverčiams nustatyti, ar naudojama to ilgesnio laikotarpio informacija;

| c) | mažmeninių pozicijų atveju, kai įstaiga ne visus naudojamus ankstesnius duomenis laiko vienodai svarbiais, ar tai pateisinama, nes pavyksta tiksliau prognozuoti nuostolių lygius, ir ar konkrečiam laikotarpiui taikomas nulinis ar labai mažas koeficientas yra tinkamai pagrįstas, ar dėl jo apskaičiuojami konservatyvesni įverčiai. |
| --- | --- |

c)

mažmeninių pozicijų atveju, kai įstaiga ne visus naudojamus ankstesnius duomenis laiko vienodai svarbiais, ar tai pateisinama, nes pavyksta tiksliau prognozuoti nuostolių lygius, ir ar konkrečiam laikotarpiui taikomas nulinis ar labai mažas koeficientas yra tinkamai pagrįstas, ar dėl jo apskaičiuojami konservatyvesni įverčiai.

48 straipsnis

LGD vertinimo metodas

Vertindamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 181 straipsnyje nurodytą savų LGD įverčių vertinimo metodą kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | įstaiga įvertina LGD pagal homogeniškų priemonių rangą ar grupę; |
| --- | --- |

a)

įstaiga įvertina LGD pagal homogeniškų priemonių rangą ar grupę;

| b) | vidutinis patirtas LGD pagal priemonių rangą ar grupę apskaičiuojamas naudojant įsipareigojimų neįvykdymo svertinio vidurkio skaičių; |
| --- | --- |

b)

vidutinis patirtas LGD pagal priemonių rangą ar grupę apskaičiuojamas naudojant įsipareigojimų neįvykdymo svertinio vidurkio skaičių;

| c) | naudojami visi nustatyti įsipareigojimų neįvykdymo atvejai pagal duomenų šaltinius, visų pirma, ar apskaičiuojant LGD įverčius konservatyviai atsižvelgiama į neužbaigtus susigrąžinimo procesus ir ar restruktūrizavimo laikotarpio pasirinkimas ir papildomų sąnaudų ir susigrąžinamų sumų vertinimo metodika po to laikotarpio ir, kai būtina, jo metu yra aktualūs; |
| --- | --- |

c)

naudojami visi nustatyti įsipareigojimų neįvykdymo atvejai pagal duomenų šaltinius, visų pirma, ar apskaičiuojant LGD įverčius konservatyviai atsižvelgiama į neužbaigtus susigrąžinimo procesus ir ar restruktūrizavimo laikotarpio pasirinkimas ir papildomų sąnaudų ir susigrąžinamų sumų vertinimo metodika po to laikotarpio ir, kai būtina, jo metu yra aktualūs;

| d) | užtikrintų pozicijų LGD įverčiai nėra grindžiami vien užtikrinimo priemonės apskaičiuotąja rinkos verte ir ar atsižvelgiama į pajamas, gautas iš ankstesnio likvidavimo, ir galimą įstaigos nesugebėjimą įgyti užtikrinimo priemonės kontrolę ir ją likviduoti; |
| --- | --- |

d)

užtikrintų pozicijų LGD įverčiai nėra grindžiami vien užtikrinimo priemonės apskaičiuotąja rinkos verte ir ar atsižvelgiama į pajamas, gautas iš ankstesnio likvidavimo, ir galimą įstaigos nesugebėjimą įgyti užtikrinimo priemonės kontrolę ir ją likviduoti;

| e) | užtikrintų pozicijų LGD įverčiuose atsižvelgiama į galimą užtikrinimo priemonės vertės sumažėjimą per laikotarpį nuo LGD įverčių apskaičiavimo iki galimo susigrąžinimo; |
| --- | --- |

e)

užtikrintų pozicijų LGD įverčiuose atsižvelgiama į galimą užtikrinimo priemonės vertės sumažėjimą per laikotarpį nuo LGD įverčių apskaičiavimo iki galimo susigrąžinimo;

| f) | į įsipareigojančiojo asmens rizikos ir užtikrinimo priemonės rizikos priklausomumo laipsnį, taip pat į užtikrinimo priemonės realizavimo sąnaudas atsižvelgiama konservatyviai; |
| --- | --- |

f)

į įsipareigojančiojo asmens rizikos ir užtikrinimo priemonės rizikos priklausomumo laipsnį, taip pat į užtikrinimo priemonės realizavimo sąnaudas atsižvelgiama konservatyviai;

| g) | nesumokėtos vėluojančios įmokos, kapitalizuotos įstaigos pelno ir nuostolio atskaitoje prieš įsipareigojimų neįvykdymą, pridedamos prie įstaigos pozicijos ir nuostolio įvertinimo; |
| --- | --- |

g)

nesumokėtos vėluojančios įmokos, kapitalizuotos įstaigos pelno ir nuostolio atskaitoje prieš įsipareigojimų neįvykdymą, pridedamos prie įstaigos pozicijos ir nuostolio įvertinimo;

| h) | tinkamai atsižvelgiama į būsimo panaudojimo galimybę po įsipareigojimų neįvykdymo; |
| --- | --- |

h)

tinkamai atsižvelgiama į būsimo panaudojimo galimybę po įsipareigojimų neįvykdymo;

| i) | visi šie aspektai tinka pozicijų, kurioms jie taikomi, rūšims:






  i) | funkcinė ir struktūrinė vertinimo metodo forma; |
| --- | --- | --- |

i)

visi šie aspektai tinka pozicijų, kurioms jie taikomi, rūšims:

i)

funkcinė ir struktūrinė vertinimo metodo forma;

| ii) | prielaidos, kuriomis grindžiamas vertinimo metodas; |
| --- | --- |

ii)

prielaidos, kuriomis grindžiamas vertinimo metodas;

| iii) | nuosmukio efekto vertinimo metodas; |
| --- | --- |

iii)

nuosmukio efekto vertinimo metodas;

| iv) | naudojamų duomenų eilučių ilgis; |
| --- | --- |

iv)

naudojamų duomenų eilučių ilgis;

| v) | konservatyvumo atsarga; |
| --- | --- |

v)

konservatyvumo atsarga;

| vi) | žmogaus sprendimų naudojimas; |
| --- | --- |

vi)

žmogaus sprendimų naudojimas;

| vii) | kai taikytina, rizikos veiksnių pasirinkimas. |
| --- | --- |

vii)

kai taikytina, rizikos veiksnių pasirinkimas.

49 straipsnis

Daugkartinių įsipareigojimų atvejų vertinimas

Vertindamos įsipareigojančiuosius asmenis, kurie per įstaigos nustatytą ribotą laikotarpį kelis kartus neįvykdo įsipareigojimų ir vėl ima juos vykdyti (toliau – daugkartiniai įsipareigojimų neįvykdymo atvejai), kompetentingos institucijos įvertina įstaigos naudojamų metodų tinkamumą ir patikrina, ar:

| a) | yra nustatytos aiškios sąlygos prieš pripažįstant, kad priemonei grąžintas įsipareigojimų įvykdymo statusas; |
| --- | --- |

a)

yra nustatytos aiškios sąlygos prieš pripažįstant, kad priemonei grąžintas įsipareigojimų įvykdymo statusas;

| b) | LGD įverčių nustatymo tikslais daugkartiniai įsipareigojimų neįvykdymo atvejai per įstaigos nustatytą laikotarpį laikomi vienu įsipareigojimų neįvykdymo atveju, o pirmojo įsipareigojimų neįvykdymo atvejo data laikoma atitinkama įsipareigojimų neįvykdymo data ir atsižvelgiama į susigrąžinimo procesą nuo tos datos iki susigrąžinimo proceso pabaigos po paskutinio per tą laikotarpį nustatyto įsipareigojimų neįvykdymo atvejo; |
| --- | --- |

b)

LGD įverčių nustatymo tikslais daugkartiniai įsipareigojimų neįvykdymo atvejai per įstaigos nustatytą laikotarpį laikomi vienu įsipareigojimų neįvykdymo atveju, o pirmojo įsipareigojimų neįvykdymo atvejo data laikoma atitinkama įsipareigojimų neįvykdymo data ir atsižvelgiama į susigrąžinimo procesą nuo tos datos iki susigrąžinimo proceso pabaigos po paskutinio per tą laikotarpį nustatyto įsipareigojimų neįvykdymo atvejo;

| c) | laikotarpio, per kurį daugkartiniai įsipareigojimų neįvykdymo atvejai pripažįstami vienu įsipareigojimų neįvykdymo atveju, trukmė nustatyta atsižvelgiant į įstaigos vidaus politiką ir įsipareigojimų neįvykdymo patirties analizę; |
| --- | --- |

c)

laikotarpio, per kurį daugkartiniai įsipareigojimų neįvykdymo atvejai pripažįstami vienu įsipareigojimų neįvykdymo atveju, trukmė nustatyta atsižvelgiant į įstaigos vidaus politiką ir įsipareigojimų neįvykdymo patirties analizę;

| d) | PD ir perskaičiavimo koeficientų įverčių nustatymo tikslais įsipareigojimų neįvykdymo atvejai traktuojami taip pat, kaip įsipareigojimų neįvykdymo atvejai LGD įverčių nustatymo tikslais. |
| --- | --- |

d)

PD ir perskaičiavimo koeficientų įverčių nustatymo tikslais įsipareigojimų neįvykdymo atvejai traktuojami taip pat, kaip įsipareigojimų neįvykdymo atvejai LGD įverčių nustatymo tikslais.

50 straipsnis

Ekonomikos nuosmukio atveju tinkamų LGD įverčių naudojimas

Vertindamos, ar yra įvykdytas Reglamento (ES) Nr. 575/2013 181 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytas reikalavimas naudoti ekonomikos nuosmukio atveju tinkamus LGD įverčius, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | įstaiga naudoja LGD įverčius, kurie tinka ekonomikos nuosmukio atveju, jei jie yra konservatyvesni už ilgalaikį vidurkį; |
| --- | --- |

a)

įstaiga naudoja LGD įverčius, kurie tinka ekonomikos nuosmukio atveju, jei jie yra konservatyvesni už ilgalaikį vidurkį;

| b) | įstaiga pagrindžia savo sprendimus ir ilgalaikiais vidurkiais, ir ekonomikos nuosmukiui tinkamais LGD įverčiais; |
| --- | --- |

b)

įstaiga pagrindžia savo sprendimus ir ilgalaikiais vidurkiais, ir ekonomikos nuosmukiui tinkamais LGD įverčiais;

| c) | įstaiga taiko griežtą ir kruopščiai dokumentuotą procesą ekonomikos nuosmukiui nustatyti bei jo poveikiui susigrąžinimo normoms įvertinti ir ekonomikos nuosmukio atveju tinkamiems LGD įverčiams parengti; |
| --- | --- |

c)

įstaiga taiko griežtą ir kruopščiai dokumentuotą procesą ekonomikos nuosmukiui nustatyti bei jo poveikiui susigrąžinimo normoms įvertinti ir ekonomikos nuosmukio atveju tinkamiems LGD įverčiams parengti;

| d) | į LGD įverčius įstaiga įtraukia visus nepalankius priklausomybės ryšius, nustatytus tarp atrinktų ekonominių rodiklių ir susigrąžinimo normų. |
| --- | --- |

d)

į LGD įverčius įstaiga įtraukia visus nepalankius priklausomybės ryšius, nustatytus tarp atrinktų ekonominių rodiklių ir susigrąžinimo normų.

51 straipsnis

Neįvykdytų pozicijų LGD, ELBE ir UL įverčių nustatymas

1.   Vertindamos reikalavimus dėl pozicijų esant įsipareigojimų neįvykdymui LGD įverčių ir tiksliausio numatyto nuostolio įvertinimo sumos (toliau – ELBE), kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 181 straipsnio 1 dalies h punkte, kompetentingos institucijos patikrina, ar įstaiga taiko vieną iš toliau nurodytų metodų, ir įvertina įstaigos taikomą metodą:

| a) | tiesioginis neįvykdytų pozicijų LGD įverčių nustatymas (toliau – LGD esant įsipareigojimų neįvykdymui) ir tiesioginis ELBE įverčių nustatymas; |
| --- | --- |

a)

tiesioginis neįvykdytų pozicijų LGD įverčių nustatymas (toliau – LGD esant įsipareigojimų neįvykdymui) ir tiesioginis ELBE įverčių nustatymas;

| b) | tiesioginis ELBE įverčių nustatymas ir LGD esant įsipareigojimų neįvykdymui įverčių nustatymas apskaičiuojant ELBE sumą ir priedą, atitinkantį netikėtus nuostolius, susijusius su pozicijomis esant įsipareigojimų neįvykdymui, kurių gali atsirasti per susigrąžinimo laikotarpį. |
| --- | --- |

b)

tiesioginis ELBE įverčių nustatymas ir LGD esant įsipareigojimų neįvykdymui įverčių nustatymas apskaičiuojant ELBE sumą ir priedą, atitinkantį netikėtus nuostolius, susijusius su pozicijomis esant įsipareigojimų neįvykdymui, kurių gali atsirasti per susigrąžinimo laikotarpį.

2.   Vertindamos įstaigos taikomą metodą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | taikant LGD esant įsipareigojimų neįvykdymui vertinimo metodus, tiesiogiai nustatant įverčius arba kaip ELBE priedą, atsižvelgiama į galimus papildomus netikėtus nuostolius per susigrąžinimo laikotarpį ir visų pirma į galimus neigiamus ekonominių sąlygų pokyčius per tikėtiną susigrąžinimo laikotarpio trukmę; |
| --- | --- |

a)

taikant LGD esant įsipareigojimų neįvykdymui vertinimo metodus, tiesiogiai nustatant įverčius arba kaip ELBE priedą, atsižvelgiama į galimus papildomus netikėtus nuostolius per susigrąžinimo laikotarpį ir visų pirma į galimus neigiamus ekonominių sąlygų pokyčius per tikėtiną susigrąžinimo laikotarpio trukmę;

| b) | taikant LGD esant įsipareigojimų neįvykdymui vertinimo metodus, tiesiogiai nustatant įverčius arba kaip ELBE priedą, ir ELBE vertinimo metodus, atsižvelgiama į informaciją apie įsipareigojimų neįvykdymo trukmę ir iki kol kas susigrąžintas sumas; |
| --- | --- |

b)

taikant LGD esant įsipareigojimų neįvykdymui vertinimo metodus, tiesiogiai nustatant įverčius arba kaip ELBE priedą, ir ELBE vertinimo metodus, atsižvelgiama į informaciją apie įsipareigojimų neįvykdymo trukmę ir iki kol kas susigrąžintas sumas;

| c) | kai įstaiga tiesiogiai nustato LGD esant įsipareigojimų neįvykdymui įverčius, vertinimo metodai atitinka 47, 48 ir 49 straipsnių reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

kai įstaiga tiesiogiai nustato LGD esant įsipareigojimų neįvykdymui įverčius, vertinimo metodai atitinka 47, 48 ir 49 straipsnių reikalavimus;

| d) | LGD esant įsipareigojimų neįvykdymui įvertis yra didesnis nei ELBE arba, kai LGD esant įsipareigojimų neįvykdymui įvertis yra lygus ELBE, ar dėl pavienių pozicijų tokių atvejų nėra daug ir įstaiga juos tinkamai pagrindžia; |
| --- | --- |

d)

LGD esant įsipareigojimų neįvykdymui įvertis yra didesnis nei ELBE arba, kai LGD esant įsipareigojimų neįvykdymui įvertis yra lygus ELBE, ar dėl pavienių pozicijų tokių atvejų nėra daug ir įstaiga juos tinkamai pagrindžia;

| e) | taikant ELBE vertinimo metodus atsižvelgiama į visą šiuo metu turimą ir svarbią informaciją ir visų pirma į dabartines ekonomines aplinkybes; |
| --- | --- |

e)

taikant ELBE vertinimo metodus atsižvelgiama į visą šiuo metu turimą ir svarbią informaciją ir visų pirma į dabartines ekonomines aplinkybes;

| f) | kai konkretūs kredito rizikos koregavimai viršija ELBE įverčius, jų skirtumai yra analizuojami ir tinkamai pagrindžiami; |
| --- | --- |

f)

kai konkretūs kredito rizikos koregavimai viršija ELBE įverčius, jų skirtumai yra analizuojami ir tinkamai pagrindžiami;

| g) | LGD esant įsipareigojimų neįvykdymui vertinimo metodai tiesiogiai nustatant įverčius arba kaip ELBE priedą ir ELBE vertinimo metodai yra aiškiai dokumentuoti. |
| --- | --- |

g)

LGD esant įsipareigojimų neįvykdymui vertinimo metodai tiesiogiai nustatant įverčius arba kaip ELBE priedą ir ELBE vertinimo metodai yra aiškiai dokumentuoti.

52 straipsnis

Užtikrinimo priemonių valdymo, teisinio tikrumo ir rizikos valdymo reikalavimai

Vertindamos, ar įstaiga yra nustačiusi užtikrinimo priemonių valdymo, teisinio tikrumo ir rizikos valdymo vidaus reikalavimus, kurie iš esmės atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 skyriaus 3 skirsnio reikalavimus, kaip nurodyta to reglamento 181 straipsnio 1 dalies f punkte, kompetentingos institucijos patikrina, ar bent įstaigos politika ir procedūros, susijusios su vidaus reikalavimais dėl užtikrinimo priemonės vertinimo ir teisinio tikrumo, visiškai dera su Reglamento (ES) Nr. 575/2013 Trečios dalies II antraštinės dalies 4 skyriaus 3 skirsnio reikalavimais.

5 SKIRSNIS

Saviems perskaičiavimo koeficientų įverčiams taikomų reikalavimų vertinimo metodika

53 straipsnis

Ankstesnio stebėjimo laikotarpio trukmė

Vertindamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 182 straipsnio 2 ir 3 dalyse ir Deleguotajame reglamente (ES) 2017/72 nurodytų perskaičiavimo koeficientų vertinimo tikslais naudojamo laikotarpio (toliau – ankstesnis stebėjimo laikotarpis) trukmę kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | ankstesnio stebėjimo laikotarpio trukmė atitinka bent minimalią trukmę, kaip reikalaujama pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 182 straipsnio 2 ir 3 dalis ir, kai taikytina, Deleguotąjį reglamentą (ES) 2017/72; |
| --- | --- |

a)

ankstesnio stebėjimo laikotarpio trukmė atitinka bent minimalią trukmę, kaip reikalaujama pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 182 straipsnio 2 ir 3 dalis ir, kai taikytina, Deleguotąjį reglamentą (ES) 2017/72;

| b) | jeigu turimas ankstesnis stebėjimo laikotarpis, susijęs su tam tikru duomenų šaltiniu, yra ilgesnis nei pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 182 straipsnio 2 ir 3 dalis reikalaujamas minimalus laikotarpis ir iš to šaltinio gauti duomenys yra svarbūs perskaičiavimo koeficientų įverčiams nustatyti, ar naudojama to ilgesnio laikotarpio informacija; |
| --- | --- |

b)

jeigu turimas ankstesnis stebėjimo laikotarpis, susijęs su tam tikru duomenų šaltiniu, yra ilgesnis nei pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 182 straipsnio 2 ir 3 dalis reikalaujamas minimalus laikotarpis ir iš to šaltinio gauti duomenys yra svarbūs perskaičiavimo koeficientų įverčiams nustatyti, ar naudojama to ilgesnio laikotarpio informacija;

| c) | mažmeninių pozicijų atveju, kai įstaiga ne visus naudojamus ankstesnius duomenis laiko vienodai svarbiais, ar tai pateisinama, nes pavyksta tiksliau prognozuoti įsipareigojimų panaudojimą, ir, jeigu konkrečiam laikotarpiui taikomas nulinis ar labai mažas koeficientas, ar jis yra tinkamai pagrįstas arba dėl jo apskaičiuojami konservatyvesni įverčiai. |
| --- | --- |

c)

mažmeninių pozicijų atveju, kai įstaiga ne visus naudojamus ankstesnius duomenis laiko vienodai svarbiais, ar tai pateisinama, nes pavyksta tiksliau prognozuoti įsipareigojimų panaudojimą, ir, jeigu konkrečiam laikotarpiui taikomas nulinis ar labai mažas koeficientas, ar jis yra tinkamai pagrįstas arba dėl jo apskaičiuojami konservatyvesni įverčiai.

54 straipsnis

Perskaičiavimo koeficientų vertinimo metodas

Vertindamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 182 straipsnyje nurodytą perskaičiavimo koeficientų vertinimo metodą kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | įstaiga įvertina perskaičiavimo koeficientų įverčius pagal priemonių rangą ar grupę; |
| --- | --- |

a)

įstaiga įvertina perskaičiavimo koeficientų įverčius pagal priemonių rangą ar grupę;

| b) | vidutiniai patirti perskaičiavimo koeficientai pagal priemonių rangą ar grupę apskaičiuojami naudojant įsipareigojimų neįvykdymo svertinio vidurkio skaičių; |
| --- | --- |

b)

vidutiniai patirti perskaičiavimo koeficientai pagal priemonių rangą ar grupę apskaičiuojami naudojant įsipareigojimų neįvykdymo svertinio vidurkio skaičių;

| c) | apskaičiuojant perskaičiavimo koeficientus naudojami visi stebimi įsipareigojimų neįvykdymo atvejai pagal duomenų šaltinius; |
| --- | --- |

c)

apskaičiuojant perskaičiavimo koeficientus naudojami visi stebimi įsipareigojimų neįvykdymo atvejai pagal duomenų šaltinius;

| d) | į papildomo panaudojimo galimybę atsižvelgiama konservatyviai, išskyrus mažmenines pozicijas, kai jie įtraukiami į LGD įverčius; |
| --- | --- |

d)

į papildomo panaudojimo galimybę atsižvelgiama konservatyviai, išskyrus mažmenines pozicijas, kai jie įtraukiami į LGD įverčius;

| e) | apskaičiuojant perskaičiavimo koeficientus atsižvelgiama į įstaigos apskaitos stebėsenos, įskaitant ribų stebėseną, ir mokėjimų vykdymo politiką ir strategiją; |
| --- | --- |

e)

apskaičiuojant perskaičiavimo koeficientus atsižvelgiama į įstaigos apskaitos stebėsenos, įskaitant ribų stebėseną, ir mokėjimų vykdymo politiką ir strategiją;

| f) | visi šie aspektai tinka pozicijų, kurioms jie taikomi, rūšims:






  i) | funkcinė ir struktūrinė vertinimo metodo forma; |
| --- | --- | --- |

f)

visi šie aspektai tinka pozicijų, kurioms jie taikomi, rūšims:

i)

funkcinė ir struktūrinė vertinimo metodo forma;

| ii) | prielaidos, kuriomis pagrįstas vertinimo metodas; |
| --- | --- |

ii)

prielaidos, kuriomis pagrįstas vertinimo metodas;

| iii) | kai taikytina, nuosmukio efekto vertinimo metodas; |
| --- | --- |

iii)

kai taikytina, nuosmukio efekto vertinimo metodas;

| iv) | pagal 53 straipsnį naudojamo ankstesnio stebėjimo laikotarpio trukmė; |
| --- | --- |

iv)

pagal 53 straipsnį naudojamo ankstesnio stebėjimo laikotarpio trukmė;

| v) | pagal 44 straipsnį taikoma konservatyvumo atsarga; |
| --- | --- |

v)

pagal 44 straipsnį taikoma konservatyvumo atsarga;

| vi) | žmogaus priimami sprendimai; |
| --- | --- |

vi)

žmogaus priimami sprendimai;

| vii) | kai taikytina, rizikos veiksnių pasirinkimas. |
| --- | --- |

vii)

kai taikytina, rizikos veiksnių pasirinkimas.

55 straipsnis

Ekonomikos nuosmukio atveju tinkamų perskaičiavimo koeficientų įverčių naudojimas

Vertindamos, ar yra įvykdytas Reglamento (ES) Nr. 575/2013 182 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytas reikalavimas naudoti ekonomikos nuosmukio atveju tinkamus perskaičiavimo koeficientų įverčius, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | įstaiga naudoja perskaičiavimo koeficientų įverčius, kurie tinka ekonomikos nuosmukio atveju, jei jie yra konservatyvesni už ilgalaikį vidurkį; |
| --- | --- |

a)

įstaiga naudoja perskaičiavimo koeficientų įverčius, kurie tinka ekonomikos nuosmukio atveju, jei jie yra konservatyvesni už ilgalaikį vidurkį;

| b) | įstaiga pagrindžia savo sprendimus ir ilgalaikiais vidurkiais, ir ekonomikos nuosmukio atveju tinkamais perskaičiavimo koeficientų įverčiais; |
| --- | --- |

b)

įstaiga pagrindžia savo sprendimus ir ilgalaikiais vidurkiais, ir ekonomikos nuosmukio atveju tinkamais perskaičiavimo koeficientų įverčiais;

| c) | įstaiga taiko griežtą ir kruopščiai dokumentuotą procesą ekonomikos nuosmukiui nustatyti bei jo poveikiui kredito limitų panaudojimui įvertinti ir ekonomikos nuosmukio atveju tinkamiems perskaičiavimo koeficientų įverčiams parengti; |
| --- | --- |

c)

įstaiga taiko griežtą ir kruopščiai dokumentuotą procesą ekonomikos nuosmukiui nustatyti bei jo poveikiui kredito limitų panaudojimui įvertinti ir ekonomikos nuosmukio atveju tinkamiems perskaičiavimo koeficientų įverčiams parengti;

| d) | į perskaičiavimo koeficientų įverčius įstaiga įtraukia visus nepalankius priklausomybės ryšius, nustatytus tarp atrinktų ekonominių rodiklių ir kredito limitų panaudojimo. |
| --- | --- |

d)

į perskaičiavimo koeficientų įverčius įstaiga įtraukia visus nepalankius priklausomybės ryšius, nustatytus tarp atrinktų ekonominių rodiklių ir kredito limitų panaudojimo.

56 straipsnis

Apskaitos stebėsenos ir mokėjimų vykdymo politikos ir strategijos reikalavimai

Siekdamos įvertinti, kaip laikomasi Reglamento (ES) Nr. 575/2013 182 straipsnio 1 dalies d ir e punktuose nurodytų perskaičiavimo koeficientų vertinimo reikalavimų, kompetentingos institucijos patikrina, ar įstaiga turi apskaitos stebėsenos ir mokėjimų vykdymo politiką bei strategijas ir tinkamas kasdienės priemonių sumos stebėsenos sistemas ir procedūras.

6 SKIRSNIS

Garantijų ir kredito išvestinių finansinių priemonių poveikio vertinimo metodika

57 straipsnis

Garantų ir garantijų tinkamumas

Vertindamos garantijų ir kredito išvestinių finansinių priemonių poveikio rizikos parametrams vertinimo reikalavimų laikymąsi, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 183 straipsnyje, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | įstaiga yra aiškiai nustačius kriterijus, pagal kuriuos nustatomi atvejai, kai PD įverčius ar LGD įverčius reikia koreguoti siekiant atsižvelgti į švelninantį garantijų poveikį, ir ar tie kriterijai ilgainiui taikomi nuosekliai; |
| --- | --- |

a)

įstaiga yra aiškiai nustačius kriterijus, pagal kuriuos nustatomi atvejai, kai PD įverčius ar LGD įverčius reikia koreguoti siekiant atsižvelgti į švelninantį garantijų poveikį, ir ar tie kriterijai ilgainiui taikomi nuosekliai;

| b) | jeigu koreguojant pagal riziką įvertintų pozicijų sumą turi būti naudojama užtikrinimo teikėjo PD, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 153 straipsnio 3 dalyje, garantijų švelninantis poveikis į įsipareigojančiojo asmens LGD ar PD įverčius neįtraukiamas; |
| --- | --- |

b)

jeigu koreguojant pagal riziką įvertintų pozicijų sumą turi būti naudojama užtikrinimo teikėjo PD, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 153 straipsnio 3 dalyje, garantijų švelninantis poveikis į įsipareigojančiojo asmens LGD ar PD įverčius neįtraukiamas;

| c) | įstaiga yra nustačiusi aiškius kriterijus, pagal kuriuos pripažįstami garantai ir garantijos pagal riziką įvertintų pozicijų sumai apskaičiuoti, visų pirma pasitelkiant savus LGD ar PD įverčius; |
| --- | --- |

c)

įstaiga yra nustačiusi aiškius kriterijus, pagal kuriuos pripažįstami garantai ir garantijos pagal riziką įvertintų pozicijų sumai apskaičiuoti, visų pirma pasitelkiant savus LGD ar PD įverčius;

| d) | įstaiga dokumentais patvirtina savų LGD ar PD įverčių koregavimo kriterijus, kad atspindėtų garantijų poveikį; |
| --- | --- |

d)

įstaiga dokumentais patvirtina savų LGD ar PD įverčių koregavimo kriterijus, kad atspindėtų garantijų poveikį;

| e) | savuose LGD ar PD įverčiuose įstaiga pripažįsta tik garantijas, atitinkančias šiuos kriterijus:






  i) | jeigu įstaiga suteikia garantui vidaus reitingą pagal reitingų sistemą, kurią dėl IRB metodo jau patvirtino kompetentingos institucijos, garantija atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 183 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

e)

savuose LGD ar PD įverčiuose įstaiga pripažįsta tik garantijas, atitinkančias šiuos kriterijus:

i)

jeigu įstaiga suteikia garantui vidaus reitingą pagal reitingų sistemą, kurią dėl IRB metodo jau patvirtino kompetentingos institucijos, garantija atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 183 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytus reikalavimus;

| ii) | jeigu pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 148 ir 150 straipsnius įstaiga gavo leidimą taikyti standartizuotą metodą tokių subjektų, kaip garantas, pozicijoms, įvykdomos abi šios sąlygos:






  — | garantas pozicijų klasei priskiriamas pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 147 straipsnį kaip įstaiga, centrinės valdžios institucija, centrinis bankas ar įmonė, turinti ECAI kredito vertinimą; |
| --- | --- | --- |

ii)

jeigu pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 148 ir 150 straipsnius įstaiga gavo leidimą taikyti standartizuotą metodą tokių subjektų, kaip garantas, pozicijoms, įvykdomos abi šios sąlygos:

—

garantas pozicijų klasei priskiriamas pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 147 straipsnį kaip įstaiga, centrinės valdžios institucija, centrinis bankas ar įmonė, turinti ECAI kredito vertinimą;

| — | garantija atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 213–216 straipsniuose nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

—

garantija atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 213–216 straipsniuose nustatytus reikalavimus;

| f) | įstaiga atitinka a ir e punktų reikalavimus taip pat vieno pavadinimo kredito išvestinių finansinių priemonių atveju. |
| --- | --- |

f)

įstaiga atitinka a ir e punktų reikalavimus taip pat vieno pavadinimo kredito išvestinių finansinių priemonių atveju.

7 SKIRSNIS

Įsigytų gautinų sumų reikalavimų vertinimo metodika

58 straipsnis

Įsigytų įmonių gautinų sumų rizikos parametrų įverčiai

1.   Vertindamos PD ir LGD įverčių tinkamumą įsigytoms įmonių gautinoms sumoms, kai įstaiga nustato įsigytų įmonių gautinų sumų PD ar LGD pagal EL įvertį, kaip numatyta 160 straipsnio 2 dalyje ir 161 straipsnio 1 dalies e ir f punktus, ir tinkamą PD ar LGD įvertį, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | EL apskaičiuojamas pagal vienų metų visų nuostolių lygių ilgalaikį vidurkį arba taikant kitą tinkamą metodą; |
| --- | --- |

a)

EL apskaičiuojamas pagal vienų metų visų nuostolių lygių ilgalaikį vidurkį arba taikant kitą tinkamą metodą;

| b) | visų nuostolių vertinimo procesas atitinka LGD koncepciją, nustatytą Reglamento (ES) Nr. 575/2013 181 straipsnio 1 dalies a punkte; |
| --- | --- |

b)

visų nuostolių vertinimo procesas atitinka LGD koncepciją, nustatytą Reglamento (ES) Nr. 575/2013 181 straipsnio 1 dalies a punkte;

| c) | įstaiga sugeba patikimai suskaidyti savo EL įverčius į PD ir LGD; |
| --- | --- |

c)

įstaiga sugeba patikimai suskaidyti savo EL įverčius į PD ir LGD;

| d) | įsigytų įmonių gautinų sumų atveju, kai taikoma Reglamento (ES) Nr. 575/2013 153 straipsnio 6 dalis, naudojami pakankami išorės ir vidaus duomenys. |
| --- | --- |

d)

įsigytų įmonių gautinų sumų atveju, kai taikoma Reglamento (ES) Nr. 575/2013 153 straipsnio 6 dalis, naudojami pakankami išorės ir vidaus duomenys.

2.   Vertindamos PD ir LGD įverčių tinkamumą įsigytoms įmonių gautinoms sumoms kitais atvejais nei nurodyta 1 dalyje, kompetentingos institucijos:

| a) | įvertina tuos įverčius pagal 42–52 straipsnius; |
| --- | --- |

a)

įvertina tuos įverčius pagal 42–52 straipsnius;

| b) | patikrina, ar tenkinami Reglamento (ES) Nr. 575/2013 184 straipsnio reikalavimai. |
| --- | --- |

b)

patikrina, ar tenkinami Reglamento (ES) Nr. 575/2013 184 straipsnio reikalavimai.

9 SKYRIUS

POZICIJŲ PRISKYRIMO PRIE POZICIJŲ KLASIŲ VERTINIMO METODIKA

59 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Siekdamos įvertinti, kaip įstaiga laikosi Reglamento (ES) Nr. 575/2013 147 straipsnyje nustatyto reikalavimo ilgainiui nuosekliai priskirti kiekvieną poziciją prie vienos pozicijų klasės, kompetentingos institucijos įvertina šiuos aspektus:

| a) | taikomą priskyrimo metodiką ir jos įgyvendinimą pagal 60 straipsnį;įstaigos |
| --- | --- |

a)

taikomą priskyrimo metodiką ir jos įgyvendinimą pagal 60 straipsnį;įstaigos

| b) | pozicijų priskyrimo prie pozicijų klasių seką pagal 61 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

pozicijų priskyrimo prie pozicijų klasių seką pagal 61 straipsnį;

| c) | ar įstaiga atsižvelgė į konkrečius su mažmeninių pozicijų klase susijusius aspektus pagal 62 straipsnį. |
| --- | --- |

c)

ar įstaiga atsižvelgė į konkrečius su mažmeninių pozicijų klase susijusius aspektus pagal 62 straipsnį.

2.   Atlikdamos vertinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taiko visus šiuos metodus:

| a) | tikrina atitinkamą įstaigos vidaus politiką, procedūras ir priskyrimo metodiką; |
| --- | --- |

a)

tikrina atitinkamą įstaigos vidaus politiką, procedūras ir priskyrimo metodiką;

| b) | tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, ar komitetų posėdžių protokolus; |
| --- | --- |

b)

tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, ar komitetų posėdžių protokolus;

| c) | tikrina atitinkamus vidaus auditorių ar kitas kontrolės funkcijas įstaigoje atliekančių darbuotojų nustatytus faktus; |
| --- | --- |

c)

tikrina atitinkamus vidaus auditorių ar kitas kontrolės funkcijas įstaigoje atliekančių darbuotojų nustatytus faktus;

| d) | tikrina pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus atitinkamo audito metu; |
| --- | --- |

d)

tikrina pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus atitinkamo audito metu;

| e) | gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia; |
| --- | --- |

e)

gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia;

| f) | tikrina kriterijus, kuriuos naudoja darbuotojai, atsakingi už pozicijų priskyrimą pozicijų klasėms rankiniu būdu. |
| --- | --- |

f)

tikrina kriterijus, kuriuos naudoja darbuotojai, atsakingi už pozicijų priskyrimą pozicijų klasėms rankiniu būdu.

3.   Atlikdamos vertinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taip pat gali taikyti bet kurį iš šių papildomų metodų:

| a) | atlikti imties bandymus ir patikrinti dokumentus, susijusius su įsipareigojančiojo asmens charakteristikomis ir pozicijų inicijavimu ir išlaikymu; |
| --- | --- |

a)

atlikti imties bandymus ir patikrinti dokumentus, susijusius su įsipareigojančiojo asmens charakteristikomis ir pozicijų inicijavimu ir išlaikymu;

| b) | patikrinti funkcinius atitinkamų IT sistemų dokumentus; |
| --- | --- |

b)

patikrinti funkcinius atitinkamų IT sistemų dokumentus;

| c) | palyginti įstaigos duomenis su viešai prieinamais duomenimis, įskaitant duomenis, laikomus EBI tvarkomoje duomenų bazėje pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 115 straipsnio 2 dalį arba kompetentingų institucijų tvarkomose duomenų bazėse; |
| --- | --- |

c)

palyginti įstaigos duomenis su viešai prieinamais duomenimis, įskaitant duomenis, laikomus EBI tvarkomoje duomenų bazėje pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 115 straipsnio 2 dalį arba kompetentingų institucijų tvarkomose duomenų bazėse;

| d) | patikrinti, kaip įstaiga laikosi Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2014/908/ES (7) dėl tam tikrų trečiųjų valstybių ir teritorijų taikomų priežiūros ir reglamentavimo reikalavimų lygiavertiškumo vertinant pozicijas pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013; |
| --- | --- |

d)

patikrinti, kaip įstaiga laikosi Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2014/908/ES (7) dėl tam tikrų trečiųjų valstybių ir teritorijų taikomų priežiūros ir reglamentavimo reikalavimų lygiavertiškumo vertinant pozicijas pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013;

| e) | atlikti savo testus su įstaigos duomenimis arba paprašyti įstaigos atlikti kompetentingų institucijų pasiūlytus testus; |
| --- | --- |

e)

atlikti savo testus su įstaigos duomenimis arba paprašyti įstaigos atlikti kompetentingų institucijų pasiūlytus testus;

| f) | patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus. |
| --- | --- |

f)

patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus.

60 straipsnis

Priskyrimo metodika ir jos įgyvendinimas

1.   Vertindamos įstaigos priskyrimo metodiką pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 147 straipsnį kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | metodika yra išsamiai dokumentuota ir atitinka visus Reglamento (ES) Nr. 575/2013 147 straipsnyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

metodika yra išsamiai dokumentuota ir atitinka visus Reglamento (ES) Nr. 575/2013 147 straipsnyje nustatytus reikalavimus;

| b) | metodika atitinka 61 straipsnyje nustatytą priskyrimo seką; |
| --- | --- |

b)

metodika atitinka 61 straipsnyje nustatytą priskyrimo seką;

| c) | metodika apima trečiųjų valstybių taikomų priežiūros ir reglamentavimo režimų, laikomų lygiaverčiais taikomiems Sąjungoje, sąrašą pagal Įgyvendinimo sprendimą 2014/908/ES, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 107 straipsnio 4 dalyje, 114 straipsnio 7 dalyje, 115 straipsnio 4 dalyje ir 116 straipsnio 5 dalyje, kai priskiriant poziciją konkrečiai klasei reikia užtikrinti tokį lygiavertiškumą. |
| --- | --- |

c)

metodika apima trečiųjų valstybių taikomų priežiūros ir reglamentavimo režimų, laikomų lygiaverčiais taikomiems Sąjungoje, sąrašą pagal Įgyvendinimo sprendimą 2014/908/ES, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 107 straipsnio 4 dalyje, 114 straipsnio 7 dalyje, 115 straipsnio 4 dalyje ir 116 straipsnio 5 dalyje, kai priskiriant poziciją konkrečiai klasei reikia užtikrinti tokį lygiavertiškumą.

2.   Vertindamos 1 dalyje nurodytos priskyrimo metodikos įgyvendinimą kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | procedūros, pagal kurias tvarkomi įvesties duomenys ir transformuojami duomenys IT sistemose, yra pakankamai patvarios, kad būtų užtikrinamas teisingas kiekvienos pozicijos priskyrimas pozicijų klasei; |
| --- | --- |

a)

procedūros, pagal kurias tvarkomi įvesties duomenys ir transformuojami duomenys IT sistemose, yra pakankamai patvarios, kad būtų užtikrinamas teisingas kiekvienos pozicijos priskyrimas pozicijų klasei;

| b) | yra nustatyti pakankamai išsamūs kriterijai, pagal kuriuos už pozicijų priskyrimą atsakingi darbuotojai užtikrina nuoseklų priskyrimą; |
| --- | --- |

b)

yra nustatyti pakankamai išsamūs kriterijai, pagal kuriuos už pozicijų priskyrimą atsakingi darbuotojai užtikrina nuoseklų priskyrimą;

| c) | priskyrimą nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas atitinkantiems straipsniams ir pozicijoms, laikomoms specializuoto skolinimo pozicijomis pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 147 straipsnio 8 dalį, atlieka darbuotojai, kuriems yra žinomos tų pozicijų priskyrimą lemiančio sandorio sąlygos ir atitinkami duomenys; |
| --- | --- |

c)

priskyrimą nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas atitinkantiems straipsniams ir pozicijoms, laikomoms specializuoto skolinimo pozicijomis pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 147 straipsnio 8 dalį, atlieka darbuotojai, kuriems yra žinomos tų pozicijų priskyrimą lemiančio sandorio sąlygos ir atitinkami duomenys;

| d) | priskyrimas vyksta remiantis naujausiais turimais duomenimis. |
| --- | --- |

d)

priskyrimas vyksta remiantis naujausiais turimais duomenimis.

3.   KIS pozicijų atveju kompetentingos institucijos patikrina, ar įstaigos deda visas pastangas, kad priskirtų pagrindines pozicijas prie tinkamos pozicijų klasės pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 152 straipsnį.

61 straipsnis

Priskyrimo seka

Vertindamos, ar įstaigos priskiria pozicijas pozicijų klasėms laikydamosi Reglamento (ES) Nr. 575/2013 147 straipsnio, kompetentingos institucijos patikrina, ar taikoma tokia priskyrimo seka:

| a) | pirma, pozicijos, kurias galima priskirti nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas atitinkantiems straipsniams ir kitam ne kreditinių įsipareigojimų turtui, priskiriamos toms klasėms pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 147 straipsnio 2 dalies e, f ir g punktus; |
| --- | --- |

a)

pirma, pozicijos, kurias galima priskirti nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas atitinkantiems straipsniams ir kitam ne kreditinių įsipareigojimų turtui, priskiriamos toms klasėms pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 147 straipsnio 2 dalies e, f ir g punktus;

| b) | antra, pozicijos, kurios nėra niekur priskirtos pagal a punktą ir kurios gali būti priskirtos centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijų, įstaigų pozicijų, įmonių pozicijų ar mažmeninių pozicijų klasėms, priskiriamos toms klasėms pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 147 straipsnio 2 dalies a, b, c ir d punktus; |
| --- | --- |

b)

antra, pozicijos, kurios nėra niekur priskirtos pagal a punktą ir kurios gali būti priskirtos centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijų, įstaigų pozicijų, įmonių pozicijų ar mažmeninių pozicijų klasėms, priskiriamos toms klasėms pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 147 straipsnio 2 dalies a, b, c ir d punktus;

| c) | trečia, kreditiniai įsipareigojimai, niekur nepriskirti pagal a ar b punktą, priskiriami įmonių pozicijų klasei pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 147 straipsnio 7 dalį. |
| --- | --- |

c)

trečia, kreditiniai įsipareigojimai, niekur nepriskirti pagal a ar b punktą, priskiriami įmonių pozicijų klasei pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 147 straipsnio 7 dalį.

62 straipsnis

Konkretūs mažmeninėms pozicijoms keliami reikalavimai

1.   Vertindamos pozicijų priskyrimą mažmeninių pozicijų klasei pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 147 straipsnio 5 dalį kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | įstaiga nuosekliai atskiria fizinių asmenų pozicijas nuo MVĮ pozicijų pagal aiškius kriterijus; |
| --- | --- |

a)

įstaiga nuosekliai atskiria fizinių asmenų pozicijas nuo MVĮ pozicijų pagal aiškius kriterijus;

| b) | siekdama stebėti, kaip laikomasi Reglamento (ES) Nr. 575/2013 147 straipsnio 5 dalies a punkto ii papunktyje nustatytos ribos, įstaiga yra įdiegusi tinkamas procedūras ir mechanizmus, kurių tikslas:






  i) | nustatyti susijusių klientų grupes ir sujungti atitinkamas pozicijas, kurias kiekviena įstaiga ir jos patronuojančioji ar patronuojamosios įmonės turi tos susijusių klientų grupės atžvilgiu; |
| --- | --- | --- |

b)

siekdama stebėti, kaip laikomasi Reglamento (ES) Nr. 575/2013 147 straipsnio 5 dalies a punkto ii papunktyje nustatytos ribos, įstaiga yra įdiegusi tinkamas procedūras ir mechanizmus, kurių tikslas:

i)

nustatyti susijusių klientų grupes ir sujungti atitinkamas pozicijas, kurias kiekviena įstaiga ir jos patronuojančioji ar patronuojamosios įmonės turi tos susijusių klientų grupės atžvilgiu;

| ii) | įvertinti atvejus, kai riba viršijama; |
| --- | --- |

ii)

įvertinti atvejus, kai riba viršijama;

| iii) | užtikrinti, kad MVĮ pozicija, kurios riba viršijama, nepagrįstai nedelsiant būtų priskirta prie įmonių pozicijų klasės. |
| --- | --- |

iii)

užtikrinti, kad MVĮ pozicija, kurios riba viršijama, nepagrįstai nedelsiant būtų priskirta prie įmonių pozicijų klasės.

2.   Tikrindamos, ar mažmeninės pozicijos nevaldomos taip individualiai, kaip tai daroma su pozicijomis, priklausančiomis įmonių pozicijų klasei, kaip tai suprantama Reglamento (ES) Nr. 575/2013 147 straipsnio 5 dalies c punkte, kompetentingos institucijos atsižvelgia bent į šias kredito proceso sudedamąsias dalis:

| a) | rinkodaros ir pardavimo veiklą; |
| --- | --- |

a)

rinkodaros ir pardavimo veiklą;

| b) | produkto rūšį; |
| --- | --- |

b)

produkto rūšį;

| c) | reitingavimo procesą; |
| --- | --- |

c)

reitingavimo procesą;

| d) | reitingų sistemą; |
| --- | --- |

d)

reitingų sistemą;

| e) | kredito sprendimų procesą; |
| --- | --- |

e)

kredito sprendimų procesą;

| f) | kredito rizikos mažinimo metodus; |
| --- | --- |

f)

kredito rizikos mažinimo metodus;

| g) | stebėsenos procesus; |
| --- | --- |

g)

stebėsenos procesus;

| h) | surinkimo ir susigrąžinimo procesą. |
| --- | --- |

h)

surinkimo ir susigrąžinimo procesą.

3.   Nustatydamos, ar laikomasi Reglamento (ES) Nr. 575/2013 147 straipsnio 5 dalies c ir d punktuose nustatytų kriterijų, kompetentingos institucijos tikrina, ar pozicijos priskiriamos laikantis įstaigos verslo linijų, ir tų pozicijų valdymo būdą.

4.   Kompetentingos institucijos patikrina, ar įstaiga priskiria kiekvieną mažmeninę poziciją prie vienos pozicijų kategorijos, kuriai taikomas atitinkamas koreliacijos koeficientas pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 154 straipsnio 1, 3 ir 4 dalis:

| a) | siekdamos patikrinti, kaip laikomasi Reglamento (ES) Nr. 575/2013 154 straipsnio 4 dalies d ir e punktų, kompetentingos institucijos patikrina, ar:






  i) | reikalavimus atitinkančių atnaujinamų mažmeninių pozicijų portfelio nuostolio lygių kintamumas yra mažas, palyginti su nuostolio lygių vidurkiu, vertindamos įstaigos atliktą reikalavimus atitinkančių atnaujinamų mažmeninių pozicijų portfelio nuostolio lygių kintamumo palyginimą su kitomis mažmeninėmis pozicijomis ar kitomis lyginamosiomis vertėmis; |
| --- | --- | --- |

a)

siekdamos patikrinti, kaip laikomasi Reglamento (ES) Nr. 575/2013 154 straipsnio 4 dalies d ir e punktų, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

i)

reikalavimus atitinkančių atnaujinamų mažmeninių pozicijų portfelio nuostolio lygių kintamumas yra mažas, palyginti su nuostolio lygių vidurkiu, vertindamos įstaigos atliktą reikalavimus atitinkančių atnaujinamų mažmeninių pozicijų portfelio nuostolio lygių kintamumo palyginimą su kitomis mažmeninėmis pozicijomis ar kitomis lyginamosiomis vertėmis;

| ii) | reikalavimus atitinkančių atnaujinamų mažmeninių pozicijų portfelio rizikos valdymas atitinka pagrindines rizikos charakteristikas, įskaitant nuostolio lygius; |
| --- | --- |

ii)

reikalavimus atitinkančių atnaujinamų mažmeninių pozicijų portfelio rizikos valdymas atitinka pagrindines rizikos charakteristikas, įskaitant nuostolio lygius;

| b) | siekdamos patikrinti, kaip laikomasi Reglamento (ES) Nr. 575/2013 154 straipsnio 3 dalies, kompetentingos institucijos patikrina, ar visoms pozicijoms, dėl kurių savuose LGD įverčiuose pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 181 straipsnio 1 dalies f punktą naudojama nekilnojamojo turto užtikrinimo priemonė, priskirtas Reglamento (ES) Nr. 575/2013 154 straipsnio 3 dalyje nustatytas koreliacijos koeficientas. |
| --- | --- |

b)

siekdamos patikrinti, kaip laikomasi Reglamento (ES) Nr. 575/2013 154 straipsnio 3 dalies, kompetentingos institucijos patikrina, ar visoms pozicijoms, dėl kurių savuose LGD įverčiuose pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 181 straipsnio 1 dalies f punktą naudojama nekilnojamojo turto užtikrinimo priemonė, priskirtas Reglamento (ES) Nr. 575/2013 154 straipsnio 3 dalyje nustatytas koreliacijos koeficientas.

10 SKYRIUS

VERTINANT KAPITALO PAKANKAMUMĄ NAUDOJAMO TESTAVIMO NEPALANKIAUSIOMIS SĄLYGOMIS VERTINIMO METODIKA

63 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Siekdamos įvertinti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis, kurį įstaiga naudoja vertindama savo kapitalo pakankamumą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 177 straipsnį, pagrįstumą kompetentingos institucijos patikrina visus šiuos aspektus:

| a) | testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rengimo metodų tinkamumą pagal 64 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rengimo metodų tinkamumą pagal 64 straipsnį;

| b) | testavimo nepalankiausiomis sąlygomis proceso organizavimo patvarumą pagal 65 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

testavimo nepalankiausiomis sąlygomis proceso organizavimo patvarumą pagal 65 straipsnį;

| c) | testavimo nepalankiausiomis sąlygomis įtraukimą į rizikos ir kapitalo valdymo procesus pagal 66 straipsnį. |
| --- | --- |

c)

testavimo nepalankiausiomis sąlygomis įtraukimą į rizikos ir kapitalo valdymo procesus pagal 66 straipsnį.

2.   Atlikdamos vertinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taiko visus šiuos metodus:

| a) | tikrina įstaigos taikomą testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rengimo ir vykdymo vidaus politiką, metodus ir procedūras; |
| --- | --- |

a)

tikrina įstaigos taikomą testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rengimo ir vykdymo vidaus politiką, metodus ir procedūras;

| b) | tikrina įstaigos atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus; |
| --- | --- |

b)

tikrina įstaigos atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus;

| c) | tikrina skyrių ir valdymo organų, dalyvaujančių rengiant, patvirtinant ir vykdant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, funkcijas ir pareigas; |
| --- | --- |

c)

tikrina skyrių ir valdymo organų, dalyvaujančių rengiant, patvirtinant ir vykdant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, funkcijas ir pareigas;

| d) | tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, ar komitetų posėdžių protokolus; |
| --- | --- |

d)

tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, ar komitetų posėdžių protokolus;

| e) | tikrina atitinkamus vidaus auditorių ar kitas kontrolės funkcijas įstaigoje atliekančių darbuotojų nustatytus faktus; |
| --- | --- |

e)

tikrina atitinkamus vidaus auditorių ar kitas kontrolės funkcijas įstaigoje atliekančių darbuotojų nustatytus faktus;

| f) | tikrina pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus atitinkamo audito metu; |
| --- | --- |

f)

tikrina pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus atitinkamo audito metu;

| g) | gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia. |
| --- | --- |

g)

gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia.

3.   Atlikdamos vertinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taip pat gali taikyti bet kuriuos šiuos papildomus metodus:

| a) | patikrinti testavimui nepalankiausiomis sąlygomis naudojamų IT sistemų funkcinius dokumentus; |
| --- | --- |

a)

patikrinti testavimui nepalankiausiomis sąlygomis naudojamų IT sistemų funkcinius dokumentus;

| b) | paprašyti įstaigos atlikti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis skaičiavimus remiantis alternatyviomis prielaidomis; |
| --- | --- |

b)

paprašyti įstaigos atlikti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis skaičiavimus remiantis alternatyviomis prielaidomis;

| c) | atlikti savo testavimo nepalankiausiomis sąlygomis skaičiavimus remdamosi įstaigos duomenimis apie tam tikrų rūšių pozicijas; |
| --- | --- |

c)

atlikti savo testavimo nepalankiausiomis sąlygomis skaičiavimus remdamosi įstaigos duomenimis apie tam tikrų rūšių pozicijas;

| d) | patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus. |
| --- | --- |

d)

patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus.

64 straipsnis

Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rengimo metodų tinkamumas

1.   Vertindamos testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rengimo metodų, kuriuos įstaiga taiko vertindama kapitalo pakankamumą, tinkamumą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 177 straipsnį kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | testai yra prasmingi bei pagrįstai konservatyvūs ir ar juos atliekant galima nustatyti poveikį įstaigos bendriems kapitalo reikalavimams dėl kredito rizikos pagal smarkaus, bet tikėtino nuosmukio scenarijus; |
| --- | --- |

a)

testai yra prasmingi bei pagrįstai konservatyvūs ir ar juos atliekant galima nustatyti poveikį įstaigos bendriems kapitalo reikalavimams dėl kredito rizikos pagal smarkaus, bet tikėtino nuosmukio scenarijus;

| b) | testai apima bent visus reikšmingus IRB portfelius; |
| --- | --- |

b)

testai apima bent visus reikšmingus IRB portfelius;

| c) | metodai tinkamu mastu atitinka metodus, kuriuos įstaiga naudoja vidaus kapitalo paskirstymo testavimui nepalankiausiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

c)

metodai tinkamu mastu atitinka metodus, kuriuos įstaiga naudoja vidaus kapitalo paskirstymo testavimui nepalankiausiomis sąlygomis;

| d) | testavimo nepalankiausiomis sąlygomis metodikos dokumentai, įskaitant vidaus bei išorės duomenis ir ekspertų nuomones, yra pakankamai išsamūs, kad trečiosios šalys galėtų suprasti pasirinktų scenarijų pagrindimą ir atkartoti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

d)

testavimo nepalankiausiomis sąlygomis metodikos dokumentai, įskaitant vidaus bei išorės duomenis ir ekspertų nuomones, yra pakankamai išsamūs, kad trečiosios šalys galėtų suprasti pasirinktų scenarijų pagrindimą ir atkartoti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis.

2.   Siekdamos atlikti vertinimą pagal 1 dalies a punktą kompetentingos institucijos patikrina, ar testavimas nepalankiausiomis sąlygomis apima bent šiuos etapus:

| a) | scenarijų, įskaitant smarkaus, bet tikėtino nuosmukio scenarijus, nustatymą ir scenarijaus, pagal kurį numatomas užtikrinimo teikėjų kredito kokybės pablogėjimas, koregavimą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 153 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

a)

scenarijų, įskaitant smarkaus, bet tikėtino nuosmukio scenarijus, nustatymą ir scenarijaus, pagal kurį numatomas užtikrinimo teikėjų kredito kokybės pablogėjimas, koregavimą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 153 straipsnio 3 dalį;

| b) | nustatytų scenarijų poveikio įstaigos rizikos parametrams, reitingų pokyčiams, tikėtiniems nuostoliams ir nuosavų lėšų reikalavimų kredito rizikai apskaičiavimui, įvertinimą; |
| --- | --- |

b)

nustatytų scenarijų poveikio įstaigos rizikos parametrams, reitingų pokyčiams, tikėtiniems nuostoliams ir nuosavų lėšų reikalavimų kredito rizikai apskaičiavimui, įvertinimą;

| c) | nuosavų lėšų reikalavimų pakankamumo įvertinimą. |
| --- | --- |

c)

nuosavų lėšų reikalavimų pakankamumo įvertinimą.

3.   Vertindamos 2 dalies a punkte nurodytų scenarijų tinkamumą kompetentingos institucijos patikrina toliau nurodytų metodikų pagrįstumą:

| a) | ekonomikos veiksnių grupės nustatymo metodikos; |
| --- | --- |

a)

ekonomikos veiksnių grupės nustatymo metodikos;

| b) | testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų rengimo metodikos, įskaitant jų sunkumą, trukmę ir tikimybę; |
| --- | --- |

b)

testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų rengimo metodikos, įskaitant jų sunkumą, trukmę ir tikimybę;

| c) | kiekvieno scenarijaus poveikio atitinkamiems rizikos parametrams prognozavimo metodikos. |
| --- | --- |

c)

kiekvieno scenarijaus poveikio atitinkamiems rizikos parametrams prognozavimo metodikos.

65 straipsnis

Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis proceso organizavimas

Vertindamos testavimo nepalankiausiomis sąlygomis proceso, kurį įstaiga naudoja vertindama kapitalo pakankamumą, organizavimo patvarumą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 177 straipsnį kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | testavimas nepalankiausiomis sąlygomis atliekamas reguliariai ir bent kartą per metus; |
| --- | --- |

a)

testavimas nepalankiausiomis sąlygomis atliekamas reguliariai ir bent kartą per metus;

| b) | aiškiai apibrėžtos už testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rengimą ir vykdymą atsakingo skyriaus ar skyrių funkcijos ir pareigos; |
| --- | --- |

b)

aiškiai apibrėžtos už testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rengimą ir vykdymą atsakingo skyriaus ar skyrių funkcijos ir pareigos;

| c) | testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai patvirtinami tinkamu vadovybės lygmeniu ir ar vyresnioji vadovybė laiku informuojama apie rezultatus; |
| --- | --- |

c)

testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai patvirtinami tinkamu vadovybės lygmeniu ir ar vyresnioji vadovybė laiku informuojama apie rezultatus;

| d) | IT infrastruktūra veiksmingai remia testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

d)

IT infrastruktūra veiksmingai remia testavimą nepalankiausiomis sąlygomis.

66 straipsnis

Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis įtraukimas į rizikos ir kapitalo valdymo procesus

Vertindamos testavimo nepalankiausiomis sąlygomis įtraukimą į įstaigos rizikos ir kapitalo valdymo procesus pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 177 straipsnį kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | įstaiga atsižvelgia į testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus savo sprendimų priėmimo procese, visų pirma, susijusiame su rizikos ir kapitalo valdymu; |
| --- | --- |

a)

įstaiga atsižvelgia į testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus savo sprendimų priėmimo procese, visų pirma, susijusiame su rizikos ir kapitalo valdymu;

| b) | įstaiga atsižvelgia į testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus kapitalo valdymo procese ir nustato galimus įvykius ar būsimus ekonominių sąlygų pokyčius, susijusius su kapitalo reikalavimais. |
| --- | --- |

b)

įstaiga atsižvelgia į testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus kapitalo valdymo procese ir nustato galimus įvykius ar būsimus ekonominių sąlygų pokyčius, susijusius su kapitalo reikalavimais.

11 SKYRIUS

NUOSAVŲ LĖŠŲ REIKALAVIMŲ APSKAIČIAVIMO VERTINIMO METODIKA

67 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Siekdamos įvertinti, ar įstaiga apskaičiuoja nuosavų lėšų reikalavimus naudodama savo rizikos parametrus, susijusius su įvairiomis pozicijų klasėmis, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 110 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 144 straipsnio 1 dalies g punkte ir 151–168 straipsniuose, ir gali teikti informaciją, kaip reikalaujama pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 430 straipsnį, kompetentingos institucijos patikrina visus šiuos aspektus:

| a) | nuosavų lėšų reikalavimams apskaičiuoti naudojamos sistemos patikimumą pagal 68 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

nuosavų lėšų reikalavimams apskaičiuoti naudojamos sistemos patikimumą pagal 68 straipsnį;

| b) | duomenų kokybę pagal 69 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

duomenų kokybę pagal 69 straipsnį;

| c) | įvairioms pozicijų klasėms taikomos metodikos ir procedūrų įgyvendinimo teisingumą pagal 70 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

įvairioms pozicijų klasėms taikomos metodikos ir procedūrų įgyvendinimo teisingumą pagal 70 straipsnį;

| d) | nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimo proceso organizavimą pagal 71 straipsnį. |
| --- | --- |

d)

nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimo proceso organizavimą pagal 71 straipsnį.

2.   Kalbant apie grupes, atlikdamos vertinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos atsižvelgia į bankų grupės struktūrą ir nustatytas patronuojančiosios įstaigos ir jos patronuojamųjų įstaigų funkcijas ir pareigas.

3.   Atlikdamos patikrinimą pagal 1 ir 2 dalis kompetentingos institucijos taiko visus šiuos metodus:

| a) | tikrina įstaigos vidaus politiką ir procedūras, susijusias su nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimo procesu, įskaitant duomenų šaltinius, skaičiavimo metodus ir taikomas kontrolės priemones; |
| --- | --- |

a)

tikrina įstaigos vidaus politiką ir procedūras, susijusias su nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimo procesu, įskaitant duomenų šaltinius, skaičiavimo metodus ir taikomas kontrolės priemones;

| b) | tikrina atitinkamas įvairių skyrių ir vidaus organų, dalyvaujančių apskaičiuojant nuosavų lėšų reikalavimus, funkcijas ir pareigas; |
| --- | --- |

b)

tikrina atitinkamas įvairių skyrių ir vidaus organų, dalyvaujančių apskaičiuojant nuosavų lėšų reikalavimus, funkcijas ir pareigas;

| c) | tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, ar komitetų posėdžių protokolus; |
| --- | --- |

c)

tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, ar komitetų posėdžių protokolus;

| d) | tikrina skaičiavimo sistemos bandymų dokumentus, įskaitant į bandymus įtrauktus scenarijus, jų rezultatus ir patvirtinimą; |
| --- | --- |

d)

tikrina skaičiavimo sistemos bandymų dokumentus, įskaitant į bandymus įtrauktus scenarijus, jų rezultatus ir patvirtinimą;

| e) | tikrina atitinkamas kontrolės ataskaitas, įskaitant duomenų iš įvairių šaltinių derinimo rezultatus; |
| --- | --- |

e)

tikrina atitinkamas kontrolės ataskaitas, įskaitant duomenų iš įvairių šaltinių derinimo rezultatus;

| f) | tikrina atitinkamus vidaus auditorių ar kitas kontrolės funkcijas įstaigoje atliekančių darbuotojų nustatytus faktus; |
| --- | --- |

f)

tikrina atitinkamus vidaus auditorių ar kitas kontrolės funkcijas įstaigoje atliekančių darbuotojų nustatytus faktus;

| g) | tikrina pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus atitinkamo audito metu; |
| --- | --- |

g)

tikrina pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus atitinkamo audito metu;

| h) | gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia. |
| --- | --- |

h)

gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia.

4.   Atlikdamos vertinimą pagal 1 ir 2 dalis kompetentingos institucijos taip pat gali taikyti bet kuriuos šiuos papildomus metodus:

| a) | patikrinti nuosavų lėšų reikalavimams apskaičiuoti naudojamų IT sistemų funkcinius dokumentus; |
| --- | --- |

a)

patikrinti nuosavų lėšų reikalavimams apskaičiuoti naudojamų IT sistemų funkcinius dokumentus;

| b) | paprašyti įstaigos tiesiogiai apskaičiuoti tam tikrų rūšių pozicijų nuosavų lėšų reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

paprašyti įstaigos tiesiogiai apskaičiuoti tam tikrų rūšių pozicijų nuosavų lėšų reikalavimus;

| c) | atlikti savo imties bandymus, susijusius su nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimu, naudojant įstaigos duomenis dėl tam tikrų rūšių pozicijų; |
| --- | --- |

c)

atlikti savo imties bandymus, susijusius su nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimu, naudojant įstaigos duomenis dėl tam tikrų rūšių pozicijų;

| d) | atlikti savo testus su įstaigos duomenimis arba paprašyti įstaigos atlikti kompetentingų institucijų pasiūlytus testus; |
| --- | --- |

d)

atlikti savo testus su įstaigos duomenimis arba paprašyti įstaigos atlikti kompetentingų institucijų pasiūlytus testus;

| e) | patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus. |
| --- | --- |

e)

patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus.

68 straipsnis

Nuosavų lėšų reikalavimams apskaičiuoti naudojamos sistemos patikimumas

Vertindamos nuosavų lėšų reikalavimams apskaičiuoti naudojamos įstaigos sistemos patikimumą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies g punkte, be 72–75 straipsnių reikalavimų dėl duomenų tvarkymo vertinimo metodikos, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | įstaigos atliekami kontroliniai bandymai, skirti patvirtinti, kad nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimas atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 151–168 straipsnius, yra išsamūs; |
| --- | --- |

a)

įstaigos atliekami kontroliniai bandymai, skirti patvirtinti, kad nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimas atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 151–168 straipsnius, yra išsamūs;

| b) | tie kontroliniai bandymai yra patikimi ir, visų pirma, ar skaičiavimai, atlikti nuosavų lėšų reikalavimams naudojamoje sistemoje, dera su alternatyvioje skaičiavimo priemonėje atliktais skaičiavimais; |
| --- | --- |

b)

tie kontroliniai bandymai yra patikimi ir, visų pirma, ar skaičiavimai, atlikti nuosavų lėšų reikalavimams naudojamoje sistemoje, dera su alternatyvioje skaičiavimo priemonėje atliktais skaičiavimais;

| c) | įstaigos atliekamų kontrolinių bandymų dažnumas yra pakankamas ir bandymai vyksta bent tuo metu, kai vykdomi nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimo algoritmai, ir visais kitais atvejais, kai sistemoje atliekami pakeitimai. |
| --- | --- |

c)

įstaigos atliekamų kontrolinių bandymų dažnumas yra pakankamas ir bandymai vyksta bent tuo metu, kai vykdomi nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimo algoritmai, ir visais kitais atvejais, kai sistemoje atliekami pakeitimai.

69 straipsnis

Duomenų kokybė

1.   Vertindamos nuosavų lėšų reikalavimams apskaičiuoti naudojamų duomenų kokybę, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies g punkte, be 73 straipsnio reikalavimų, kompetentingos institucijos patikrina įstaigos įdiegtus mechanizmus ir procedūras, skirtus nustatyti pozicijų vertes ir visas atitinkamas charakteristikas, įskaitant duomenis, susijusius su rizikos parametrais ir kredito rizikos mažinimo priemonėmis. Kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | rizikos parametrai yra išsamūs, taip pat atvejais, kai trūkstami parametrai pakeičiami numatytosiomis vertėmis, ir ar atliekant tokį pakeitimą jis yra konservatyvus, pagrįstas ir dokumentuotas; |
| --- | --- |

a)

rizikos parametrai yra išsamūs, taip pat atvejais, kai trūkstami parametrai pakeičiami numatytosiomis vertėmis, ir ar atliekant tokį pakeitimą jis yra konservatyvus, pagrįstas ir dokumentuotas;

| b) | parametrų verčių diapazonas atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 160–164 straipsniuose nustatytas reglamentavimo ir minimalias vertes; |
| --- | --- |

b)

parametrų verčių diapazonas atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 160–164 straipsniuose nustatytas reglamentavimo ir minimalias vertes;

| c) | duomenys, naudojami apskaičiuojant nuosavų lėšų reikalavimus, dera su kituose vidaus procesuose naudojamais duomenimis; |
| --- | --- |

c)

duomenys, naudojami apskaičiuojant nuosavų lėšų reikalavimus, dera su kituose vidaus procesuose naudojamais duomenimis;

| d) | rizikos parametrų taikymas atitinka pozicijų charakteristikas ir, visų pirma, ar priskirtas LGD yra tikslus ir tinkamas pozicijos rūšiai ir užtikrinimo priemonei, naudojamai užtikrinant poziciją, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 164 straipsnyje ir 230 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

d)

rizikos parametrų taikymas atitinka pozicijų charakteristikas ir, visų pirma, ar priskirtas LGD yra tikslus ir tinkamas pozicijos rūšiai ir užtikrinimo priemonei, naudojamai užtikrinant poziciją, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 164 straipsnyje ir 230 straipsnio 2 dalyje;

| e) | pozicijos vertės apskaičiavimas yra teisingas ir, visų pirma, ar užskaitos susitarimai ir nebalansinių straipsnių klasifikavimas naudojami laikantis Reglamento (ES) Nr. 575/2013 166 straipsnio; |
| --- | --- |

e)

pozicijos vertės apskaičiavimas yra teisingas ir, visų pirma, ar užskaitos susitarimai ir nebalansinių straipsnių klasifikavimas naudojami laikantis Reglamento (ES) Nr. 575/2013 166 straipsnio;

| f) | kai nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms taikomas PD/LGD metodas, pozicijų klasifikavimas ir rizikos parametrų taikymas yra teisingi pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 165 straipsnį. |
| --- | --- |

f)

kai nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms taikomas PD/LGD metodas, pozicijų klasifikavimas ir rizikos parametrų taikymas yra teisingi pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 165 straipsnį.

2.   Vertindamos nuosavų lėšų reikalavimams apskaičiuoti naudojamų duomenų suderinamumą su duomenimis, naudojamais vidaus tikslais pagal 18–22 straipsnius dėl naudojimo patikrinimo ir patirties patikrinimo vertinimo metodikos, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | yra tinkamų kontrolės ir suderinimo mechanizmų, kuriais užtikrinama, kad nuosavų lėšų reikalavimams apskaičiuoti naudojamų rizikos parametrų vertės atitiktų vidaus tikslais naudojamų parametrų vertę; |
| --- | --- |

a)

yra tinkamų kontrolės ir suderinimo mechanizmų, kuriais užtikrinama, kad nuosavų lėšų reikalavimams apskaičiuoti naudojamų rizikos parametrų vertės atitiktų vidaus tikslais naudojamų parametrų vertę;

| b) | yra tinkamų kontrolės ir suderinimo mechanizmų, kuriais užtikrinama, kad pozicijų, kurioms apskaičiuojami nuosavų lėšų reikalavimai, vertė atitiktų apskaitos duomenis; |
| --- | --- |

b)

yra tinkamų kontrolės ir suderinimo mechanizmų, kuriais užtikrinama, kad pozicijų, kurioms apskaičiuojami nuosavų lėšų reikalavimai, vertė atitiktų apskaitos duomenis;

| c) | visų į įstaigos didžiąją knygą įtrauktų pozicijų nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimas yra išsamus ir ar pozicijų, kurioms taikomas IRB metodas, ir pozicijų, kurioms taikomas standartizuotas metodas, skirtumas atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 148 ir 150 straipsnius. |
| --- | --- |

c)

visų į įstaigos didžiąją knygą įtrauktų pozicijų nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimas yra išsamus ir ar pozicijų, kurioms taikomas IRB metodas, ir pozicijų, kurioms taikomas standartizuotas metodas, skirtumas atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 148 ir 150 straipsnius.

70 straipsnis

Įvairioms pozicijų klasėms taikomos metodikos ir procedūrų įgyvendinimo teisingumas

Vertindamos nuosavų lėšų reikalavimams apskaičiuoti naudojamos metodikos ir procedūrų įgyvendinimo teisingumą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies g punkte, įvairiose pozicijų klasėse kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | rizikos koeficiento formulė taikoma teisingai, remiantis Reglamento (ES) Nr. 575/2013 153 ir 154 straipsniais, atsižvelgiant į pozicijų priskyrimą pozicijų klasėms; |
| --- | --- |

a)

rizikos koeficiento formulė taikoma teisingai, remiantis Reglamento (ES) Nr. 575/2013 153 ir 154 straipsniais, atsižvelgiant į pozicijų priskyrimą pozicijų klasėms;

| b) | koreliacijos koeficientas apskaičiuojamas remiantis pozicijų charakteristikomis, visų pirma, ar bendras pardavimo parametras taikomas remiantis konsoliduota finansine informacija; |
| --- | --- |

b)

koreliacijos koeficientas apskaičiuojamas remiantis pozicijų charakteristikomis, visų pirma, ar bendras pardavimo parametras taikomas remiantis konsoliduota finansine informacija;

| c) | kai pagal riziką įvertintų pozicijų suma koreguojama pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 153 straipsnio 3 dalį, koreguojant atsižvelgiama į visus šiuos aspektus:






  i) | informacija apie užtikrinimo teikėjo PD taikoma teisingai; |
| --- | --- | --- |

c)

kai pagal riziką įvertintų pozicijų suma koreguojama pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 153 straipsnio 3 dalį, koreguojant atsižvelgiama į visus šiuos aspektus:

i)

informacija apie užtikrinimo teikėjo PD taikoma teisingai;

| ii) | užtikrinimo teikėjo PD apskaičiuojama naudojant kompetentingų institucijų pagal IRB metodą patvirtintą reitingų sistemą; |
| --- | --- |

ii)

užtikrinimo teikėjo PD apskaičiuojama naudojant kompetentingų institucijų pagal IRB metodą patvirtintą reitingų sistemą;

| d) | teisingai apskaičiuojamas išpirkimo termino parametras, visų pirma:






  i) | apskaičiuojant išpirkimo termino parametrą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 162 straipsnio 2 dalies f punktą naudojama priemonės galiojimo pabaigos data; |
| --- | --- | --- |

d)

teisingai apskaičiuojamas išpirkimo termino parametras, visų pirma:

i)

apskaičiuojant išpirkimo termino parametrą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 162 straipsnio 2 dalies f punktą naudojama priemonės galiojimo pabaigos data;

| ii) | tais atvejais, kai išpirkimo termino parametras yra mažesnis nei vieni metai, tai yra tinkamai pagrįsta ir dokumentuota, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 162 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse; |
| --- | --- |

ii)

tais atvejais, kai išpirkimo termino parametras yra mažesnis nei vieni metai, tai yra tinkamai pagrįsta ir dokumentuota, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 162 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse;

| e) | mažmeninių pozicijų, kurios užtikrintos gyvenamosios ir komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu ir kurioms netaikomos centrinės valdžios institucijų garantijos, pozicijos svertinio LGD vidurkio apatinė riba, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 164 straipsnio 4 ir 5 dalyse, apskaičiuojama bendrai visoms mažmeninėms pozicijos, kurios užtikrintos atitinkamai gyvenamosios ir komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, ir tais atvejais, kai bendras pozicijos svertinis LGD vidurkis yra mažesnis nei atitinkama apatinė riba, įstaiga ilgainiui nuosekliai atlieka koregavimą; |
| --- | --- |

e)

mažmeninių pozicijų, kurios užtikrintos gyvenamosios ir komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu ir kurioms netaikomos centrinės valdžios institucijų garantijos, pozicijos svertinio LGD vidurkio apatinė riba, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 164 straipsnio 4 ir 5 dalyse, apskaičiuojama bendrai visoms mažmeninėms pozicijos, kurios užtikrintos atitinkamai gyvenamosios ir komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, ir tais atvejais, kai bendras pozicijos svertinis LGD vidurkis yra mažesnis nei atitinkama apatinė riba, įstaiga ilgainiui nuosekliai atlieka koregavimą;

| f) | skirtingų metodų taikymas skirtingiems nuosavybės vertybinių popierių portfeliams, kai pati įstaiga taiko skirtingus vidaus rizikos valdymo metodus pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 155 straipsnį, yra teisingas, visų pirma ar metodo pasirinkimas:






  i) | nereiškia, kad nuosavų lėšų reikalavimai įvertinami nepakankamai; |
| --- | --- | --- |

f)

skirtingų metodų taikymas skirtingiems nuosavybės vertybinių popierių portfeliams, kai pati įstaiga taiko skirtingus vidaus rizikos valdymo metodus pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 155 straipsnį, yra teisingas, visų pirma ar metodo pasirinkimas:

i)

nereiškia, kad nuosavų lėšų reikalavimai įvertinami nepakankamai;

| ii) | ilgainiui daromas nuosekliai; |
| --- | --- |

ii)

ilgainiui daromas nuosekliai;

| iii) | yra pagrįstas vidaus rizikos valdymo praktika; |
| --- | --- |

iii)

yra pagrįstas vidaus rizikos valdymo praktika;

| g) | jeigu naudojamas paprastas rizikos koeficiento metodas pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 155 straipsnio 2 dalį, rizikos koeficientai taikomi teisingai, visų pirma ar 190 % rizikos koeficientas taikomas tik pakankamai diversifikuotiems portfeliams, kai įstaiga yra įrodžiusi, jog diversifikavus portfelį pavyko gerokai sumažinti riziką, palyginti su pavienių portfelio pozicijų rizika; |
| --- | --- |

g)

jeigu naudojamas paprastas rizikos koeficiento metodas pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 155 straipsnio 2 dalį, rizikos koeficientai taikomi teisingai, visų pirma ar 190 % rizikos koeficientas taikomas tik pakankamai diversifikuotiems portfeliams, kai įstaiga yra įrodžiusi, jog diversifikavus portfelį pavyko gerokai sumažinti riziką, palyginti su pavienių portfelio pozicijų rizika;

| h) | tikėtino nuostolio sumų ir kredito rizikos koregavimų, papildomų vertės koregavimų ir kitų nuosavų lėšų sumažinimų skirtumas pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 159 straipsnį apskaičiuojamas teisingai, visų pirma:






  i) | ar skaičiuojama atskirai pozicijų esant įsipareigojimų neįvykdymui portfeliui ir pozicijų nesant įsipareigojimų neįvykdymo portfeliui; |
| --- | --- | --- |

h)

tikėtino nuostolio sumų ir kredito rizikos koregavimų, papildomų vertės koregavimų ir kitų nuosavų lėšų sumažinimų skirtumas pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 159 straipsnį apskaičiuojamas teisingai, visų pirma:

i)

ar skaičiuojama atskirai pozicijų esant įsipareigojimų neįvykdymui portfeliui ir pozicijų nesant įsipareigojimų neįvykdymo portfeliui;

| ii) | kai atliekant skaičiavimą portfeliui esant įsipareigojimų neįvykdymui gaunama neigiama suma, ar ši suma nėra naudojama teigiamoms sumoms, gaunamoms atliekant pozicijų nesant įsipareigojimų neįvykdymo portfelio skaičiavimus, atsverti; |
| --- | --- |

ii)

kai atliekant skaičiavimą portfeliui esant įsipareigojimų neįvykdymui gaunama neigiama suma, ar ši suma nėra naudojama teigiamoms sumoms, gaunamoms atliekant pozicijų nesant įsipareigojimų neįvykdymo portfelio skaičiavimus, atsverti;

| iii) | ar skaičiavimas atliekamas neatskaičius mokesčių; |
| --- | --- |

iii)

ar skaičiavimas atliekamas neatskaičius mokesčių;

| i) | įvairūs pozicijų kaip KIS vienetų ar akcijų traktavimo metodai taikomi teisingai, visų pirma:






  i) | ar įstaiga teisingai atskiria KIS pozicijas, kurioms taikomas Reglamento (ES) Nr. 575/2013 152 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytas skaidrumo metodas, ir kitas KIS pozicijas; |
| --- | --- | --- |

i)

įvairūs pozicijų kaip KIS vienetų ar akcijų traktavimo metodai taikomi teisingai, visų pirma:

i)

ar įstaiga teisingai atskiria KIS pozicijas, kurioms taikomas Reglamento (ES) Nr. 575/2013 152 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytas skaidrumo metodas, ir kitas KIS pozicijas;

| ii) | ar KIS pozicijos, tvarkomos pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 152 straipsnio 1 arba 2 dalį, atitinka to reglamento 132 straipsnio 3 dalies tinkamumo kriterijus; |
| --- | --- |

ii)

ar KIS pozicijos, tvarkomos pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 152 straipsnio 1 arba 2 dalį, atitinka to reglamento 132 straipsnio 3 dalies tinkamumo kriterijus;

| iii) | kai įstaiga taiko Reglamento (ES) Nr. 575/2013 152 straipsnio 4 dalyje nustatytą metodą vidutinėms pagal riziką įvertintų pozicijų sumoms apskaičiuoti, ar:






  — | šio skaičiavimo teisingumą patvirtina išorės auditorius; |
| --- | --- | --- |

iii)

kai įstaiga taiko Reglamento (ES) Nr. 575/2013 152 straipsnio 4 dalyje nustatytą metodą vidutinėms pagal riziką įvertintų pozicijų sumoms apskaičiuoti, ar:

—

šio skaičiavimo teisingumą patvirtina išorės auditorius;

| — | Reglamento (ES) Nr. 575/2013 152 straipsnio 2 dalies b punkto i ir ii papunkčiuose nustatyti dauginimo koeficientai taikomi teisingai; |
| --- | --- |

—

Reglamento (ES) Nr. 575/2013 152 straipsnio 2 dalies b punkto i ir ii papunkčiuose nustatyti dauginimo koeficientai taikomi teisingai;

| — | kai įstaigos pagal riziką įvertintų pozicijų sumas apskaičiuoja trečioji šalis, ar trečioji šalis atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 152 straipsnio 4 dalies a ir b punktų reikalavimus. |
| --- | --- |

—

kai įstaigos pagal riziką įvertintų pozicijų sumas apskaičiuoja trečioji šalis, ar trečioji šalis atitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 152 straipsnio 4 dalies a ir b punktų reikalavimus.

71 straipsnis

Nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimo proceso organizavimas

Vertindamos nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimo proceso pagrįstumą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies g punkte, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | skyriaus ar skyrių, atsakingų už apskaičiavimo proceso kontrolę ir valdymą, pareigų paskirstymas, visų pirma atsakomybės už konkrečias kontrolės priemones, taikytinas kiekviename apskaičiavimo proceso etape, paskirstymas yra aiškiai apibrėžtas; |
| --- | --- |

a)

skyriaus ar skyrių, atsakingų už apskaičiavimo proceso kontrolę ir valdymą, pareigų paskirstymas, visų pirma atsakomybės už konkrečias kontrolės priemones, taikytinas kiekviename apskaičiavimo proceso etape, paskirstymas yra aiškiai apibrėžtas;

| b) | atitinkamomis procedūromis, įskaitant atsargines procedūras, užtikrinama, kad nuosavų lėšų reikalavimai būtų apskaičiuojami pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 430 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

atitinkamomis procedūromis, įskaitant atsargines procedūras, užtikrinama, kad nuosavų lėšų reikalavimai būtų apskaičiuojami pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 430 straipsnį;

| c) | visi įvesties duomenys, įskaitant rizikos parametrų vertes ir ankstesnes sistemos versijas, saugomi, kad būtų galima atkartoti nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimą; |
| --- | --- |

c)

visi įvesties duomenys, įskaitant rizikos parametrų vertes ir ankstesnes sistemos versijas, saugomi, kad būtų galima atkartoti nuosavų lėšų reikalavimų apskaičiavimą;

| d) | apskaičiavimo rezultatai patvirtinami tinkamu vadovybės lygmeniu ir ar vyresnioji vadovybė informuojama apie galimas skaičiavimo klaidas ar nepakankamumą ir priemones, kurių reikia imtis. |
| --- | --- |

d)

apskaičiavimo rezultatai patvirtinami tinkamu vadovybės lygmeniu ir ar vyresnioji vadovybė informuojama apie galimas skaičiavimo klaidas ar nepakankamumą ir priemones, kurių reikia imtis.

12 SKYRIUS

DUOMENŲ TVARKYMO VERTINIMO METODIKA

72 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Vertindamos, kaip laikomasi Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies d punkte ir 176 straipsnyje nustatytų duomenų tvarkymo reikalavimų, kompetentingos institucijos įvertina visus šiuos aspektus:

| a) | vidaus, išorės ar bendrų duomenų kokybę, įskaitant duomenų kokybės valdymo procesą, pagal 73 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

vidaus, išorės ar bendrų duomenų kokybę, įskaitant duomenų kokybės valdymo procesą, pagal 73 straipsnį;

| b) | duomenų dokumentavimą ir teikimą pagal 74 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

duomenų dokumentavimą ir teikimą pagal 74 straipsnį;

| c) | atitinkamą IT infrastruktūrą pagal 75 straipsnį. |
| --- | --- |

c)

atitinkamą IT infrastruktūrą pagal 75 straipsnį.

2.   Atlikdamos vertinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taiko visus šiuos metodus:

| a) | tikrina duomenų kokybės valdymo politiką, metodus ir procedūras, susijusias su IRB metode naudojamais duomenimis; |
| --- | --- |

a)

tikrina duomenų kokybės valdymo politiką, metodus ir procedūras, susijusias su IRB metode naudojamais duomenimis;

| b) | tikrina atitinkamas duomenų kokybės ataskaitas, taip pat jų išvadas, nustatytus faktus ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

b)

tikrina atitinkamas duomenų kokybės ataskaitas, taip pat jų išvadas, nustatytus faktus ir rekomendacijas;

| c) | tikrina IT infrastruktūros politiką ir IT sistemų valdymo procedūras, įskaitant nenumatytų atvejų planavimo politiką, susijusią su IT sistemomis, naudojamomis taikant IRB metodą; |
| --- | --- |

c)

tikrina IT infrastruktūros politiką ir IT sistemų valdymo procedūras, įskaitant nenumatytų atvejų planavimo politiką, susijusią su IT sistemomis, naudojamomis taikant IRB metodą;

| d) | tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, ar komitetų posėdžių protokolus; |
| --- | --- |

d)

tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, ar komitetų posėdžių protokolus;

| e) | tikrina atitinkamus vidaus auditorių ar kitas kontrolės funkcijas įstaigoje atliekančių darbuotojų nustatytus faktus; |
| --- | --- |

e)

tikrina atitinkamus vidaus auditorių ar kitas kontrolės funkcijas įstaigoje atliekančių darbuotojų nustatytus faktus;

| f) | tikrina pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus atitinkamo audito metu; |
| --- | --- |

f)

tikrina pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus atitinkamo audito metu;

| g) | gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia. |
| --- | --- |

g)

gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia.

3.   Atlikdamos vertinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taip pat gali taikyti bet kurį iš šių papildomų metodų:

| a) | atlikti savo testus su įstaigos duomenimis arba paprašyti įstaigos atlikti kompetentingų institucijų pasiūlytus testus; |
| --- | --- |

a)

atlikti savo testus su įstaigos duomenimis arba paprašyti įstaigos atlikti kompetentingų institucijų pasiūlytus testus;

| b) | patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus. |
| --- | --- |

b)

patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus.

73 straipsnis

Duomenų kokybė

1.   Vertindamos vidaus, išorės ar bendrų duomenų, reikalingų siekiant veiksmingai remti kredito rizikos nustatymo ir valdymo procesą, kokybę pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies d punktą ir 176 straipsnį kompetentingos institucijos patikrina:

| a) | parametrų, kuriems reikia verčių, verčių išsamumą; |
| --- | --- |

a)

parametrų, kuriems reikia verčių, verčių išsamumą;

| b) | duomenų tikslumą užtikrinant, kad duomenyse iš esmės nebūtų klaidų; |
| --- | --- |

b)

duomenų tikslumą užtikrinant, kad duomenyse iš esmės nebūtų klaidų;

| c) | duomenų nuoseklumą užtikrinant, kad tam tikrą duomenų rinkinį būtų galima palyginti įvairiuose įstaigos duomenų šaltiniuose; |
| --- | --- |

c)

duomenų nuoseklumą užtikrinant, kad tam tikrą duomenų rinkinį būtų galima palyginti įvairiuose įstaigos duomenų šaltiniuose;

| d) | duomenų verčių savalaikiškumą užtikrinant, kad vertės būtų atnaujintos; |
| --- | --- |

d)

duomenų verčių savalaikiškumą užtikrinant, kad vertės būtų atnaujintos;

| e) | duomenų unikalumą užtikrinant, kad bendri duomenys nesidubliuotų dėl filtrų ar kitų šaltinių duomenų transformacijų; |
| --- | --- |

e)

duomenų unikalumą užtikrinant, kad bendri duomenys nesidubliuotų dėl filtrų ar kitų šaltinių duomenų transformacijų;

| f) | duomenų galiojimą užtikrinant, kad duomenys būtų pagrįsti tinkama klasifikavimo sistema, kuri būtų pakankamai griežta, kad būtų priimtina; |
| --- | --- |

f)

duomenų galiojimą užtikrinant, kad duomenys būtų pagrįsti tinkama klasifikavimo sistema, kuri būtų pakankamai griežta, kad būtų priimtina;

| g) | duomenų atsekamumą užtikrinant, kad nagrinėjamų duomenų istoriją, tvarkymą ir buvimo vietą būtų galima lengvai atsekti. |
| --- | --- |

g)

duomenų atsekamumą užtikrinant, kad nagrinėjamų duomenų istoriją, tvarkymą ir buvimo vietą būtų galima lengvai atsekti.

2.   Vertindamos duomenų kokybės valdymo procesą kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | tenkinamos visos šios sąlygos:






  i) | tinkami duomenų kokybės standartai, kuriuose nustatyti duomenų kokybės valdymo proceso tikslai ir bendra taikymo sritis; |
| --- | --- | --- |

a)

tenkinamos visos šios sąlygos:

i)

tinkami duomenų kokybės standartai, kuriuose nustatyti duomenų kokybės valdymo proceso tikslai ir bendra taikymo sritis;

| ii) | tinkama duomenų rinkimo, saugojimo, migracijos, aktualizavimo ir naudojimo politika, standartai ir procedūros; |
| --- | --- |

ii)

tinkama duomenų rinkimo, saugojimo, migracijos, aktualizavimo ir naudojimo politika, standartai ir procedūros;

| iii) | praktika nuosekliai atnaujinti ir tobulinti duomenų kokybės valdymo procesą; |
| --- | --- |

iii)

praktika nuosekliai atnaujinti ir tobulinti duomenų kokybės valdymo procesą;

| iv) | kriterijų ir procedūrų rinkinys, skirtas nustatyti atitiktį duomenų kokybės standartams, ir visų pirma bendrieji kriterijai ir duomenų suderinimo tarp sistemų ir sistemų viduje, įskaitant apskaitos ir vidaus reitingais pagrįstus duomenis, procesas; |
| --- | --- |

iv)

kriterijų ir procedūrų rinkinys, skirtas nustatyti atitiktį duomenų kokybės standartams, ir visų pirma bendrieji kriterijai ir duomenų suderinimo tarp sistemų ir sistemų viduje, įskaitant apskaitos ir vidaus reitingais pagrįstus duomenis, procesas;

| v) | tinkami procesai, skirti vidaus lygmeniu vertinti ir nuolat gerinti duomenų kokybę, įskaitant vidaus rekomendacijų rengimo procesą siekiant spręsti problemas tobulintinose srityse ir tų rekomendacijų įgyvendinimo procesą teikiant pirmenybę jų reikšmingumui ir visų pirma reikšmingų neatitikimų, atsirandančių dėl duomenų suderinimo proceso, pašalinimo procesą; |
| --- | --- |

v)

tinkami procesai, skirti vidaus lygmeniu vertinti ir nuolat gerinti duomenų kokybę, įskaitant vidaus rekomendacijų rengimo procesą siekiant spręsti problemas tobulintinose srityse ir tų rekomendacijų įgyvendinimo procesą teikiant pirmenybę jų reikšmingumui ir visų pirma reikšmingų neatitikimų, atsirandančių dėl duomenų suderinimo proceso, pašalinimo procesą;

| b) | duomenų rinkimo procesas yra pakankamai nepriklausomas nuo duomenų kokybės valdymo proceso, tam tikrais atvejais įskaitant organizacinės struktūros ir darbuotojų atskyrimą. |
| --- | --- |

b)

duomenų rinkimo procesas yra pakankamai nepriklausomas nuo duomenų kokybės valdymo proceso, tam tikrais atvejais įskaitant organizacinės struktūros ir darbuotojų atskyrimą.

74 straipsnis

Duomenų patvirtinimas dokumentais ir teikimas

1.   Vertindamos duomenų, reikalingų siekiant veiksmingai remti kredito rizikos nustatymo ir valdymo procesą, patvirtinimą dokumentais pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies d punktą ir 176 straipsnį kompetentingos institucijos vertina visus šiuos aspektus:

| a) | duomenų bazių rinkinio specifikaciją, visų pirma:






  i) | pasaulinį duomenų bazių, taikant IRB metodą naudojamų skaičiavimo sistemose, žemėlapį; |
| --- | --- | --- |

a)

duomenų bazių rinkinio specifikaciją, visų pirma:

i)

pasaulinį duomenų bazių, taikant IRB metodą naudojamų skaičiavimo sistemose, žemėlapį;

| ii) | atitinkamus duomenų šaltinius; |
| --- | --- |

ii)

atitinkamus duomenų šaltinius;

| iii) | atitinkamus duomenų gavimo bei transformavimo procesus ir šiuo požiūriu taikomus kriterijus; |
| --- | --- |

iii)

atitinkamus duomenų gavimo bei transformavimo procesus ir šiuo požiūriu taikomus kriterijus;

| iv) | atitinkamą duomenų bazių funkcinę specifikaciją, įskaitant jų dydį, sukūrimo datą, duomenų žodynus su laukų turinio ir įvairių laukų verčių paaiškinimais ir aiškiomis duomenų elementų apibrėžtimis; |
| --- | --- |

iv)

atitinkamą duomenų bazių funkcinę specifikaciją, įskaitant jų dydį, sukūrimo datą, duomenų žodynus su laukų turinio ir įvairių laukų verčių paaiškinimais ir aiškiomis duomenų elementų apibrėžtimis;

| v) | atitinkamą duomenų bazių techninę specifikaciją, įskaitant duomenų bazės rūšį, lenteles, duomenų bazės valdymo sistemą ir duomenų bazės architektūrą ir duomenų modelius, nurodytus bet kokiose standartinėse pastabose dėl duomenų modeliavimo; |
| --- | --- |

v)

atitinkamą duomenų bazių techninę specifikaciją, įskaitant duomenų bazės rūšį, lenteles, duomenų bazės valdymo sistemą ir duomenų bazės architektūrą ir duomenų modelius, nurodytus bet kokiose standartinėse pastabose dėl duomenų modeliavimo;

| vi) | atitinkamus darbo srautus ir procedūras, susijusius su duomenų rinkimu ir duomenų saugojimu; |
| --- | --- |

vi)

atitinkamus darbo srautus ir procedūras, susijusius su duomenų rinkimu ir duomenų saugojimu;

| b) | duomenų valdymo politiką ir pareigų paskirstymą, įskaitant naudotojų profilius ir duomenų savininkus; |
| --- | --- |

b)

duomenų valdymo politiką ir pareigų paskirstymą, įskaitant naudotojų profilius ir duomenų savininkus;

| c) | duomenų valdymo sistemoje įgyvendintų kontrolės priemonių skaidrumą, prieinamumą ir nuoseklumą. |
| --- | --- |

c)

duomenų valdymo sistemoje įgyvendintų kontrolės priemonių skaidrumą, prieinamumą ir nuoseklumą.

2.   Vertindamos duomenų teikimą kompetentingos institucijos, visų pirma, tikrina, ar teikiant duomenis:

| a) | nustatyta ataskaitų ar apžvalgų, nustatytų faktų ir, kai taikytina, rekomendacijų, kaip pašalinti nustatytas silpnąsias puses ar trūkumus, taikymo sritis; |
| --- | --- |

a)

nustatyta ataskaitų ar apžvalgų, nustatytų faktų ir, kai taikytina, rekomendacijų, kaip pašalinti nustatytas silpnąsias puses ar trūkumus, taikymo sritis;

| b) | pakankamai dažnai pranešama įstaigos vyresniajai vadovybei ir valdymo organui ir ar teikiamų duomenų gavėjo lygis atitinka įstaigos organizacinę struktūrą ir informacijos rūšį bei reikšmingumą; |
| --- | --- |

b)

pakankamai dažnai pranešama įstaigos vyresniajai vadovybei ir valdymo organui ir ar teikiamų duomenų gavėjo lygis atitinka įstaigos organizacinę struktūrą ir informacijos rūšį bei reikšmingumą;

| c) | tai daroma reguliariai ir kai tinkama, taip pat ad hoc pagrindu; |
| --- | --- |

c)

tai daroma reguliariai ir kai tinkama, taip pat ad hoc pagrindu;

| d) | pateikiama pakankamai įrodymų, kad įstaiga tinkamai atsižvelgia į rekomendacijas ir jas įgyvendina. |
| --- | --- |

d)

pateikiama pakankamai įrodymų, kad įstaiga tinkamai atsižvelgia į rekomendacijas ir jas įgyvendina.

75 straipsnis

IT infrastruktūra

1.   Siekdamos įvertinti IT sistemų, svarbių įstaigos reitingų sistemoms ir IRB metodo taikymui, architektūrą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnį kompetentingos institucijos vertina visus šiuos aspektus:

| a) | IT sistemos architektūrą, įskaitant visas taikomąsias programas, jų sąsajas ir tarpusavio ryšius; |
| --- | --- |

a)

IT sistemos architektūrą, įskaitant visas taikomąsias programas, jų sąsajas ir tarpusavio ryšius;

| b) | duomenų srauto diagramą, kurioje sužymėtos visos pagrindinės taikomosios programos, duomenų bazės ir IT komponentai, naudojami taikant IRB metodą ir susiję su reitingų sistemomis; |
| --- | --- |

b)

duomenų srauto diagramą, kurioje sužymėtos visos pagrindinės taikomosios programos, duomenų bazės ir IT komponentai, naudojami taikant IRB metodą ir susiję su reitingų sistemomis;

| c) | IT sistemų savininkų priskyrimą; |
| --- | --- |

c)

IT sistemų savininkų priskyrimą;

| d) | IT sistemų galingumą, išplečiamumą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

d)

IT sistemų galingumą, išplečiamumą ir veiksmingumą;

| e) | IT sistemų ir duomenų bazių vadovus. |
| --- | --- |

e)

IT sistemų ir duomenų bazių vadovus.

2.   Vertindamos IT infrastruktūros, kuri yra svarbi įstaigos reitingų sistemoms ir IRB metodo taikymui, pagrįstumą, saugumą ir patikimumą kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | IT infrastruktūra gali laiku, automatiškai ir lanksčiai remti įstaigos įprastus ir neįprastus procesus; |
| --- | --- |

a)

IT infrastruktūra gali laiku, automatiškai ir lanksčiai remti įstaigos įprastus ir neįprastus procesus;

| b) | tinkamai ribojama IT infrastruktūros gebėjimų sutrikimo (sutrikimų) rizika, duomenų praradimo rizika ir neteisingo vertinimo (trikčių) rizika; |
| --- | --- |

b)

tinkamai ribojama IT infrastruktūros gebėjimų sutrikimo (sutrikimų) rizika, duomenų praradimo rizika ir neteisingo vertinimo (trikčių) rizika;

| c) | IT infrastruktūra yra tinkamai apsaugota nuo piktavališkų vidaus ar išorės subjektų vykdomos duomenų ar sistemų vagystės, sukčiavimo, manipuliavimo ar sabotažo. |
| --- | --- |

c)

IT infrastruktūra yra tinkamai apsaugota nuo piktavališkų vidaus ar išorės subjektų vykdomos duomenų ar sistemų vagystės, sukčiavimo, manipuliavimo ar sabotažo.

3.   Vertindamos IT infrastruktūros, kuri yra svarbi įstaigos reitingų sistemoms ir IRB metodo taikymui, patvarumą kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | IT sistemų, duomenų ir dokumentų atsarginio kopijavimo procedūros yra įdiegtos ir periodiškai išbandomos; |
| --- | --- |

a)

IT sistemų, duomenų ir dokumentų atsarginio kopijavimo procedūros yra įdiegtos ir periodiškai išbandomos;

| b) | ypatingos svarbos IT sistemoms įgyvendinti veiklos tęstinumo planai; |
| --- | --- |

b)

ypatingos svarbos IT sistemoms įgyvendinti veiklos tęstinumo planai;

| c) | IT sistemų atkūrimo procedūros sutrikimo atveju yra apibrėžtos ir periodiškai išbandomos; |
| --- | --- |

c)

IT sistemų atkūrimo procedūros sutrikimo atveju yra apibrėžtos ir periodiškai išbandomos;

| d) | IT sistemų naudotojų valdymas vykdomas pagal atitinkamą įstaigos politiką ir procedūras; |
| --- | --- |

d)

IT sistemų naudotojų valdymas vykdomas pagal atitinkamą įstaigos politiką ir procedūras;

| e) | ypatingos svarbos IT sistemoms yra nustatyta audito seka; |
| --- | --- |

e)

ypatingos svarbos IT sistemoms yra nustatyta audito seka;

| f) | IT sistemų pakeitimų valdymas yra tinkamas, o pakeitimų stebėsena apima visas IT sistemas. |
| --- | --- |

f)

IT sistemų pakeitimų valdymas yra tinkamas, o pakeitimų stebėsena apima visas IT sistemas.

4.   Vertindamos, ar IT infrastruktūra, kuri yra svarbi įstaigos reitingų sistemoms ir IRB metodo taikymui, peržiūrima ir reguliariai, ar ad hoc pagrindu, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | reguliariai vykdant stebėseną ir atliekant ad hoc peržiūrą parengiamos rekomendacijos, kaip pašalinti silpnąsias puses ar trūkumus, jei jų nustatyta; |
| --- | --- |

a)

reguliariai vykdant stebėseną ir atliekant ad hoc peržiūrą parengiamos rekomendacijos, kaip pašalinti silpnąsias puses ar trūkumus, jei jų nustatyta;

| b) | a punkte nurodyti nustatyti faktai ir rekomendacijos pateikiami įstaigos vyresniajai vadovybei ir valdymo organui; |
| --- | --- |

b)

a punkte nurodyti nustatyti faktai ir rekomendacijos pateikiami įstaigos vyresniajai vadovybei ir valdymo organui;

| c) | yra pakankamai įrodymų, kad įstaiga tinkamai atsižvelgia į rekomendacijas ir jas įgyvendina. |
| --- | --- |

c)

yra pakankamai įrodymų, kad įstaiga tinkamai atsižvelgia į rekomendacijas ir jas įgyvendina.

13 SKYRIUS

NUOSAVYBĖS VERTYBINIŲ POPIERIŲ POZICIJOMS TAIKOMŲ VIDAUS MODELIŲ VERTINIMO METODIKA

76 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Vertindamos, ar įstaiga geba sukurti ir patvirtinti nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms taikomą vidaus modelį ir kiekvieną poziciją priskirti nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms taikomų vidaus modelių taikymo mastui, kaip reikalaujama pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies f ir h punktus ir 186, 187 bei 188 straipsnius, kompetentingos institucijos vertina visus šiuos aspektus:

| a) | naudojamų duomenų tinkamumą pagal 77 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

naudojamų duomenų tinkamumą pagal 77 straipsnį;

| b) | modelių tinkamumą pagal 78 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

modelių tinkamumą pagal 78 straipsnį;

| c) | testavimo nepalankiausiomis sąlygomis programos išsamumą pagal 79 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

testavimo nepalankiausiomis sąlygomis programos išsamumą pagal 79 straipsnį;

| d) | modelio ir modeliavimo proceso vientisumą pagal 80 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

modelio ir modeliavimo proceso vientisumą pagal 80 straipsnį;

| e) | pozicijų priskyrimo vidaus modelių metodui tinkamumą pagal 81 straipsnį; |
| --- | --- |

e)

pozicijų priskyrimo vidaus modelių metodui tinkamumą pagal 81 straipsnį;

| f) | patikimumo vertinimo funkcijos tinkamumą pagal 82 straipsnį. |
| --- | --- |

f)

patikimumo vertinimo funkcijos tinkamumą pagal 82 straipsnį.

2.   Atlikdamos vertinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taiko visus šiuos metodus:

| a) | tikrina atitinkamą įstaigos vidaus politiką ir procedūras; |
| --- | --- |

a)

tikrina atitinkamą įstaigos vidaus politiką ir procedūras;

| b) | tikrina įstaigos techninius dokumentus dėl nuosavybės vertybinių popierių pozicijų vidaus modelio kūrimo metodikos ir proceso; |
| --- | --- |

b)

tikrina įstaigos techninius dokumentus dėl nuosavybės vertybinių popierių pozicijų vidaus modelio kūrimo metodikos ir proceso;

| c) | tikrina atitinkamus kūrimo vadovus, metodikas bei procesus ir kritiškai juos įvertina; |
| --- | --- |

c)

tikrina atitinkamus kūrimo vadovus, metodikas bei procesus ir kritiškai juos įvertina;

| d) | tikrina įvairių skyrių ir vidaus organų, dalyvaujančių kuriant nuosavybės vertybinių popierių pozicijų vidaus modelį, vertinant jo patikimumą ir jį taikant, funkcijas ir pareigas; |
| --- | --- |

d)

tikrina įvairių skyrių ir vidaus organų, dalyvaujančių kuriant nuosavybės vertybinių popierių pozicijų vidaus modelį, vertinant jo patikimumą ir jį taikant, funkcijas ir pareigas;

| e) | tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, ar komitetų posėdžių protokolus; |
| --- | --- |

e)

tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, ar komitetų posėdžių protokolus;

| f) | tikrina atitinkamas nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms taikomų vidaus modelių veikimo ataskaitas ir įstaigos kredito rizikos kontrolės skyriaus, patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų, vidaus auditorių ar bet kokią kitą kontrolės funkciją atliekančių darbuotojų rekomendacijas; |
| --- | --- |

f)

tikrina atitinkamas nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms taikomų vidaus modelių veikimo ataskaitas ir įstaigos kredito rizikos kontrolės skyriaus, patikimumo vertinimą atliekančių darbuotojų, vidaus auditorių ar bet kokią kitą kontrolės funkciją atliekančių darbuotojų rekomendacijas;

| g) | tikrina atitinkamas pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus vykdant stebėseną, patikimumo vertinimą ir audito metu; |
| --- | --- |

g)

tikrina atitinkamas pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus vykdant stebėseną, patikimumo vertinimą ir audito metu;

| h) | gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia. |
| --- | --- |

h)

gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia.

3.   Atlikdamos vertinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taip pat gali taikyti bet kuriuos šiuos papildomus metodus:

| a) | prašyti nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms taikomų vidaus modelių kūrimo procese naudojamų duomenų ir juos analizuoti; |
| --- | --- |

a)

prašyti nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms taikomų vidaus modelių kūrimo procese naudojamų duomenų ir juos analizuoti;

| b) | nustatyti savo vertės pokyčio rizikos įverčius arba atkartoti įstaigos nustatytus vertės pokyčio rizikos įverčius naudodamos atitinkamus įstaigos pateiktus duomenis; |
| --- | --- |

b)

nustatyti savo vertės pokyčio rizikos įverčius arba atkartoti įstaigos nustatytus vertės pokyčio rizikos įverčius naudodamos atitinkamus įstaigos pateiktus duomenis;

| c) | prašyti pateikti papildomų dokumentų ar analizę, pagrindžiančią metodikos pasirinkimą ir gautus rezultatus; |
| --- | --- |

c)

prašyti pateikti papildomų dokumentų ar analizę, pagrindžiančią metodikos pasirinkimą ir gautus rezultatus;

| d) | patikrinti vertės pokyčio rizikai apskaičiuoti naudojamų IT sistemų funkcinius dokumentus; |
| --- | --- |

d)

patikrinti vertės pokyčio rizikai apskaičiuoti naudojamų IT sistemų funkcinius dokumentus;

| e) | patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus. |
| --- | --- |

e)

patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus.

77 straipsnis

Duomenų tinkamumas

Vertindamos duomenų, kuriais parodomas faktinis nuosavybės vertybinių popierių pozicijų grąžos paskirstymas, tinkamumą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 186 straipsnį, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | duomenys atitinka įstaigos specifinių nuosavybės vertybinių popierių pozicijų rizikos profilį; |
| --- | --- |

a)

duomenys atitinka įstaigos specifinių nuosavybės vertybinių popierių pozicijų rizikos profilį;

| b) | duomenys yra pakankami, kad būtų galima apskaičiuoti statistiškai patikimus nuostolių įverčius, arba yra tinkamai pakoreguoti siekiant gauti modelio rezultatus, pasižyminčius reikiamu realumo ir konservatyvumo lygiu; |
| --- | --- |

b)

duomenys yra pakankami, kad būtų galima apskaičiuoti statistiškai patikimus nuostolių įverčius, arba yra tinkamai pakoreguoti siekiant gauti modelio rezultatus, pasižyminčius reikiamu realumo ir konservatyvumo lygiu;

| c) | naudojami duomenys iš išorės šaltinių arba, kai naudojami vidaus duomenys, juos nepriklausomai patikrina atitinkami kontrolės funkciją įstaigoje atliekantys darbuotojai; |
| --- | --- |

c)

naudojami duomenys iš išorės šaltinių arba, kai naudojami vidaus duomenys, juos nepriklausomai patikrina atitinkami kontrolės funkciją įstaigoje atliekantys darbuotojai;

| d) | duomenys apima ilgiausią turimą laikotarpį, kad būtų galima konservatyviai apskaičiuoti galimus nuostolius per atitinkamą ilgalaikį arba verslo ciklą, ir, visų pirma, ar jie apima svarbių nepalankių finansinių sąlygų laikotarpį, svarbų įstaigos portfeliui; |
| --- | --- |

d)

duomenys apima ilgiausią turimą laikotarpį, kad būtų galima konservatyviai apskaičiuoti galimus nuostolius per atitinkamą ilgalaikį arba verslo ciklą, ir, visų pirma, ar jie apima svarbių nepalankių finansinių sąlygų laikotarpį, svarbų įstaigos portfeliui;

| e) | kai naudojami trumpesnio laikotarpio perskaičiuoti ketvirčio duomenys, perskaičiavimo procedūra ilgainiui taikoma konservatyviai ir nuosekliai remiantis empiriniais įrodymais ir taikant gerai parengtą ir dokumentais patvirtintą metodą; |
| --- | --- |

e)

kai naudojami trumpesnio laikotarpio perskaičiuoti ketvirčio duomenys, perskaičiavimo procedūra ilgainiui taikoma konservatyviai ir nuosekliai remiantis empiriniais įrodymais ir taikant gerai parengtą ir dokumentais patvirtintą metodą;

| f) | pasirenkamas ilgiausias laikotarpis, kuriam galima apskaičiuoti 99 procentilį pasitelkiant nesutampančius stebėjimo duomenis. |
| --- | --- |

f)

pasirenkamas ilgiausias laikotarpis, kuriam galima apskaičiuoti 99 procentilį pasitelkiant nesutampančius stebėjimo duomenis.

78 straipsnis

Modelių tinkamumas

Vertindamos modelių, naudojamų nuosavybės vertybinių popierių grąžos paskirstymui įvertinti apskaičiuojant nuosavų lėšų reikalavimus, tinkamumą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 186 straipsnį kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | modelis atitinka įstaigos nuosavybės vertybinių popierių portfelio rizikos profilį ir sudėtingumą ir ar tais atvejais, kai įstaiga turi reikšmingų akcijų paketų, kurių vertės yra daugiausia nelinijinio pobūdžio, modelyje į tai tinkamai atsižvelgiama; |
| --- | --- |

a)

modelis atitinka įstaigos nuosavybės vertybinių popierių portfelio rizikos profilį ir sudėtingumą ir ar tais atvejais, kai įstaiga turi reikšmingų akcijų paketų, kurių vertės yra daugiausia nelinijinio pobūdžio, modelyje į tai tinkamai atsižvelgiama;

| b) | atskirų pozicijų priskyrimas tarpinėms pozicijoms, rinkos indeksams ir rizikos veiksniams yra patikimas, intuityvus ir konceptualiai patikimas; |
| --- | --- |

b)

atskirų pozicijų priskyrimas tarpinėms pozicijoms, rinkos indeksams ir rizikos veiksniams yra patikimas, intuityvus ir konceptualiai patikimas;

| c) | pasirinkti rizikos veiksniai yra tinkami ir veiksmingai aprėpia ir bendrąją, ir specifinę riziką; |
| --- | --- |

c)

pasirinkti rizikos veiksniai yra tinkami ir veiksmingai aprėpia ir bendrąją, ir specifinę riziką;

| d) | modeliu tinkamai paaiškinamas ankstesnių laikotarpių kainų svyravimas; |
| --- | --- |

d)

modeliu tinkamai paaiškinamas ankstesnių laikotarpių kainų svyravimas;

| e) | modeliu aprėpiamas galimų koncentracijų dydis ir jų sudėties pokyčiai. |
| --- | --- |

e)

modeliu aprėpiamas galimų koncentracijų dydis ir jų sudėties pokyčiai.

79 straipsnis

Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis programos išsamumas

1.   Vertindamos testavimo nepalankiausiomis sąlygomis programos išsamumą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 186 straipsnio g punktą kompetentingos institucijos patikrina, ar įstaiga gali pateikti nuostolių įverčius pagal alternatyvius nepalankius scenarijus ir ar tie scenarijai skiriasi nuo naudojamų vidaus modelyje, bet vis tiek gali pasireikšti.

2.   Atlikdamos vertinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | alternatyvūs nepalankūs scenarijai yra svarbūs įstaigos specifiniam akcijų paketui, parodo reikšmingus įstaigos nuostolius ir aprėpia poveikį, kurio neparodo modelio rezultatai; |
| --- | --- |

a)

alternatyvūs nepalankūs scenarijai yra svarbūs įstaigos specifiniam akcijų paketui, parodo reikšmingus įstaigos nuostolius ir aprėpia poveikį, kurio neparodo modelio rezultatai;

| b) | modelio rezultatai pagal alternatyvius nepalankius scenarijus naudojami faktiškai valdant nuosavybės vertybinių popierių portfelio riziką ir apie juos periodiškai pranešama vyresniajai vadovybei; |
| --- | --- |

b)

modelio rezultatai pagal alternatyvius nepalankius scenarijus naudojami faktiškai valdant nuosavybės vertybinių popierių portfelio riziką ir apie juos periodiškai pranešama vyresniajai vadovybei;

| c) | alternatyvūs nepalankūs scenarijai periodiškai peržiūrimi ir atnaujinami. |
| --- | --- |

c)

alternatyvūs nepalankūs scenarijai periodiškai peržiūrimi ir atnaujinami.

80 straipsnis

Modelio ir modeliavimo proceso vientisumas

1.   Vertindamos modelių ir modeliavimo proceso vientisumą, kaip reikalaujama pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 187 straipsnį, kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | vidaus modelis yra visapusiškai integruotas į ne prekybos knygos nuosavybės vertybinių popierių portfelio valdymą, įstaigos bendrąsias valdymo informacines sistemas bei įstaigos rizikos valdymo infrastruktūrą ir yra naudojamas investicijų riboms ir nuosavybės vertybinių popierių pozicijų rizikai stebėti; |
| --- | --- |

a)

vidaus modelis yra visapusiškai integruotas į ne prekybos knygos nuosavybės vertybinių popierių portfelio valdymą, įstaigos bendrąsias valdymo informacines sistemas bei įstaigos rizikos valdymo infrastruktūrą ir yra naudojamas investicijų riboms ir nuosavybės vertybinių popierių pozicijų rizikai stebėti;

| b) | modeliavimo skyrius yra kompetentingas ir nepriklausomas nuo skyriaus, atsakingo už pavienių investicijų valdymą. |
| --- | --- |

b)

modeliavimo skyrius yra kompetentingas ir nepriklausomas nuo skyriaus, atsakingo už pavienių investicijų valdymą.

2.   Atlikdamos vertinimą pagal 1 dalies a punktą kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | įstaigos valdymo organas ir vyresnioji vadovybė aktyviai dalyvauja rizikos kontrolės procese, t. y. ar jie patvirtino investicijų ribas, be kita ko, grindžiamas vidaus modelio rezultatais; |
| --- | --- |

a)

įstaigos valdymo organas ir vyresnioji vadovybė aktyviai dalyvauja rizikos kontrolės procese, t. y. ar jie patvirtino investicijų ribas, be kita ko, grindžiamas vidaus modelio rezultatais;

| b) | rizikos kontrolės skyriaus rengiamas ataskaitas tikrina atitinkamo lygio vadovybė, turinti pakankamai įgaliojimų sumažinti pozicijas, taip pat sumažinti bendrą įstaigos rizikos poziciją; |
| --- | --- |

b)

rizikos kontrolės skyriaus rengiamas ataskaitas tikrina atitinkamo lygio vadovybė, turinti pakankamai įgaliojimų sumažinti pozicijas, taip pat sumažinti bendrą įstaigos rizikos poziciją;

| c) | parengti veiksmų planai, taikomi rinkos krizės situacijose, darančiose poveikį modelio taikymo sričiai, ir ar juose aprašyti įvykiai, dėl kurių jie pradedami taikyti, ir planuojami veiksmai. |
| --- | --- |

c)

parengti veiksmų planai, taikomi rinkos krizės situacijose, darančiose poveikį modelio taikymo sričiai, ir ar juose aprašyti įvykiai, dėl kurių jie pradedami taikyti, ir planuojami veiksmai.

3.   Atlikdamos vertinimą pagal 1 dalies b punktą kompetentingos institucijos patikrina, ar:

| a) | už modeliavimo skyrių atsakingi darbuotojai ir vyresnioji vadovybė neatlieka užduočių, susijusių su pavienių investicijų valdymu; |
| --- | --- |

a)

už modeliavimo skyrių atsakingi darbuotojai ir vyresnioji vadovybė neatlieka užduočių, susijusių su pavienių investicijų valdymu;

| b) | modeliavimo skyrių arba už pavienių investicijų valdymą atsakingų skyrių vyresnieji vadovai turi skirtingus atskaitomybės ryšius su įstaigos valdymo organu ar jo paskirtu komitetu; |
| --- | --- |

b)

modeliavimo skyrių arba už pavienių investicijų valdymą atsakingų skyrių vyresnieji vadovai turi skirtingus atskaitomybės ryšius su įstaigos valdymo organu ar jo paskirtu komitetu;

| c) | už modeliavimo skyrių atsakingų darbuotojų ir vyresniosios vadovybės atlyginimas nėra susietas su užduočių, susijusių su pavienių investicijų valdymu, vykdymu. |
| --- | --- |

c)

už modeliavimo skyrių atsakingų darbuotojų ir vyresniosios vadovybės atlyginimas nėra susietas su užduočių, susijusių su pavienių investicijų valdymu, vykdymu.

81 straipsnis

Pozicijų priskyrimo vidaus modelių metodui tinkamumas

Vertindamos kiekvienos pozicijos, kuriai taikomas nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms taikomas metodas, priskyrimo vidaus modelių metodui tinkamumą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies h punktą, kompetentingos institucijos vertina priskyrimui ar priskyrimo peržiūrai naudotas apibrėžtis, procesus ir kriterijus.

82 straipsnis

Patikimumo vertinimo funkcijos tinkamumas

Vertindamos patikimumo vertinimo funkcijos tinkamumą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 144 straipsnio 1 dalies f punktą ir 188 straipsnį kompetentingos institucijos taiko 10–13 straipsnius ir patikrina, ar:

| a) | įstaiga bent kartą per ketvirtį palygina pirmąjį faktinės nuosavybės vertybinių popierių grąžos procentilį su modelio įverčiais; |
| --- | --- |

a)

įstaiga bent kartą per ketvirtį palygina pirmąjį faktinės nuosavybės vertybinių popierių grąžos procentilį su modelio įverčiais;

| b) | atliekant a punkte nurodytą palyginimą naudojamas stebėjimo laikotarpis, kuris yra bent vieni metai, arba laikotarpis, per kurį galima apskaičiuoti pirmąjį procentilį remiantis nesutampančiais stebėjimo duomenimis; |
| --- | --- |

b)

atliekant a punkte nurodytą palyginimą naudojamas stebėjimo laikotarpis, kuris yra bent vieni metai, arba laikotarpis, per kurį galima apskaičiuoti pirmąjį procentilį remiantis nesutampančiais stebėjimo duomenimis;

| c) | kai stebėjimo duomenų procentinė dalis, mažesnė už apskaičiuotąjį pirmąjį nuosavybės vertybinių popierių grąžos procentilį, viršija 1 %, tai tinkamai pagrindžiama ir įstaiga imasi atitinkamų taisomųjų veiksmų. |
| --- | --- |

c)

kai stebėjimo duomenų procentinė dalis, mažesnė už apskaičiuotąjį pirmąjį nuosavybės vertybinių popierių grąžos procentilį, viršija 1 %, tai tinkamai pagrindžiama ir įstaiga imasi atitinkamų taisomųjų veiksmų.

14 SKYRIUS

REITINGŲ SISTEMŲ PAKEITIMŲ VALDYMO VERTINIMO METODIKA

83 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Siekdamos įvertinti, kaip įstaiga laikosi reitingų sistemos arba vidaus modelių metodo, taikomo nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, taikymo masto pakeitimų ir reitingų sistemų arba vidaus modelių metodo, taikomo nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, pakeitimų valdymo ir patvirtinimo dokumentais reikalavimų pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 143 straipsnio 3 ir 4 dalis ir 175 straipsnio 2 dalį, kompetentingos institucijos patikrina, ar su tokiais pakeitimais susijusi įstaigos politika (toliau – pakeitimų politika) yra tinkamai įgyvendinta ir atitinka Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 529/2014 2–5 straipsnių, 8 straipsnio ir I priedo reikalavimus.

2.   Atlikdamos vertinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taiko visus šiuos metodus:

| a) | tikrina įstaigos pakeitimų politiką; |
| --- | --- |

a)

tikrina įstaigos pakeitimų politiką;

| b) | tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, modelio komiteto ar kitų komitetų posėdžių protokolus; |
| --- | --- |

b)

tikrina atitinkamus įstaigos vidaus organų, įskaitant valdymo organą, modelio komiteto ar kitų komitetų posėdžių protokolus;

| c) | tikrina atitinkamas reitingų sistemų pakeitimų valdymo ataskaitas ir įstaigos kredito rizikos kontrolės skyriaus, patvirtinimo funkciją atliekančių darbuotojų, vidaus auditorių ar bet kokią kitą kontrolės funkciją atliekančių darbuotojų rekomendacijas; |
| --- | --- |

c)

tikrina atitinkamas reitingų sistemų pakeitimų valdymo ataskaitas ir įstaigos kredito rizikos kontrolės skyriaus, patvirtinimo funkciją atliekančių darbuotojų, vidaus auditorių ar bet kokią kitą kontrolės funkciją atliekančių darbuotojų rekomendacijas;

| d) | tikrina atitinkamas pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus vykdant stebėseną, patikimumo vertinimą ir audito metu; |
| --- | --- |

d)

tikrina atitinkamas pažangos ataskaitas dėl įstaigos pastangų ištaisyti trūkumus ir sumažinti riziką, nustatytus vykdant stebėseną, patikimumo vertinimą ir audito metu;

| e) | gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia. |
| --- | --- |

e)

gauna atitinkamų įstaigos darbuotojų ir vyresniosios vadovybės rašytinius pareiškimus arba juos apklausia.

3.   Atlikdamos vertinimą pagal 1 dalį kompetentingos institucijos taip pat gali patikrinti kitus svarbius įstaigos dokumentus.

84 straipsnis

Pakeitimų politikos turinys

Vertindamos įstaigos pakeitimų politiką kompetentingos institucijos patikrina, ar pakeitimų politika įgyvendinami Reglamento (ES) Nr. 575/2013 reikalavimai, taip pat Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 529/2014 1–5 straipsniuose, 8 straipsnyje ir I priede nustatyti kriterijai ir ar numatomas praktinis tų reikalavimų ir kriterijų taikymas, atsižvelgdamos į šiuos aspektus:

| a) | pakeitimų patvirtinimo vidaus lygmeniu atsakomybės sritis, atskaitomybės ryšius ir procedūras, atsižvelgiant į įstaigos organizacines charakteristikas ir metodo ypatumus; |
| --- | --- |

a)

pakeitimų patvirtinimo vidaus lygmeniu atsakomybės sritis, atskaitomybės ryšius ir procedūras, atsižvelgiant į įstaigos organizacines charakteristikas ir metodo ypatumus;

| b) | pakeitimų apibrėžtis, metodus ir, kai taikytina, klasifikavimo parametrus; |
| --- | --- |

b)

pakeitimų apibrėžtis, metodus ir, kai taikytina, klasifikavimo parametrus;

| c) | procedūras, pagal kurias pakeitimai nustatomi ir stebimi ir apie juos pranešama kompetentingoms institucijoms bei prašoma jų leidimo; |
| --- | --- |

c)

procedūras, pagal kurias pakeitimai nustatomi ir stebimi ir apie juos pranešama kompetentingoms institucijoms bei prašoma jų leidimo;

| d) | pakeitimų įgyvendinimo procedūras, įskaitant jų patvirtinimą dokumentais. |
| --- | --- |

d)

pakeitimų įgyvendinimo procedūras, įskaitant jų patvirtinimą dokumentais.

15 SKYRIUS

BAIGIAMOJI NUOSTATA

85 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. spalio 20 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2013 6 27, p. 1.

1

(2)  
  2014 m. kovo 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 529/2014, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos dėl techninių reguliavimo standartų, susijusių su vidaus reitingais pagrįsto metodo ir pažangiojo vertinimo metodo išplėtimo ir pakeitimų reikšmingumo vertinimu (OL L 148, 2014 5 20, p. 36).

2

(3)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

3

(4)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 12).

4

(5)  
  2017 m. spalio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/171, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 papildomas pradelstų kreditinių įsipareigojimų reikšmingumo ribinės vertės techniniais reguliavimo standartais (OL L 32, 2018 2 6, p. 1).

5

(6)  
  2016 m. rugsėjo 23 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/72, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 papildomas techniniais reguliavimo standartais, kuriais patikslinamos sąlygos, kuriomis suteikiami leidimai netaikyti duomenų reikalavimų (OL L 10, 2017 1 14, p. 1).

6

(7)  
  2014 m. gruodžio 12 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/908/ES dėl tam tikrų trečiųjų valstybių ir teritorijų taikomų priežiūros ir reglamentavimo reikalavimų lygiavertiškumo vertinant pozicijas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 (OL L 359, 2014 12 16, p. 155).

7

---

| 2022 3 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 90/67 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 90/67

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/440

2022 m. kovo 16 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605, kuriuo nustatomos specialios afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės, I priedas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai („Gyvūnų sveikatos teisės aktas“) (1), ypač į jo 71 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | afrikinis kiaulių maras yra infekcinė virusinė liga, kuria serga laikomos ir laukinės kiaulės ir kuri gali turėti didelį poveikį atitinkamų gyvūnų populiacijai ir ūkininkavimo pelningumui, dėl to gali būti sutrikdomas tų gyvūnų ir jų produktų siuntų vežimas Sąjungoje ir eksportas į trečiąsias šalis; |
| --- | --- |

(1)

afrikinis kiaulių maras yra infekcinė virusinė liga, kuria serga laikomos ir laukinės kiaulės ir kuri gali turėti didelį poveikį atitinkamų gyvūnų populiacijai ir ūkininkavimo pelningumui, dėl to gali būti sutrikdomas tų gyvūnų ir jų produktų siuntų vežimas Sąjungoje ir eksportas į trečiąsias šalis;

| (2) | Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/605 (2) buvo priimtas remiantis Reglamentu (ES) 2016/429 ir jame nustatytos specialios su afrikiniu kiaulių maru susijusios ligų kontrolės priemonės, kurias į to reglamento I priedą įtrauktos valstybės narės (toliau – atitinkamos valstybės narės) ribotą laikotarpį turi taikyti tame priede išvardytose I, II ir III apribojimų taikymo zonose; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/605 (2) buvo priimtas remiantis Reglamentu (ES) 2016/429 ir jame nustatytos specialios su afrikiniu kiaulių maru susijusios ligų kontrolės priemonės, kurias į to reglamento I priedą įtrauktos valstybės narės (toliau – atitinkamos valstybės narės) ribotą laikotarpį turi taikyti tame priede išvardytose I, II ir III apribojimų taikymo zonose;

| (3) | teritorijos, kurios į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priedą įtrauktos kaip I, II ir III apribojimų taikymo zonos, yra grindžiamos su afrikiniu kiaulių maru susijusia epizootine situacija Sąjungoje. Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priedas buvo paskutinį kartą iš dalies pakeistas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/205 (3), pakitus su ta liga susijusiai epizootinei situacijai Lietuvoje, Lenkijoje ir Slovakijoje; |
| --- | --- |

(3)

teritorijos, kurios į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priedą įtrauktos kaip I, II ir III apribojimų taikymo zonos, yra grindžiamos su afrikiniu kiaulių maru susijusia epizootine situacija Sąjungoje. Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priedas buvo paskutinį kartą iš dalies pakeistas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/205 (3), pakitus su ta liga susijusiai epizootinei situacijai Lietuvoje, Lenkijoje ir Slovakijoje;

| (4) | Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priede nurodytų I, II ir III apribojimų taikymo zonų bet kokie pakeitimai turėtų būti grindžiami su afrikiniu kiaulių maru susijusia epizootine situacija šios ligos paveiktose teritorijose ir su afrikiniu kiaulių maru susijusia bendra epizootine situacija atitinkamoje valstybėje narėje, tos ligos tolesnio plitimo rizikos lygiu, moksliškai pagrįstais principais ir kriterijais, pagal kuriuos geografiškai apibrėžiamas zonavimas dėl afrikinio kiaulių maro, ir Sąjungos gairėmis, dėl kurių su valstybėmis narėmis susitarta Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatiniame komitete ir kurios viešai skelbiamos Komisijos svetainėje (4). Atliekant tokius pakeitimus taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tarptautinius standartus, pvz., Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos Sausumos gyvūnų sveikatos kodeksą (5), ir atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų pateiktus zonavimo motyvus; |
| --- | --- |

(4)

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priede nurodytų I, II ir III apribojimų taikymo zonų bet kokie pakeitimai turėtų būti grindžiami su afrikiniu kiaulių maru susijusia epizootine situacija šios ligos paveiktose teritorijose ir su afrikiniu kiaulių maru susijusia bendra epizootine situacija atitinkamoje valstybėje narėje, tos ligos tolesnio plitimo rizikos lygiu, moksliškai pagrįstais principais ir kriterijais, pagal kuriuos geografiškai apibrėžiamas zonavimas dėl afrikinio kiaulių maro, ir Sąjungos gairėmis, dėl kurių su valstybėmis narėmis susitarta Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatiniame komitete ir kurios viešai skelbiamos Komisijos svetainėje (4). Atliekant tokius pakeitimus taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tarptautinius standartus, pvz., Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos Sausumos gyvūnų sveikatos kodeksą (5), ir atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų pateiktus zonavimo motyvus;

| (5) | po Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/205 priėmimo dienos kilo naujų afrikinio kiaulių maro protrūkių tarp laukinių kiaulių Italijoje ir Lenkijoje. Be to, dėl ligos kontrolės priemonių, kurias valstybės narės taiko pagal Sąjungos teisės aktus, tam tikrose Bulgarijos ir Lenkijos III apribojimų taikymo zonose pagerėjo su laikomomis kiaulėmis susijusi epizootinė situacija; |
| --- | --- |

(5)

po Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/205 priėmimo dienos kilo naujų afrikinio kiaulių maro protrūkių tarp laukinių kiaulių Italijoje ir Lenkijoje. Be to, dėl ligos kontrolės priemonių, kurias valstybės narės taiko pagal Sąjungos teisės aktus, tam tikrose Bulgarijos ir Lenkijos III apribojimų taikymo zonose pagerėjo su laikomomis kiaulėmis susijusi epizootinė situacija;

| (6) | 2022 m. sausio mėn. nustatytas afrikinio kiaulių maro atvejis, susijęs su viena laukine kiaule, Italijoje Pjemonto (Piedmont) regione. Reaguojant į šį atvejį buvo priimti Komisijos įgyvendinimo sprendimai (ES) 2022/28 (6) ir (ES) 2022/62 (7). Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2022/62, kuris taikomas iki 2022 m. balandžio 7 d., buvo panaikintas ir pakeistas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/28. Įgyvendinimo sprendime (ES) 2022/62 numatyta pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 (8) 63 straipsnį nustatyti užkrėstą zoną, o taip pat II apribojimų taikymo zonoms skirtas specialias afrikinio kiaulių maro kontrolės priemones, nustatytas Įgyvendinimo reglamente (ES) 2021/605; |
| --- | --- |

(6)

2022 m. sausio mėn. nustatytas afrikinio kiaulių maro atvejis, susijęs su viena laukine kiaule, Italijoje Pjemonto (Piedmont) regione. Reaguojant į šį atvejį buvo priimti Komisijos įgyvendinimo sprendimai (ES) 2022/28 (6) ir (ES) 2022/62 (7). Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2022/62, kuris taikomas iki 2022 m. balandžio 7 d., buvo panaikintas ir pakeistas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/28. Įgyvendinimo sprendime (ES) 2022/62 numatyta pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 (8) 63 straipsnį nustatyti užkrėstą zoną, o taip pat II apribojimų taikymo zonoms skirtas specialias afrikinio kiaulių maro kontrolės priemones, nustatytas Įgyvendinimo reglamente (ES) 2021/605;

| (7) | 2022 m. sausio, vasario ir kovo mėn. keli afrikinio kiaulių maro protrūkiai tarp laukinių kiaulių nustatyti Italijos Pjemonto (Piedmont) ir Ligūrijos (Liguria) regionuose teritorijose, kurios šiuo metu įtrauktos į Italijos nustatytą užkrėstą zoną po pirmojo protrūkio 2022 m. sausio mėn. pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 63 straipsnį; |
| --- | --- |

(7)

2022 m. sausio, vasario ir kovo mėn. keli afrikinio kiaulių maro protrūkiai tarp laukinių kiaulių nustatyti Italijos Pjemonto (Piedmont) ir Ligūrijos (Liguria) regionuose teritorijose, kurios šiuo metu įtrauktos į Italijos nustatytą užkrėstą zoną po pirmojo protrūkio 2022 m. sausio mėn. pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 63 straipsnį;

| (8) | dėl šių naujų afrikinio kiaulių maro protrūkių tarp laukinių kiaulių padidėja rizikos lygis ir į tai reikėtų atsižvelgti Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 tame priede. Todėl tos Italijos teritorijos, kurios yra paveiktos šių naujausių afrikinio kiaulių maro protrūkių, dabar turėtų būti įtrauktos į tą priedą kaip I ir II apribojimų taikymo zonos; |
| --- | --- |

(8)

dėl šių naujų afrikinio kiaulių maro protrūkių tarp laukinių kiaulių padidėja rizikos lygis ir į tai reikėtų atsižvelgti Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 tame priede. Todėl tos Italijos teritorijos, kurios yra paveiktos šių naujausių afrikinio kiaulių maro protrūkių, dabar turėtų būti įtrauktos į tą priedą kaip I ir II apribojimų taikymo zonos;

| (9) | 2022 m. kovo mėn. vienas afrikinio kiaulių maro protrūkis, susijęs su viena laukine kiaule, buvo nustatytas Didžiosios Lenkijos (Wielkopolskie) regione Lenkijos teritorijoje, kuri šiuo metu Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priede nurodyta kaip I apribojimų taikymo zona. Dėl šio naujo afrikinio kiaulių maro protrūkio, susijusio su viena laukine kiaule, padidėja rizikos lygis ir į tai reikėtų atsižvelgti tame priede. Todėl ši Lenkijos teritorija, kuri šiuo metu tame priede nurodyta kaip I apribojimų taikymo zona ir kuri yra paveikta šio naujo afrikinio kiaulių maro protrūkio, dabar tame priede turėtų būti nurodyta kaip II apribojimų taikymo zona, o ne kaip I apribojimų taikymo zona, o dabartinės I apribojimų taikymo zonos ribos turi būti iš naujo apibrėžtos, kad būtų atsižvelgta į šį naujausią protrūkį; |
| --- | --- |

(9)

2022 m. kovo mėn. vienas afrikinio kiaulių maro protrūkis, susijęs su viena laukine kiaule, buvo nustatytas Didžiosios Lenkijos (Wielkopolskie) regione Lenkijos teritorijoje, kuri šiuo metu Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priede nurodyta kaip I apribojimų taikymo zona. Dėl šio naujo afrikinio kiaulių maro protrūkio, susijusio su viena laukine kiaule, padidėja rizikos lygis ir į tai reikėtų atsižvelgti tame priede. Todėl ši Lenkijos teritorija, kuri šiuo metu tame priede nurodyta kaip I apribojimų taikymo zona ir kuri yra paveikta šio naujo afrikinio kiaulių maro protrūkio, dabar tame priede turėtų būti nurodyta kaip II apribojimų taikymo zona, o ne kaip I apribojimų taikymo zona, o dabartinės I apribojimų taikymo zonos ribos turi būti iš naujo apibrėžtos, kad būtų atsižvelgta į šį naujausią protrūkį;

| (10) | po pastarųjų afrikinio kiaulių maro protrūkių tarp laukinių kiaulių Italijoje ir Lenkijoje ir atsižvelgiant į dabartinę epizootinę situaciją, susijusią su afrikiniu kiaulių maru Sąjungoje, zonavimas tose valstybėse narėse buvo iš naujo įvertintas ir atnaujintas. Taikomos rizikos valdymo priemonės taip pat buvo iš naujo įvertintos ir atnaujintos. Šie pakeitimai turėtų atsispindėti Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priede; |
| --- | --- |

(10)

po pastarųjų afrikinio kiaulių maro protrūkių tarp laukinių kiaulių Italijoje ir Lenkijoje ir atsižvelgiant į dabartinę epizootinę situaciją, susijusią su afrikiniu kiaulių maru Sąjungoje, zonavimas tose valstybėse narėse buvo iš naujo įvertintas ir atnaujintas. Taikomos rizikos valdymo priemonės taip pat buvo iš naujo įvertintos ir atnaujintos. Šie pakeitimai turėtų atsispindėti Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priede;

| (11) | be to, atsižvelgiant į tai, kad Bulgarijoje veiksmingai taikomos afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės, skirtos laikomoms kiaulėms Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priede išvardytose III apribojimų taikymo zonose, remiantis Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/687, ypač priemonės, nustatytos to reglamento 22, 25 ir 40 straipsniuose, ir laikantis OIE kodekse nustatytų afrikinio kiaulių maro rizikos mažinimo priemonių, tam tikros zonos Bulgarijos Lovečo, Gabrovo, Montanos, Rusės, Šumeno, Sliveno, Tirgovištės, Vidino ir Burgaso regionuose, kurios šiuo metu Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priede nurodytos kaip III apribojimų taikymo zonos, dabar tame priede turėtų būti nurodytos kaip II apribojimų taikymo zonos, nes pastaruosius dvylika mėnesių šiose III apribojimų taikymo zonose nebuvo afrikinio kiaulių maro protrūkių tarp laikomų kiaulių. Atsižvelgiant į dabartinę afrikinio kiaulių maro epizootinę situaciją, šios III apribojimų taikymo zonos dabar turėtų būti nurodytos kaip II apribojimų taikymo zonos; |
| --- | --- |

(11)

be to, atsižvelgiant į tai, kad Bulgarijoje veiksmingai taikomos afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės, skirtos laikomoms kiaulėms Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priede išvardytose III apribojimų taikymo zonose, remiantis Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/687, ypač priemonės, nustatytos to reglamento 22, 25 ir 40 straipsniuose, ir laikantis OIE kodekse nustatytų afrikinio kiaulių maro rizikos mažinimo priemonių, tam tikros zonos Bulgarijos Lovečo, Gabrovo, Montanos, Rusės, Šumeno, Sliveno, Tirgovištės, Vidino ir Burgaso regionuose, kurios šiuo metu Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priede nurodytos kaip III apribojimų taikymo zonos, dabar tame priede turėtų būti nurodytos kaip II apribojimų taikymo zonos, nes pastaruosius dvylika mėnesių šiose III apribojimų taikymo zonose nebuvo afrikinio kiaulių maro protrūkių tarp laikomų kiaulių. Atsižvelgiant į dabartinę afrikinio kiaulių maro epizootinę situaciją, šios III apribojimų taikymo zonos dabar turėtų būti nurodytos kaip II apribojimų taikymo zonos;

| (12) | be to, atsižvelgiant į tai, kad Lenkijoje veiksmingai taikomos afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės, skirtos laikomoms kiaulėms Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priede išvardytose III apribojimų taikymo zonose, remiantis Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/687, ypač priemonės, nustatytos to reglamento 22, 25 ir 40 straipsniuose, ir laikantis OIE kodekse nustatytų afrikinio kiaulių maro rizikos mažinimo priemonių, tam tikros zonos Lenkijos Žemutinės Silezijos (Dolnośląskie) ir Varmijos Mozūrų (Warmińsko–Mazurskie) regionuose, kurios šiuo metu Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priede nurodytos kaip III apribojimų taikymo zonos, dabar tame priede turėtų būti nurodytos kaip II apribojimų taikymo zonos, nes pastaruosius dvylika mėnesių šiose III apribojimų taikymo zonose nebuvo afrikinio kiaulių maro protrūkių tarp laikomų kiaulių. Atsižvelgiant į dabartinę afrikinio kiaulių maro epizootinę situaciją, šios III apribojimų taikymo zonos dabar turėtų būti nurodytos kaip II apribojimų taikymo zonos; |
| --- | --- |

(12)

be to, atsižvelgiant į tai, kad Lenkijoje veiksmingai taikomos afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės, skirtos laikomoms kiaulėms Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priede išvardytose III apribojimų taikymo zonose, remiantis Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/687, ypač priemonės, nustatytos to reglamento 22, 25 ir 40 straipsniuose, ir laikantis OIE kodekse nustatytų afrikinio kiaulių maro rizikos mažinimo priemonių, tam tikros zonos Lenkijos Žemutinės Silezijos (Dolnośląskie) ir Varmijos Mozūrų (Warmińsko–Mazurskie) regionuose, kurios šiuo metu Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priede nurodytos kaip III apribojimų taikymo zonos, dabar tame priede turėtų būti nurodytos kaip II apribojimų taikymo zonos, nes pastaruosius dvylika mėnesių šiose III apribojimų taikymo zonose nebuvo afrikinio kiaulių maro protrūkių tarp laikomų kiaulių. Atsižvelgiant į dabartinę afrikinio kiaulių maro epizootinę situaciją, šios III apribojimų taikymo zonos dabar turėtų būti nurodytos kaip II apribojimų taikymo zonos;

| (13) | siekiant atsižvelgti į naujausius su afrikiniu kiaulių maru susijusios epizootinės situacijos Sąjungoje pokyčius ir aktyviai kovoti su rizika, susijusia su šios ligos plitimu, turėtų būti nustatytos naujos pakankamo dydžio apribojimų taikymo zonos Bulgarijoje, Italijoje ir Lenkijoje ir jos turėtų būti tinkamai įtrauktos į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priedą kaip I ir II apribojimų taikymo zonos. Kadangi su afrikiniu kiaulių maru susijusi situacija Sąjungoje yra labai dinamiška, nustatant šių naujų apribojimų taikymo zonų ribas buvo atsižvelgta į situaciją aplinkinėse teritorijose; |
| --- | --- |

(13)

siekiant atsižvelgti į naujausius su afrikiniu kiaulių maru susijusios epizootinės situacijos Sąjungoje pokyčius ir aktyviai kovoti su rizika, susijusia su šios ligos plitimu, turėtų būti nustatytos naujos pakankamo dydžio apribojimų taikymo zonos Bulgarijoje, Italijoje ir Lenkijoje ir jos turėtų būti tinkamai įtrauktos į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priedą kaip I ir II apribojimų taikymo zonos. Kadangi su afrikiniu kiaulių maru susijusi situacija Sąjungoje yra labai dinamiška, nustatant šių naujų apribojimų taikymo zonų ribas buvo atsižvelgta į situaciją aplinkinėse teritorijose;

| (14) | atsižvelgiant į tai, kad į epizootinę situaciją Sąjungoje dėl afrikinio kiaulių maro plitimo reikia reaguoti skubiai, svarbu, kad Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priedo pakeitimai, padaryti šiuo įgyvendinimo reglamentu, įsigaliotų kuo greičiau; |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgiant į tai, kad į epizootinę situaciją Sąjungoje dėl afrikinio kiaulių maro plitimo reikia reaguoti skubiai, svarbu, kad Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priedo pakeitimai, padaryti šiuo įgyvendinimo reglamentu, įsigaliotų kuo greičiau;

| (15) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(15)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateikiamu tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. kovo 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 84, 2016 3 31, p. 1.

1

(2)  
  2021 m. balandžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/605, kuriuo nustatomos specialios afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės (OL L 129, 2021 4 15, p. 1).

2

(3)  
  2022 m. vasario 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/205, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605, kuriuo nustatomos specialios afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės, I priedas (OL L 34, 2022 2 16, p. 6).

3

(4)  Darbinis dokumentas SANTE/7112/2015/Rev. 3 „AKM zonos geografinio nustatymo principai ir kriterijai“.https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en

4

(5)  OIE Sausumos gyvūnų sveikatos kodeksas, 28-as leidimas, 2019 m. ISBN, I tomas: 978-92-95108-85-1; ISBN II tomas: 978-92-95108-86-8. https://www.oie.int/standard-setting/terrestrial-code/access-online/.

5

(6)  
  2022 m. sausio 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/28 dėl tam tikrų laikinųjų neatidėliotinų priemonių, susijusių su afrikiniu kiaulių maru Italijoje (OL L 6, 2022 1 11, p. 11).

6

(7)  
  2022 m. sausio 14 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/62 dėl tam tikrų neatidėliotinų priemonių, susijusių su afrikiniu kiaulių maru Italijoje (OL L 10, 2022 1 17, p. 84).

7

(8)  
  2019 m. gruodžio 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/687, kuriuo dėl tam tikrų į sąrašą įtrauktų ligų prevencijos ir kontrolės taisyklių papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/429 (OL L 174, 2020 6 3, p. 64).

8

---

PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priedas pakeičiamas taip:

„I PRIEDAS

APRIBOJIMŲ TAIKYMO ZONOS

I DALIS

1.   Vokietija

Šios I apribojimų taikymo zonos Vokietijoje:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg,

| — | Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge,

| — | Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238,

| — | Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239,

| — | Gemeinde Althüttendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Althüttendorf,

| — | Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200,

| — | Gemeinde Britz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Britz,

| — | Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200,

| — | Gemeinde Breydin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Breydin,

| — | Gemeinde Melchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Melchow,

| — | Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg,

| — | Hohenfinow südlich der B167, |
| --- | --- |

—

Hohenfinow südlich der B167,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow,

| — | Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark,

| — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf,

| — | Gemeinde Zichow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zichow,

| — | Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27,

| — | Gemeinde Tantow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tantow,

| — | Gemeinde Mescherin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mescherin

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und B2 bis Gartenstraße, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und B2 bis Gartenstraße,

| — | Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| — | Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg,

| — | Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36,

| — | Gemeinde Rauen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rauen,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| — | Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Pulsberg, Jessen, Terpe, Bühlow, Groß Buckow, Klein Buckow, Roitz und der westliche Teil der Gemarkung Spremberg, beginnend an der südwestlichen Ecke der Gemarkungsgrenze zu Graustein in nordwestlicher Richtung entlang eines Waldweges zur B 156, dieser weiter in westlicher Richtung folgend bis zur Bahnlinie, dieser folgend bis zur L 48, dann weiter in südwestlicher Richtung bis zum Straßenabzweig Am früheren Stadtbahngleis, dieser Straße folgend bis zur L 47, weiter der L 47 folgend in nordöstlicher Richtung bis zum Abzweig Hasenheide, entlang der Straße Hasenheide bis zum Abzweig Weskower Allee, der Weskower Allee Richtung Norden folgend bis zum Abzweig Liebigstraße, dieser folgend Richtung Norden bis zur Gemarkungsgrenze Spremberg/ Sellessen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Pulsberg, Jessen, Terpe, Bühlow, Groß Buckow, Klein Buckow, Roitz und der westliche Teil der Gemarkung Spremberg, beginnend an der südwestlichen Ecke der Gemarkungsgrenze zu Graustein in nordwestlicher Richtung entlang eines Waldweges zur B 156, dieser weiter in westlicher Richtung folgend bis zur Bahnlinie, dieser folgend bis zur L 48, dann weiter in südwestlicher Richtung bis zum Straßenabzweig Am früheren Stadtbahngleis, dieser Straße folgend bis zur L 47, weiter der L 47 folgend in nordöstlicher Richtung bis zum Abzweig Hasenheide, entlang der Straße Hasenheide bis zum Abzweig Weskower Allee, der Weskower Allee Richtung Norden folgend bis zum Abzweig Liebigstraße, dieser folgend Richtung Norden bis zur Gemarkungsgrenze Spremberg/ Sellessen,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern und der Gemarkung Roggosen nördlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Roggosen, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbern und Klein Döbern und der Gemarkung Roggosen nördlich der BAB 15,

| — | Gemeinde Welzow mit den Gemarkungen Proschim und Haidemühl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Welzow mit den Gemarkungen Proschim und Haidemühl,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:






  — | Gemeinde Hochenbocka, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Hochenbocka,

| — | Gemeinde Grünewald, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünewald,

| — | Gemeinde Hermsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hermsdorf,

| — | Gemeinde Kroppen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kroppen,

| — | Gemeinde Ortrand, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ortrand,

| — | Gemeinde Großkmehlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großkmehlen,

| — | Gemeinde Lindenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindenau,

| — | Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Hosena, Großkoschen, Kleinkoschen und Sedlitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Hosena, Großkoschen, Kleinkoschen und Sedlitz,

| — | Gemeinde Neu-Seeland mit der Gemarkung Lieske, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu-Seeland mit der Gemarkung Lieske,

| — | Gemeinde Tettau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tettau,

| — | Gemeinde Frauendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Frauendorf,

| — | Gemeinde Guteborn, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guteborn,

| — | Gemeinde Ruhland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhland,

| — | Landkreis Elbe-Elster:






  — | Gemeinde Großthiemig, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Elbe-Elster:

—

Gemeinde Großthiemig,

| — | Gemeinde Hirschfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschfeld,

| — | Gemeinde Gröden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gröden,

| — | Gemeinde Schraden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schraden,

| — | Gemeinde Merzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Merzdorf,

| — | Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf östlich der Bahnlinie Dresden- Berlin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf östlich der Bahnlinie Dresden- Berlin,

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf und Tacken, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf und Tacken,

| — | Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow, Garlin, Dallmin, Postlin, Kribbe, Neuhof, Strehlen und Blüthen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow, Garlin, Dallmin, Postlin, Kribbe, Neuhof, Strehlen und Blüthen,

| — | Gemeinde Pirow mit der Gemarkung Bresch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pirow mit der Gemarkung Bresch,

| — | Gemeinde Gülitz-Reetz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gülitz-Reetz,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske,

| — | Gemeinde Triglitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Triglitz,

| — | Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne,

| — | Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow,

| — | Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen,

| — | Gemeinde Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Meyenburg,

| — | Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen






  — | Gemeinde Arnsdorf, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen

—

Gemeinde Arnsdorf, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Burkau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Burkau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Crostwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Crostwitz,

| — | Gemeinde Cunewalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Cunewalde,

| — | Gemeinde Demitz-Thumitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Demitz-Thumitz,

| — | Gemeinde Doberschau-Gaußig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Doberschau-Gaußig,

| — | Gemeinde Elsterheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Elsterheide,

| — | Gemeinde Göda, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Göda,

| — | Gemeinde Großharthau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großharthau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Großpostwitz/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großpostwitz/O.L.,

| — | Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Lohsa, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Nebelschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nebelschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Neukirch/Lausitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirch/Lausitz,

| — | Gemeinde Obergurig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obergurig,

| — | Gemeinde Oßling, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oßling,

| — | Gemeinde Panschwitz-Kuckau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Panschwitz-Kuckau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Puschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Puschwitz,

| — | Gemeinde Räckelwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Räckelwitz,

| — | Gemeinde Radibor, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Ralbitz-Rosenthal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ralbitz-Rosenthal,

| — | Gemeinde Rammenau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rammenau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Schmölln-Putzkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmölln-Putzkau,

| — | Gemeinde Schwepnitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwepnitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Sohland a. d. Spree, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sohland a. d. Spree,

| — | Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Bernsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernsdorf,

| — | Gemeinde Stadt Bischhofswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bischhofswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Elstra, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Elstra, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Kamenz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Kamenz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Lauta, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lauta,

| — | Gemeinde Stadt Radeberg, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeberg, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau,

| — | Gemeinde Stadt Wilthen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilthen,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Steinigtwolmsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinigtwolmsdorf,

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Diera-Zehren, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren,

| — | Gemeinde Glaubitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glaubitz,

| — | Gemeinde Hirschstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschstein,

| — | Gemeinde Käbschütztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Käbschütztal,

| — | Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Nünchritz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nünchritz,

| — | Gemeinde Priestewitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priestewitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Gröditz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Gröditz,

| — | Gemeinde Stadt Großenhain, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großenhain, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Lommatzsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lommatzsch,

| — | Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Nossen außer Ortsteil Nossen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Nossen außer Ortsteil Nossen,

| — | Gemeinde Stadt Riesa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Riesa,

| — | Gemeinde Stadt Strehla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Strehla,

| — | Gemeinde Stauchitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stauchitz,

| — | Gemeinde Wülknitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wülknitz,

| — | Gemeinde Zeithain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeithain,

| — | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:






  — | Gemeinde Bannewitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

—

Gemeinde Bannewitz,

| — | Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach,

| — | Gemeinde Kreischa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreischa,

| — | Gemeinde Lohmen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohmen,

| — | Gemeinde Müglitztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müglitztal,

| — | Gemeinde Stadt Dohna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Dohna,

| — | Gemeinde Stadt Freital, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Freital,

| — | Gemeinde Stadt Heidenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Heidenau,

| — | Gemeinde Stadt Hohnstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hohnstein,

| — | Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa.,

| — | Gemeinde Stadt Pirna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Pirna,

| — | Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz,

| — | Gemeinde Stadt Stolpen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Stolpen,

| — | Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen,

| — | Gemeinde Stadt Wilsdruff, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilsdruff,

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Vorpommern Greifswald






  — | Gemeinde Penkun südlich der Autobahn A11, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Vorpommern Greifswald

—

Gemeinde Penkun südlich der Autobahn A11,

| — | Gemeinde Nadrense südlich der Autobahn A11, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nadrense südlich der Autobahn A11,

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow

| — | Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow

| — | Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf

| — | Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz

| — | Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven |
| --- | --- |

—

Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven

| — | Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf

| — | Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin

| — | Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Böschungsbereich und angrenzende Ackerfläche an der Alten Elde (angrenzend an die Gemeinden Prislich und Zierzow) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Böschungsbereich und angrenzende Ackerfläche an der Alten Elde (angrenzend an die Gemeinden Prislich und Zierzow)

| — | Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Waldgebiet zwischen der Ortslage Groß Laasch und der Elde |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Waldgebiet zwischen der Ortslage Groß Laasch und der Elde

| — | Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Wiesen- und Ackerflächen zwischen K52, B5 und Bahnlinie Hamburg-Berlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Wiesen- und Ackerflächen zwischen K52, B5 und Bahnlinie Hamburg-Berlin

| — | Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen:

| — | Schlemmin, Kritzow |
| --- | --- |

—

Schlemmin, Kritzow

| — | Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage:

| — | Matzlow-Garwitz (teilweise) |
| --- | --- |

—

Matzlow-Garwitz (teilweise)

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Broock, Wessentin, Wessentin Ausbau, Bobzin, Lübz, Broock Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Lutheran, Gischow, Burow, Hof Gischow, Ausbau Lutheran, Meyerberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Broock, Wessentin, Wessentin Ausbau, Bobzin, Lübz, Broock Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Lutheran, Gischow, Burow, Hof Gischow, Ausbau Lutheran, Meyerberg

| — | Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow

| — | Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Flugplatz mit angrenzendem Waldgebiet entlang der K38 und B191 bis zur A24, Wabel |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Flugplatz mit angrenzendem Waldgebiet entlang der K38 und B191 bis zur A24, Wabel

| — | Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzfeld mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzfeld mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16

| — | Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow

| — | Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow

| — | Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug |
| --- | --- |

—

Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug

| — | Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neese, Werle, Prislich, Marienhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neese, Werle, Prislich, Marienhof

| — | Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch

| — | Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz

| — | Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Granzin, Barkow, Stolpe Ausbau, Stolpe |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Granzin, Barkow, Stolpe Ausbau, Stolpe

| — | Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder |
| --- | --- |

—

Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder

| — | Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow.

2.   Estija

Šios I apribojimų taikymo zonos Estijoje:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Graikija

Šios I apribojimų taikymo zonos Graikijoje:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Latvija

Šios I apribojimų taikymo zonos Latvijoje:

| — | Dienvidkurzemes novada Vērgales, Medzes, Grobiņas, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Vērgales, Medzes, Grobiņas, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta,

| — | Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes.

5.   Lietuva

Šios I apribojimų taikymo zonos Lietuvoje:

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Palangos miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė.

6.   Vengrija

Šios I apribojimų taikymo zonos Vengrijoje:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Lenkija

Šios I apribojimų taikymo zonos Lenkijoje:

w województwie kujawsko - pomorskim:

| — | powiat rypiński, |
| --- | --- |

—

powiat rypiński,

| — | powiat brodnicki, |
| --- | --- |

—

powiat brodnicki,

| — | powiat grudziądzki, |
| --- | --- |

—

powiat grudziądzki,

| — | powiat miejski Grudziądz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Grudziądz,

| — | powiat wąbrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat wąbrzeski,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| — | gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim,

| — | część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat jasielski, |
| --- | --- |

—

powiat jasielski,

| — | powiat strzyżowski, |
| --- | --- |

—

powiat strzyżowski,

| — | część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II i II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II i II załącznika I,

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzostek, Jodłowa, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, część gminy Busko Zdrój położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec-Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, część gminy Busko Zdrój położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec-Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim,

| — | powiat kazimierski, |
| --- | --- |

—

powiat kazimierski,

| — | powiat skarżyski, |
| --- | --- |

—

powiat skarżyski,

| — | część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim,

| — | gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Bodzentyn, Bieliny, Łagów, Nowa Słupia, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzentyn, Bieliny, Łagów, Nowa Słupia, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, w powiecie kieleckim,

| — | gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim,

| — | gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim,

| — | gminy Moskorzew, Radków, Secemin w powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Moskorzew, Radków, Secemin w powiecie włoszczowskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat brzeziński, |
| --- | --- |

—

powiat brzeziński,

| — | powiat łaski, |
| --- | --- |

—

powiat łaski,

| — | powiat miejski Łódź, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łódź,

| — | powat łódzki wschodni, |
| --- | --- |

—

powat łódzki wschodni,

| — | powiat pabianicki, |
| --- | --- |

—

powiat pabianicki,

| — | powiat wieruszowski, |
| --- | --- |

—

powiat wieruszowski,

| — | gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim,

| — | gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim,

| — | powiat wieluński, |
| --- | --- |

—

powiat wieluński,

| — | powiat sieradzki, |
| --- | --- |

—

powiat sieradzki,

| — | powiat zduńskowolski, |
| --- | --- |

—

powiat zduńskowolski,

| — | gminy Aleksandrów, Czarnocin, Grabica, Moszczenica, Ręczno, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Czarnocin, Grabica, Moszczenica, Ręczno, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz w powiecie piotrkowskim,

| — | powiat miejski Piotrków Trybunalski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Piotrków Trybunalski,

| — | gminy Masłowice, Przedbórz, Wielgomłyny i Żytno w powiecie radomszczańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Masłowice, Przedbórz, Wielgomłyny i Żytno w powiecie radomszczańskim,

w województwie śląskim:

| — | gmina Koniecpol w powiecie częstochowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Koniecpol w powiecie częstochowskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | powiat kwidzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński,

w województwie lubuskim:

| — | gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim,

| — | gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

w województwie dolnośląskim:

| — | gminyDziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gminyDziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Wiązów w powiecie strzelińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wiązów w powiecie strzelińskim,

| — | część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | miasto Świeradów Zdrój w powiecie lubańskim, |
| --- | --- |

—

miasto Świeradów Zdrój w powiecie lubańskim,

| — | gmina Krotoszyce w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Krotoszyce w powiecie legnickim,

| — | gminy Pielgrzymka, Świerzawa, Złotoryja z miastem Złotoryja, miasto Wojcieszów w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pielgrzymka, Świerzawa, Złotoryja z miastem Złotoryja, miasto Wojcieszów w powiecie złotoryjskim,

| — | powiat lwówecki, |
| --- | --- |

—

powiat lwówecki,

| — | gminy Jawor, Męcinka, Mściwojów, Paszowice w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jawor, Męcinka, Mściwojów, Paszowice w powiecie jaworskim,

| — | gminy Dobromierz, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobromierz, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| — | gminy Brodnica, Dolsk, Śrem w powiecie śremskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brodnica, Dolsk, Śrem w powiecie śremskim,

| — | gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| — | gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan w powiecie kościańskim,

| — | gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Pobiedziska, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Pobiedziska, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | gmina Kaźmierz, część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kaźmierz, część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | powiat pleszewski, |
| --- | --- |

—

powiat pleszewski,

| — | gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| — | gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| — | gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| — | powiat ostrowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowski,

| — | powiat miejski Kalisz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kalisz,

| — | gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gminy Blizanów, Brzeziny, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

| — | gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | powiat kępiński, |
| --- | --- |

—

powiat kępiński,

| — | powiat ostrzeszowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrzeszowski,

w województwie opolskim:

| — | gminy Domaszowice, Pokój, część gminy Namysłów położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Domaszowice, Pokój, część gminy Namysłów położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim,

| — | gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

| — | gmina Grodkóww powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gmina Grodkóww powiecie brzeskim,

| — | gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim,

| — | powiat miejski Opole, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Opole,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim,

| — | gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim,

| — | gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

| — | część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy,

| — | gminy Dobra (Szczecińska), Kołbaskowo, Police w powiecie polickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobra (Szczecińska), Kołbaskowo, Police w powiecie polickim,

w województwie małopolskim:

| — | powiat brzeski, |
| --- | --- |

—

powiat brzeski,

| — | powiat gorlicki, |
| --- | --- |

—

powiat gorlicki,

| — | powiat proszowicki, |
| --- | --- |

—

powiat proszowicki,

| — | powiat nowosądecki, |
| --- | --- |

—

powiat nowosądecki,

| — | powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Nowy Sącz,

| — | część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I. |
| --- | --- |

—

część powiatu tarnowskiego niewymieniona w części III załącznika I.

8.   Slovakija

Šios I apribojimų taikymo zonos Slovakijoje:

| — | in the district of Nové Zámky: Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, Kolta, Jasová, Dubník, Rúbaň, Strekov, |
| --- | --- |

—

in the district of Nové Zámky: Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, Kolta, Jasová, Dubník, Rúbaň, Strekov,

| — | in the district of Komárno: Bátorové Kosihy, Búč, Kravany nad Dunajom, |
| --- | --- |

—

in the district of Komárno: Bátorové Kosihy, Búč, Kravany nad Dunajom,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak, Pastovce, Zalaba, Malé Ludince, Hronovce, Nýrovce, Želiezovce, Málaš, Čaka, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Ipeľské Úľany, Plášťovce, Dolné Túrovce, Stredné Túrovce, Šahy, Tešmak, Pastovce, Zalaba, Malé Ludince, Hronovce, Nýrovce, Želiezovce, Málaš, Čaka,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II,

| — | in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1, |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, Východná – a part of municipality north from the highway D1,

| — | in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače, |
| --- | --- |

—

in the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom.

9.   Italija

Šios I apribojimų taikymo zonos Italijoje:

Piedmont Region:

| — | in the province of Alessandria, the municipalities of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Ponti, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Castelletto D'erro, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Spigno Monferrato, Castelspina, Denice, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Montechiaro D'acqui, Sarezzano, |
| --- | --- |

—

in the province of Alessandria, the municipalities of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Ponti, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Castelletto D'erro, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Spigno Monferrato, Castelspina, Denice, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Montechiaro D'acqui, Sarezzano,

| — | in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Mombaldone, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, |
| --- | --- |

—

in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Mombaldone, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole,

Liguria Region:

| — | in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata, |
| --- | --- |

—

in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata,

| — | in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Mioglia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona, |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Mioglia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona,

Emilia-Romagna Region:

| — | in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba, |
| --- | --- |

—

in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba,

Lombardia Region:

| — | in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima. |
| --- | --- |

—

in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima.

II DALIS

1.   Bulgarija

Šios II apribojimų taikymo zonos Bulgarijoje:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Vratza. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza.

2.   Vokietija

Šios II apribojimų taikymo zonos Vokietijoje:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum,

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Jacobsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| — | Gemeinde Langewahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl,

| — | Gemeinde Berkenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36,

| — | Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern,

| — | Gemeinde Guben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben,

| — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Gemeinde Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Wiesengrund, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Sellessen, Türkendorf, Graustein, Waldesdorf, Hornow, Schönheide, Liskau und der östliche Teil der Gemarkung Spremberg, beginnend an der südwestlichen Ecke der Gemarkungsgrenze zu Graustein in nordwestlicher Richtung entlang eines Waldweges zur B 156, dieser weiter in westlicher Richtung folgend bis zur Bahnlinie, dieser folgend bis zur L 48, dann weiter in südwestlicher Richtung bis zum Straßenabzweig Am früheren Stadtbahngleis, dieser Straße folgend bis zur L 47, weiter der L 47 folgend in nordöstlicher Richtung bis zum Abzweig Hasenheide, entlang der Straße Hasenheide bis zum Abzweig Weskower Allee, der Weskower Allee Richtung Norden folgend bis zum Abzweig Liebigstraße, dieser folgend Richtung Norden bis zur Gemarkungsgrenze Spremberg/ Sellessen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Sellessen, Türkendorf, Graustein, Waldesdorf, Hornow, Schönheide, Liskau und der östliche Teil der Gemarkung Spremberg, beginnend an der südwestlichen Ecke der Gemarkungsgrenze zu Graustein in nordwestlicher Richtung entlang eines Waldweges zur B 156, dieser weiter in westlicher Richtung folgend bis zur Bahnlinie, dieser folgend bis zur L 48, dann weiter in südwestlicher Richtung bis zum Straßenabzweig Am früheren Stadtbahngleis, dieser Straße folgend bis zur L 47, weiter der L 47 folgend in nordöstlicher Richtung bis zum Abzweig Hasenheide, entlang der Straße Hasenheide bis zum Abzweig Weskower Allee, der Weskower Allee Richtung Norden folgend bis zum Abzweig Liebigstraße, dieser folgend Richtung Norden bis zur Gemarkungsgrenze Spremberg/ Sellessen,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kahsel, Bagenz, Drieschnitz, Gablenz, Laubsdorf, Komptendorf und Sergen und der Gemarkung Roggosen südlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kahsel, Bagenz, Drieschnitz, Gablenz, Laubsdorf, Komptendorf und Sergen und der Gemarkung Roggosen südlich der BAB 15,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| — | Gemeinde Neuhardenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg,

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow,

| — | Gemeinde Seelow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe,

| — | Gemeinde Lietzen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| — | Gemeinde Zeschdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen,

| — | Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35,

| — | Gemeinde Oderaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167,

| — | Gemeinde Neulewin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin,

| — | Gemeinde Neutrebbin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zechin,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Lunow-Stolzenhagen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Lunow-Stolzenhagen,

| — | Gemeinde Parsteinsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parsteinsee,

| — | Gemeinde Oderberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderberg,

| — | Gemeinde Liepe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liepe,

| — | Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167),

| — | Gemeinde Niederfinow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederfinow,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200,

| — | Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2,

| — | Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2,

| — | Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2,

| — | Gemeinde Berkholz-Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkholz-Meyenburg,

| — | Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2,

| — | Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27,

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und B2 bis Gartenstraße, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und B2 bis Gartenstraße,

| — | Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow,

| — | Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Berge, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Berge,

| — | Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow und Burow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow und Burow,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow,

| — | Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen:






  — | Gemeinde Arnsdorf nördlich der B6, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen:

—

Gemeinde Arnsdorf nördlich der B6,

| — | Gemeinde Burkau westlich des Straßenverlaufs von B98 und S94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Burkau westlich des Straßenverlaufs von B98 und S94,

| — | Gemeinde Frankenthal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Frankenthal,

| — | Gemeinde Großdubrau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großdubrau,

| — | Gemeinde Großharthau nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großharthau nördlich der B6,

| — | Gemeinde Großnaundorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großnaundorf,

| — | Gemeinde Haselbachtal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Haselbachtal,

| — | Gemeinde Hochkirch nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch nördlich der B6,

| — | Gemeinde Königswartha östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha östlich der B96,

| — | Gemeinde Kubschütz nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz nördlich der B6,

| — | Gemeinde Laußnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Laußnitz,

| — | Gemeinde Lichtenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lichtenberg,

| — | Gemeinde Lohsa östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa östlich der B96,

| — | Gemeinde Malschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Malschwitz,

| — | Gemeinde Nebelschütz westlich der S94 und südlich der S100, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nebelschütz westlich der S94 und südlich der S100,

| — | Gemeinde Neukirch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirch,

| — | Gemeinde Neschwitz östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz östlich der B96,

| — | Gemeinde Ohorn, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ohorn,

| — | Gemeinde Ottendorf-Okrilla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ottendorf-Okrilla,

| — | Gemeinde Panschwitz-Kuckau westlich der S94, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Panschwitz-Kuckau westlich der S94,

| — | Gemeinde Radibor östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor östlich der B96,

| — | Gemeinde Rammenau westlich der B98, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rammenau westlich der B98,

| — | Gemeinde Schwepnitz westlich der S93, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwepnitz westlich der S93,

| — | Gemeinde Spreetal östlich der B97, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal östlich der B97,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen östlich des Verlaufs der B96 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Bischofswerda nördlich der B6 und westlich der B98, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bischofswerda nördlich der B6 und westlich der B98,

| — | Gemeinde Stadt Elstra westlich der S94 und südlich der S100, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Elstra westlich der S94 und südlich der S100,

| — | Gemeinde Stadt Großröhrsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großröhrsdorf,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B97 bis Abzweig B96 und östlich des Verlaufs der B96 bis zur südlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda südlich des Verlaufs der B97 bis Abzweig B96 und östlich des Verlaufs der B96 bis zur südlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Kamenz westlich der S100 bis zum Abzweig S93, dann westlich der S93, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Kamenz westlich der S100 bis zum Abzweig S93, dann westlich der S93,

| — | Gemeinde Stadt Königsbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Königsbrück,

| — | Gemeinde Stadt Pulsnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Pulsnitz,

| — | Gemeinde Stadt Radeberg nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeberg nördlich der B6,

| — | Gemeinde Stadt Weißenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Weißenberg,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B96, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau östlich der B96,

| — | Gemeinde Steina, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steina,

| — | Gemeinde Wachau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wachau,

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet nördlich der B6, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet nördlich der B6,

| — | Landkreis Görlitz, |
| --- | --- |

—

Landkreis Görlitz,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Ebersbach, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Ebersbach,

| — | Gemeinde Klipphausen östlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen östlich der B6,

| — | Gemeinde Lampertswalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lampertswalde,

| — | Gemeinde Moritzburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Moritzburg,

| — | Gemeinde Niederau östlich der B101 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau östlich der B101

| — | Gemeinde Priestewitz östlich der B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priestewitz östlich der B101,

| — | Gemeinde Röderaue östlich der B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue östlich der B101,

| — | Gemeinde Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönfeld,

| — | Gemeinde Stadt Coswig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Coswig,

| — | Gemeinde Stadt Großenhain östlich der B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großenhain östlich der B101,

| — | Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs von B6 und B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs von B6 und B101,

| — | Gemeinde Stadt Radebeul, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radebeul,

| — | Gemeinde Stadt Radeburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeburg,

| — | Gemeinde Thiendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Thiendorf,

| — | Gemeinde Weinböhla. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weinböhla.

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl,

| — | Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim), |
| --- | --- |

—

Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim),

| — | Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage:

| — | Dambeck (bei Ludwigslust), |
| --- | --- |

—

Dambeck (bei Ludwigslust),

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin,

| — | Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf

| — | Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen:

| — | Groß Godems, Klein Godems, |
| --- | --- |

—

Groß Godems, Klein Godems,

| — | Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl,

| — | Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien,

| — | Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen, |
| --- | --- |

—

Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen,

| — | Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin,

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg,

| — | Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck,

| — | Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate,

| — | Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf,

| — | Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow,

| — | Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow,

| — | Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf.

3.   Estija

Šios II apribojimų taikymo zonos Estijoje:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Latvija

Šios II apribojimų taikymo zonos Latvijoje:

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Augšdaugavas novads, |
| --- | --- |

—

Augšdaugavas novads,

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kalvenes, Kazdangas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Embūtes, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kalvenes, Kazdangas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Embūtes, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Kuldīgas novads, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Valmieras novads, |
| --- | --- |

—

Valmieras novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Daugavpils valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jelgavas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība.

5.   Lietuva

Šios II apribojimų taikymo zonos Lietuvoje:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Vengrija

Šios II apribojimų taikymo zonos Vengrijoje:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Lenkija

Šios II apribojimų taikymo zonos Lenkijoje:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | powiat gołdapski, |
| --- | --- |

—

powiat gołdapski,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | powiat olecki, |
| --- | --- |

—

powiat olecki,

| — | powiat giżycki, |
| --- | --- |

—

powiat giżycki,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | powiat lidzbarski, |
| --- | --- |

—

powiat lidzbarski,

| — | gminy Jedwabno, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno, część gminy Dźwierzuty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57, część gminy Pasym położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 53w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jedwabno, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno, część gminy Dźwierzuty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57, część gminy Pasym położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 53w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | powiat węgorzewski, |
| --- | --- |

—

powiat węgorzewski,

| — | gminy Dobre Miasto, Dywity, Świątki, Jonkowo, Gietrzwałd, Olsztynek, Stawiguda, Jeziorany, Kolno, część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Purda położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 53, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 16 a nastęnie na północ od drogi nr 16 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 57 do zachodniej granicy gminy w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre Miasto, Dywity, Świątki, Jonkowo, Gietrzwałd, Olsztynek, Stawiguda, Jeziorany, Kolno, część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Purda położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 53, część gminy Biskupiec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 16 a nastęnie na północ od drogi nr 16 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 57 do zachodniej granicy gminy w powiecie olsztyńskim,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

| — | powiat nidzicki, |
| --- | --- |

—

powiat nidzicki,

| — | gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim,

| — | część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gmina Iłowo – Osada w powiecie działdowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Iłowo – Osada w powiecie działdowskim,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski, |
| --- | --- |

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

| — | powiat siemiatycki, |
| --- | --- |

—

powiat siemiatycki,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | powiat zwoleński, |
| --- | --- |

—

powiat zwoleński,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | powiat lipski, |
| --- | --- |

—

powiat lipski,

| — | powiat radomski |
| --- | --- |

—

powiat radomski

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | powiat szydłowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat szydłowiecki,

| — | gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim,

| — | gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim,

| — | powiat garwoliński, |
| --- | --- |

—

powiat garwoliński,

| — | gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim,

| — | część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim,

| — | gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce w powiecie janowskim,

| — | powiat puławski, |
| --- | --- |

—

powiat puławski,

| — | powiat rycki, |
| --- | --- |

—

powiat rycki,

| — | powiat łukowski, |
| --- | --- |

—

powiat łukowski,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | powiat lubartowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubartowski,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | gminy Aleksandrów, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny, Tarnogród w powiecie biłgorajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny, Tarnogród w powiecie biłgorajskim,

| — | gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Uchanie i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Uchanie i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim,

| — | powiat krasnostawski, |
| --- | --- |

—

powiat krasnostawski,

| — | powiat chełmski, |
| --- | --- |

—

powiat chełmski,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | część powiatu kraśnickiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu kraśnickiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim,

w województwie podkarpackim:

| — | część powiatu stalowowolskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu stalowowolskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gminy Cieszanów, Horyniec - Zdrój, Narol, Stary Dzików, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cieszanów, Horyniec - Zdrój, Narol, Stary Dzików, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | gmina Pilzno w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gmina Pilzno w powiecie dębickim,

| — | gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Pawłosiów i Wiązownice w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Pawłosiów i Wiązownice w powiecie jarosławskim,

| — | gmina Kamień w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kamień w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| — | powiat leżajski, |
| --- | --- |

—

powiat leżajski,

| — | powiat niżański, |
| --- | --- |

—

powiat niżański,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim,

| — | część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Ostrów nie wymieniona w części III załącznika I w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Ostrów nie wymieniona w części III załącznika I w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole w powiecie malborskim,
  gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim,

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Wymiarki i miasto Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Wymiarki i miasto Żagań w powiecie żagańskim,

| — | powiat krośnieński, |
| --- | --- |

—

powiat krośnieński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | część powiatu sulęcińskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sulęcińskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu międzyrzeckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu międzyrzeckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu świebodzińskiego niewymieniona w części III załącznika I,
  część powiatu wschowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu świebodzińskiego niewymieniona w części III załącznika I,

część powiatu wschowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- |

—

powiat zgorzelecki,

| — | gminy Gaworzyce, Grębocice, Polkowice i Radwanice w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gaworzyce, Grębocice, Polkowice i Radwanice w powiecie polkowickim,

| — | część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat lubiński, |
| --- | --- |

—

powiat lubiński,

| — | gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim,

| — | gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim,

| — | powiat miejski Legnica, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Legnica,

| — | część powiatu legnickiego niewymieniona w części I i III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu legnickiego niewymieniona w części I i III załącznika I,

| — | gmina Oborniki Śląskie, Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Oborniki Śląskie, Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia w powiecie trzebnickim,

| — | gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Siekierczyn w powiecie lubańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Siekierczyn w powiecie lubańskim,

| — | powiat miejki Wrocław, |
| --- | --- |

—

powiat miejki Wrocław,

| — | gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Bierutów, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Bierutów, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | gmina Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii łączącej miejscowości Poradów – Piotrkosice – Sulimierz – Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim, |
| --- | --- |

—

gmina Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii łączącej miejscowości Poradów – Piotrkosice – Sulimierz – Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim,

| — | część powiatu bolesławieckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu bolesławieckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu głogowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu głogowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gmina Niechlów w powiecie górowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Niechlów w powiecie górowskim,

| — | gmina Zagrodno w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagrodno w powiecie złotoryjskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | powiat wolsztyński, |
| --- | --- |

—

powiat wolsztyński,

| — | gmina Wielichowo, Rakoniewice część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo, Rakoniewice część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Lipno, Osieczna, Święciechowa, Wijewo, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lipno, Osieczna, Święciechowa, Wijewo, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Krzywiń i Śmigiel w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzywiń i Śmigiel w powiecie kościańskim,

| — | część powiatu międzychodzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu międzychodzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu nowotomyskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu nowotomyskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Czerwonak, Swarzędz, Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwonak, Swarzędz, Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| — | część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Pniewy położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 187 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 187 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica – Ostroróg oraz część położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Pniewy położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 187 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 187 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica – Ostroróg oraz część położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| — | część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| — | gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków - Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków - Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

| — | gminy Gostyń i Pępowo w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gostyń i Pępowo w powiecie gostyńskim,

| — | gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Banie, Cedynia, Chojna, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Banie, Cedynia, Chojna, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa w powiecie gryfińskim,

w województwie opolskim:

| — | gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim,

| — | gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim,

| — | gminy Świerczów, Wilków, część gminy Namysłów położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim. |
| --- | --- |

—

gminy Świerczów, Wilków, część gminy Namysłów położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim.

8.   Slovakija

Šios II apribojimų taikymo zonos Slovakijoje:

| — | the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Prešov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Svidník, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník,

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | the whole district of Stropkov |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota except municipalities included in zone III,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár

| — | the whole district of Zvolen, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov, Zemiansky Vrbovok, Kozí Vrbovok, Čabradský Vrbovok, Cerovo, Trpín, Litava, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov, Zemiansky Vrbovok, Kozí Vrbovok, Čabradský Vrbovok, Cerovo, Trpín, Litava,

| — | In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica, Pohronský Bukovec, Medzibrod, Lučatín, Hiadeľ, Moštenica, Podkonice, Slovenská Ľupča, Priechod, |
| --- | --- |

—

In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica, Pohronský Bukovec, Medzibrod, Lučatín, Hiadeľ, Moštenica, Podkonice, Slovenská Ľupča, Priechod,

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1. |
| --- | --- |

—

in the district of Liptovsky Mikuláš, the municipalities of Važec, Malužiná, Kráľova lehota, Liptovská Porúbka, Nižná Boca, Vyšná Boca a Východná – a part of municipality south of the highway D1.

9.   Italija

Šios II apribojimų taikymo zonos Italijoje:

Piedmont Region:

| — | in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, |
| --- | --- |

—

in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone,

Liguria Region:

| — | in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia, |
| --- | --- |

—

in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia,

| — | in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello. |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello.

III DALIS

1.   Bulgarija

Šios III apribojimų taikymo zonos Bulgarijoje:

| — | in Blagoevgrad region:






  — | the whole municipality of Sandanski |
| --- | --- | --- |

—

in Blagoevgrad region:

—

the whole municipality of Sandanski

| — | the whole municipality of Strumyani |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strumyani

| — | the whole municipality of Petrich, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Petrich,

| — | the Pazardzhik region:






  — | the whole municipality of Pazardzhik, |
| --- | --- | --- |

—

the Pazardzhik region:

—

the whole municipality of Pazardzhik,

| — | the whole municipality of Panagyurishte, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Panagyurishte,

| — | the whole municipality of Lesichevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lesichevo,

| — | the whole municipality of Septemvri, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Septemvri,

| — | the whole municipality of Strelcha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strelcha,

| — | in Plovdiv region






  — | the whole municipality of Hisar, |
| --- | --- | --- |

—

in Plovdiv region

—

the whole municipality of Hisar,

| — | the whole municipality of Suedinenie, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suedinenie,

| — | the whole municipality of Maritsa |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Maritsa

| — | the whole municipality of Rodopi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Rodopi,

| — | the whole municipality of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Plovdiv,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik.

2.   Italija

Šios III apribojimų taikymo zonos Italijoje:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

3.   Lenkija

Šios III apribojimų taikymo zonos Lenkijoje:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | część powiatu działdowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu działdowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat nowomiejski, |
| --- | --- |

—

powiat nowomiejski,

| — | gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| — | część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Purda położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 53, część gminy Biskupiec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 16, a nastęnie na południe od drogi nr 16 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 57 do zachodniej granicy gminy w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Purda położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 53, część gminy Biskupiec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 16, a nastęnie na południe od drogi nr 16 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 57 do zachodniej granicy gminy w powiecie olsztyńskim,

| — | część gminy Dźwierzuty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57, część gminy Pasym położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 53 w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Dźwierzuty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57, część gminy Pasym położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 53 w powiecie szczycieńskim,

w województwie lubelskim:

| — | gminy Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| — | gminy Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Goraj, Frampol, Tereszpol i Turobin w powiecie biłgorajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Goraj, Frampol, Tereszpol i Turobin w powiecie biłgorajskim,

| — | gminy Horodło, Hrubieszów z miastem Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Horodło, Hrubieszów z miastem Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| — | gminy Dzwola, Chrzanów i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzwola, Chrzanów i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| — | gminy Gościeradów i Trzydnik Duży w powiecie kraśnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gościeradów i Trzydnik Duży w powiecie kraśnickim,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat mielecki, |
| --- | --- |

—

powiat mielecki,

| — | gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| — | część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

| — | gminy Czarna, Żyraków i część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarna, Żyraków i część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| — | gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Żagań w powiecie żagańskim,

| — | gmina Sulęcin w powiecie sulęcińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Sulęcin w powiecie sulęcińskim,

| — | gminy Bledzew, Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bledzew, Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim,

| — | gmina Sława w powiecie wschowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Sława w powiecie wschowskim,

| — | gminy Lubrza, Łagów, Skąpe, Świebodzin w powiecie świebodzińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubrza, Łagów, Skąpe, Świebodzin w powiecie świebodzińskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Rydzyna w powiecie leszczyńskim,

| — | gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim,

| — | powiat rawicki, |
| --- | --- |

—

powiat rawicki,

| — | gminy Kuślin, Lwówek, Miedzichowo, Nowy Tomyśl w powiecie nowotomyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kuślin, Lwówek, Miedzichowo, Nowy Tomyśl w powiecie nowotomyskim,

| — | gminy Chrzypsko Wielkie, Kwilcz w powiecie międzychodzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Chrzypsko Wielkie, Kwilcz w powiecie międzychodzkim,

| — | część gminy Pniewy położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 187 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 187 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Pniewy położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 187 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 187 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo w powiecie szamotulskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | część powiatu górowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu górowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Prusice i Żmigród w powiecie trzebnickim,

| — | gmina Kotla w powiecie głogowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kotla w powiecie głogowskim,

| — | gminy Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| — | gminy Chocianów i Przemków w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Chocianów i Przemków w powiecie polkowickim,

| — | gmina Chojnów i miasto Chojnów w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Chojnów i miasto Chojnów w powiecie legnickim,

| — | część gminy Wołów położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 339 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Pełczyn, a następnie na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 339 i łączącą miejscowości Pełczyn – Smogorzówek, część gminy Wińsko polożona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wińsko, a nastęnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 w miejscowości Wińsko i łączącą miejscowości Wińsko_- Smogorzów Wielki – Smogorzówek w powiecie wołowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wołów położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 339 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Pełczyn, a następnie na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 339 i łączącą miejscowości Pełczyn – Smogorzówek, część gminy Wińsko polożona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wińsko, a nastęnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 w miejscowości Wińsko i łączącą miejscowości Wińsko_- Smogorzów Wielki – Smogorzówek w powiecie wołowskim,

| — | część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Poradów – Piotrkosice - Sulimierz-Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Poradów – Piotrkosice - Sulimierz-Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gminy Gnojno, Pacanów, Stopnica, Tuczępy, część gminy Busko Zdrój położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec- Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gnojno, Pacanów, Stopnica, Tuczępy, część gminy Busko Zdrój położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Siedlawy-Szaniec- Podgaje-Kołaczkowice w powiecie buskim,

| — | gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim,

| — | gminy Chęciny, Chmielnik, Daleszyce, Górno, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Morawica, Łopuszno, Piekoszów, Pierzchnica, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764 w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Chęciny, Chmielnik, Daleszyce, Górno, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Morawica, Łopuszno, Piekoszów, Pierzchnica, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764 w powiecie kieleckim,

| — | powiat miejski Kielce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kielce,

| — | gminy Kluczewsko, Krasocin, Włoszczowa w powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kluczewsko, Krasocin, Włoszczowa w powiecie włoszczowskim,

| — | gmina Kije w powiecie pińczowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kije w powiecie pińczowskim,

| — | gminy Małogoszcz, Oksa, Sobków w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Małogoszcz, Oksa, Sobków w powiecie jędrzejowskim,

| — | gmina Słupia Konecka w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Słupia Konecka w powiecie koneckim,

w województwie małopolskim:

| — | gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim,

| — | gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lisia Góra, Pleśna, Ryglice, Skrzyszów, Tarnów, Tuchów w powiecie tarnowskim,

| — | powiat miejski Tarnów. |
| --- | --- |

—

powiat miejski Tarnów.

4.   Rumunija

Šios III apribojimų taikymo zonos Rumunijoje:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

5.   Slovakija

Šios III apribojimų taikymo zonos Slovakijoje:

| — | In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha, |
| --- | --- |

—

In the district of Lučenec: Lučenec a jeho časti, Panické Dravce, Mikušovce, Pinciná, Holiša, Vidiná, Boľkovce, Trebeľovce, Halič, Stará Halič, Tomášovce, Trenč, Veľká nad Ipľom, Buzitka (without settlement Dóra), Prša, Nitra nad Ipľom, Mašková, Lehôtka, Kalonda, Jelšovec, Ľuboreč, Fiľakovské Kováče, Lipovany, Mučín, Rapovce, Lupoč, Gregorova Vieska, Praha,

| — | In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves, |
| --- | --- |

—

In the district of Poltár: Kalinovo, Veľká Ves,

| — | The whole district of Trebišov’, |
| --- | --- |

—

The whole district of Trebišov’,

| — | The whole district of Vranov and Topľou, |
| --- | --- |

—

The whole district of Vranov and Topľou,

| — | In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, |
| --- | --- |

—

In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou,

| — | In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petríkovce, Oborín, Veľké Raškovce, Beša, |
| --- | --- |

—

In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petríkovce, Oborín, Veľké Raškovce, Beša,

| — | In the district of Nové Zámky: Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Nová Vieska, Bruty, Svodín, |
| --- | --- |

—

In the district of Nové Zámky: Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Nová Vieska, Bruty, Svodín,

| — | In the district of Levice: Veľké Ludince, Farná, Kuraľany, Keť, Pohronský Ruskov, Čata, |
| --- | --- |

—

In the district of Levice: Veľké Ludince, Farná, Kuraľany, Keť, Pohronský Ruskov, Čata,

| — | In the district of Rimavská Sobota: Jesenské, Gortva, Hodejov, Hodejovec, Širkovce, Šimonovce, Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Dubovec, Rimavské Janovce, Rimavská Sobota, Belín, Pavlovce, Sútor, Bottovo, Dúžava, Mojín, Konrádovce, Čierny Potok, Blhovce, Gemerček, Hajnáčka, |
| --- | --- |

—

In the district of Rimavská Sobota: Jesenské, Gortva, Hodejov, Hodejovec, Širkovce, Šimonovce, Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Dubovec, Rimavské Janovce, Rimavská Sobota, Belín, Pavlovce, Sútor, Bottovo, Dúžava, Mojín, Konrádovce, Čierny Potok, Blhovce, Gemerček, Hajnáčka,

| — | In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava, |
| --- | --- |

—

In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava,

| — | In the district Of Sabinov: Daletice, |
| --- | --- |

—

In the district Of Sabinov: Daletice,

| — | In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany. |
| --- | --- |

—

In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany.

---

| 2022 3 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 90/105 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 90/105

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/441

2022 m. kovo 17 d.

kuriuo dėl Jungtinei Karalystei ir Jungtinėms Amerikos Valstijoms skirtų įrašų trečiųjų šalių, iš kurių į Sąjungą leidžiama įvežti naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių paukščių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntas, sąrašuose iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai („Gyvūnų sveikatos teisės aktas“) (1), visų pirma į jo 230 straipsnio 1 dalį ir 232 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2016/429 reikalaujama, kad tam, kad gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntos galėtų būti įvežtos į Sąjungą, jos turi būti kilusios iš trečiosios šalies, teritorijos arba jos zonos ar laikymo vietos, įtrauktos į sąrašą pagal to reglamento 230 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2016/429 reikalaujama, kad tam, kad gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntos galėtų būti įvežtos į Sąjungą, jos turi būti kilusios iš trečiosios šalies, teritorijos arba jos zonos ar laikymo vietos, įtrauktos į sąrašą pagal to reglamento 230 straipsnio 1 dalį;

| (2) | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/692 (2) nustatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai, kuriuos turi atitikti tam tikrų rūšių ir kategorijų gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntos iš trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, o jeigu vežami akvakultūros gyvūnai – iš laikymo vietų, tam, kad jas būtų galima įvežti į Sąjungą; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/692 (2) nustatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai, kuriuos turi atitikti tam tikrų rūšių ir kategorijų gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntos iš trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, o jeigu vežami akvakultūros gyvūnai – iš laikymo vietų, tam, kad jas būtų galima įvežti į Sąjungą;

| (3) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/404 (3) sudaryti sąrašai, į kuriuos įtrauktos trečiosios šalys, teritorijos arba jų zonos ar laikymo vietos, iš kurių leidžiama įvežti į Sąjungą tų rūšių ir kategorijų gyvūnus, genetinės medžiagos produktus ir gyvūninius produktus, kuriems taikomas Deleguotasis reglamentas (ES) 2020/692; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/404 (3) sudaryti sąrašai, į kuriuos įtrauktos trečiosios šalys, teritorijos arba jų zonos ar laikymo vietos, iš kurių leidžiama įvežti į Sąjungą tų rūšių ir kategorijų gyvūnus, genetinės medžiagos produktus ir gyvūninius produktus, kuriems taikomas Deleguotasis reglamentas (ES) 2020/692;

| (4) | konkrečiai Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV prieduose yra pateikti sąrašai, į kuriuos įtrauktos trečiosios šalys, teritorijos arba jų zonos, iš kurių į Sąjungą leidžiama įvežti naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių paukščių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntas; |
| --- | --- |

(4)

konkrečiai Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV prieduose yra pateikti sąrašai, į kuriuos įtrauktos trečiosios šalys, teritorijos arba jų zonos, iš kurių į Sąjungą leidžiama įvežti naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių paukščių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntas;

| (5) | Jungtinė Karalystė pranešė Komisijai apie vieną labai patogeniško paukščių gripo protrūkį tarp naminių paukščių. Šis protrūkis nustatytas Anglijoje netoli Redgreivo (Redgrave) (Vidurio Safolkas (Mid Suffolk), Safolkas (Suffolk)), o 2022 m. kovo 1 d. patvirtintas laboratoriniu tyrimu (AT-PGR); |
| --- | --- |

(5)

Jungtinė Karalystė pranešė Komisijai apie vieną labai patogeniško paukščių gripo protrūkį tarp naminių paukščių. Šis protrūkis nustatytas Anglijoje netoli Redgreivo (Redgrave) (Vidurio Safolkas (Mid Suffolk), Safolkas (Suffolk)), o 2022 m. kovo 1 d. patvirtintas laboratoriniu tyrimu (AT-PGR);

| (6) | Jungtinės Valstijos taip pat pranešė Komisijai apie labai patogeniško paukščių gripo protrūkius tarp naminių paukščių. Protrūkiai nustatyti Delavero (Delaware) valstijos jau užkrėstos Niu Kaslo (Newcastle) apygardos antrame ūkyje (Jungtinėse Valstijos), Merilando (Maryland) valstijos Kvin Anos (Queen Anne’s) apygardoje (Jungtinės Valstijos) ir Misūrio (Missouri) valstijos Džasperio (Jasper) apygardoje (Jungtinės Valstijos), o 2022 m. kovo 8 d. buvo patvirtinti laboratoriniais tyrimais (AT-PGR); |
| --- | --- |

(6)

Jungtinės Valstijos taip pat pranešė Komisijai apie labai patogeniško paukščių gripo protrūkius tarp naminių paukščių. Protrūkiai nustatyti Delavero (Delaware) valstijos jau užkrėstos Niu Kaslo (Newcastle) apygardos antrame ūkyje (Jungtinėse Valstijos), Merilando (Maryland) valstijos Kvin Anos (Queen Anne’s) apygardoje (Jungtinės Valstijos) ir Misūrio (Missouri) valstijos Džasperio (Jasper) apygardoje (Jungtinės Valstijos), o 2022 m. kovo 8 d. buvo patvirtinti laboratoriniais tyrimais (AT-PGR);

| (7) | be to, Jungtinės Amerikos Valstijos pranešė Komisijai apie dar vieną labai patogeniško paukščių gripo protrūkį tarp naminių paukščių. Šis protrūkis nustatytas Misūrio valstijos Lorenso (Lawrence) apygardoje (Jungtinės Valstijos), o 2022 m. kovo 9 d. patvirtintas laboratoriniu tyrimu (AT-PGR); |
| --- | --- |

(7)

be to, Jungtinės Amerikos Valstijos pranešė Komisijai apie dar vieną labai patogeniško paukščių gripo protrūkį tarp naminių paukščių. Šis protrūkis nustatytas Misūrio valstijos Lorenso (Lawrence) apygardoje (Jungtinės Valstijos), o 2022 m. kovo 9 d. patvirtintas laboratoriniu tyrimu (AT-PGR);

| (8) | Jungtinės Karalystės ir Jungtinių Valstijų veterinarijos tarnybos aplink užkrėstus ūkius nustatė 10 km kontrolės zoną ir įgyvendino likvidavimo strategiją, kad būtų suvaldytas labai patogeniškas paukščių gripas ir apribotas šios ligos plitimas; |
| --- | --- |

(8)

Jungtinės Karalystės ir Jungtinių Valstijų veterinarijos tarnybos aplink užkrėstus ūkius nustatė 10 km kontrolės zoną ir įgyvendino likvidavimo strategiją, kad būtų suvaldytas labai patogeniškas paukščių gripas ir apribotas šios ligos plitimas;

| (9) | Jungtinė Karalystė ir Jungtinės Valstijos pateikė Komisijai informaciją apie jų teritorijose susiklosčiusią epizootinę situaciją ir apie priemones, kurių jos ėmėsi, siekdamos užkirsti kelią tolesniam labai patogeniško paukščių gripo plitimui. Komisija tą informaciją įvertino. Remiantis tuo vertinimu ir siekiant apsaugoti Sąjungos gyvūnų sveikatos būklę, nebeturėtų būti leidžiama įvežti į Sąjungą naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntų iš teritorijų, kurioms dėl naujausių labai patogeniško paukščių gripo protrūkių taikomi Jungtinės Karalystės ir Jungtinių Valstijų veterinarijos tarnybų nustatyti apribojimai; |
| --- | --- |

(9)

Jungtinė Karalystė ir Jungtinės Valstijos pateikė Komisijai informaciją apie jų teritorijose susiklosčiusią epizootinę situaciją ir apie priemones, kurių jos ėmėsi, siekdamos užkirsti kelią tolesniam labai patogeniško paukščių gripo plitimui. Komisija tą informaciją įvertino. Remiantis tuo vertinimu ir siekiant apsaugoti Sąjungos gyvūnų sveikatos būklę, nebeturėtų būti leidžiama įvežti į Sąjungą naminių paukščių, naminių paukščių genetinės medžiagos produktų ir naminių bei medžiojamųjų paukščių šviežios mėsos siuntų iš teritorijų, kurioms dėl naujausių labai patogeniško paukščių gripo protrūkių taikomi Jungtinės Karalystės ir Jungtinių Valstijų veterinarijos tarnybų nustatyti apribojimai;

| (10) | be to, Jungtinė Karalystė pateikė atnaujintą informaciją apie jos teritorijoje susiklosčiusią epizootinę situaciją, susijusią su LPPG protrūkiais, kurie 2021 m. lapkričio 21 d. buvo patvirtinti naminių paukščių ūkiuose Anglijoje netoli Alčesterio (Alcester) (Bidfordas, Varvikšyras (Warwickshire)), 2021 m. lapkričio 8 d. – Anglijoje netoli Nort Fambridžo (North Fambridge) (Maldonas, Eseksas (Essex)). Jungtinė Karalystė taip pat nurodė priemones, kurių ji ėmėsi, siekdama užkirsti kelią tolesniam šios ligos plitimui. Visų pirma po šių LPPG protrūkių Jungtinė Karalystė įgyvendino likvidavimo strategiją, kad kontroliuotų ir apribotų šios ligos plitimą. Be to, įgyvendinusi likvidavimo strategiją užkrėstuose naminių paukščių ūkiuose jos teritorijoje, Jungtinė Karalystė baigė taikyti būtinąsias valymo ir dezinfekavimo priemones; |
| --- | --- |

(10)

be to, Jungtinė Karalystė pateikė atnaujintą informaciją apie jos teritorijoje susiklosčiusią epizootinę situaciją, susijusią su LPPG protrūkiais, kurie 2021 m. lapkričio 21 d. buvo patvirtinti naminių paukščių ūkiuose Anglijoje netoli Alčesterio (Alcester) (Bidfordas, Varvikšyras (Warwickshire)), 2021 m. lapkričio 8 d. – Anglijoje netoli Nort Fambridžo (North Fambridge) (Maldonas, Eseksas (Essex)). Jungtinė Karalystė taip pat nurodė priemones, kurių ji ėmėsi, siekdama užkirsti kelią tolesniam šios ligos plitimui. Visų pirma po šių LPPG protrūkių Jungtinė Karalystė įgyvendino likvidavimo strategiją, kad kontroliuotų ir apribotų šios ligos plitimą. Be to, įgyvendinusi likvidavimo strategiją užkrėstuose naminių paukščių ūkiuose jos teritorijoje, Jungtinė Karalystė baigė taikyti būtinąsias valymo ir dezinfekavimo priemones;

| (11) | Komisija įvertino Jungtinės Karalystės pateiktą informaciją ir padarė išvadą, kad LPPG protrūkiai naminių paukščių ūkiuose Anglijoje netoli Alčesterio (Bidfordas, Varvikšyras) ir netoli Nort Fambridžo (Maldonas, Eseksas). suvaldyti ir kad nėra jokios rizikos, susijusios su naminių paukščių prekių įvežimu į Sąjungą iš Jungtinės Karalystės zonų, iš kurių naminių paukščių prekių įvežimas į Sąjungą dėl tų protrūkių buvo laikinai sustabdytas; |
| --- | --- |

(11)

Komisija įvertino Jungtinės Karalystės pateiktą informaciją ir padarė išvadą, kad LPPG protrūkiai naminių paukščių ūkiuose Anglijoje netoli Alčesterio (Bidfordas, Varvikšyras) ir netoli Nort Fambridžo (Maldonas, Eseksas). suvaldyti ir kad nėra jokios rizikos, susijusios su naminių paukščių prekių įvežimu į Sąjungą iš Jungtinės Karalystės zonų, iš kurių naminių paukščių prekių įvežimas į Sąjungą dėl tų protrūkių buvo laikinai sustabdytas;

| (12) | todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(12)

todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (13) | atsižvelgiant į dabartinę dėl labai patogeniško paukščių gripo Jungtinėje Karalystėje ir Jungtinėse Valstijose susiklosčiusią epizootinę situaciją ir didelį jo patekimo į Sąjungą pavojų, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 pakeitimai, kurie turi būti padaryti šiuo reglamentu, turėtų įsigalioti skubos tvarka; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgiant į dabartinę dėl labai patogeniško paukščių gripo Jungtinėje Karalystėje ir Jungtinėse Valstijose susiklosčiusią epizootinę situaciją ir didelį jo patekimo į Sąjungą pavojų, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 pakeitimai, kurie turi būti padaryti šiuo reglamentu, turėtų įsigalioti skubos tvarka;

| (14) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(14)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. kovo 17 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 84, 2016 3 31, p. 1.

1

(2)  
  2020 m. sausio 30 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/692, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/429 taisyklės dėl tam tikrų gyvūnų, genetinės medžiagos produktų ir gyvūninių produktų siuntų įvežimo į Sąjungą ir jų gabenimo bei tvarkymo įvežus (OL L 174, 2020 6 3, p. 379).

2

(3)  
  2021 m. kovo 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/404, kuriuo, vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/429, sudaromi trečiųjų šalių, teritorijų arba jų zonų, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti gyvūnus, genetinės medžiagos produktus ir gyvūninius produktus, sąrašai (OL L 114, 2021 3 31, p. 1).

3

---

PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/404 V ir XIV priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | V priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.19 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:












  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.19 | Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | BPP | N, P1 | | 2021 11 8 | 2022 3 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai | BPR | N, P1 | | 2021 11 8 | 2022 3 4 |
| Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | SP | N, P1 | | 2021 11 8 | 2022 3 4 |
| Skerstini beketeriai paukščiai | SR | N, P1 | | 2021 11 8 | 2022 3 4 |
| Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius | DOC | N, P1 | | 2021 11 8 | 2022 3 4 |
| Vienadieniai beketeriai paukščiukai | DOR | N, P1 | | 2021 11 8 | 2022 3 4 |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius | POU-LT20 | N, P1 | | 2021 11 8 | 2022 3 4 |
| Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai | HEP | N, P1 | | 2021 11 8 | 2022 3 4 |
| Beketerių paukščių periniai kiaušiniai | HER | N, P1 | | 2021 11 8 | 2022 3 4 |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių | HE-LT20 | N, P1 | | 2021 11 8 | 2022 3 4“ |

1)

V priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.19 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.19

Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

BPP

N, P1

2021 11 8

2022 3 4

Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai

BPR

N, P1

2021 11 8

2022 3 4

Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

SP

N, P1

2021 11 8

2022 3 4

Skerstini beketeriai paukščiai

SR

N, P1

2021 11 8

2022 3 4

Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius

DOC

N, P1

2021 11 8

2022 3 4

Vienadieniai beketeriai paukščiukai

DOR

N, P1

2021 11 8

2022 3 4

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius

POU-LT20

N, P1

2021 11 8

2022 3 4

Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai

HEP

N, P1

2021 11 8

2022 3 4

Beketerių paukščių periniai kiaušiniai

HER

N, P1

2021 11 8

2022 3 4

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių

HE-LT20

N, P1

2021 11 8

2022 3 4“

| ii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.28 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:












  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.28 | Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | BPP | N, P1 | | 2021 11 21 | 2022 3 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai | BPR | N, P1 | | 2021 11 21 | 2022 3 8 |
| Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | SP | N, P1 | | 2021 11 21 | 2022 3 8 |
| Skerstini beketeriai paukščiai | SR | N, P1 | | 2021 11 21 | 2022 3 8 |
| Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius | DOC | N, P1 | | 2021 11 21 | 2022 3 8 |
| Vienadieniai beketeriai paukščiukai | DOR | N, P1 | | 2021 11 21 | 2022 3 8 |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius | POU-LT20 | N, P1 | | 2021 11 21 | 2022 3 8 |
| Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai | HEP | N, P1 | | 2021 11 21 | 2022 3 8 |
| Beketerių paukščių periniai kiaušiniai | HER | N, P1 | | 2021 11 21 | 2022 3 8 |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių | HE-LT20 | N, P1 | | 2021 11 21 | 2022 3 8“ |

ii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.28 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.28

Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

BPP

N, P1

2021 11 21

2022 3 8

Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai

BPR

N, P1

2021 11 21

2022 3 8

Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

SP

N, P1

2021 11 21

2022 3 8

Skerstini beketeriai paukščiai

SR

N, P1

2021 11 21

2022 3 8

Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius

DOC

N, P1

2021 11 21

2022 3 8

Vienadieniai beketeriai paukščiukai

DOR

N, P1

2021 11 21

2022 3 8

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius

POU-LT20

N, P1

2021 11 21

2022 3 8

Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai

HEP

N, P1

2021 11 21

2022 3 8

Beketerių paukščių periniai kiaušiniai

HER

N, P1

2021 11 21

2022 3 8

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių

HE-LT20

N, P1

2021 11 21

2022 3 8“

| iii) | Jungtinės Karalystės įraše po GB-2.103 zonai skirtos eilutės įrašoma ši GB-2.104 zonai skirta eilutė:












  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.104 | Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | BPP | N, P1 | | 2022 3 1 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai | BPR | N, P1 | | 2022 3 1 | |
| Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | SP | N, P1 | | 2022 3 1 | |
| Skerstini beketeriai paukščiai | SR | N, P1 | | 2022 3 1 | |
| Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius | DOC | N, P1 | | 2022 3 1 | |
| Vienadieniai beketeriai paukščiukai | DOR | N, P1 | | 2022 3 1 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius | POU-LT20 | N, P1 | | 2022 3 1 | |
| Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai | HEP | N, P1 | | 2022 3 1 | |
| Beketerių paukščių periniai kiaušiniai | HER | N, P1 | | 2022 3 1 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių | HE-LT20 | N, P1 | | 2022 3 1“ | |

iii)

Jungtinės Karalystės įraše po GB-2.103 zonai skirtos eilutės įrašoma ši GB-2.104 zonai skirta eilutė:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.104

Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

BPP

N, P1

2022 3 1

Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai

BPR

N, P1

2022 3 1

Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

SP

N, P1

2022 3 1

Skerstini beketeriai paukščiai

SR

N, P1

2022 3 1

Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius

DOC

N, P1

2022 3 1

Vienadieniai beketeriai paukščiukai

DOR

N, P1

2022 3 1

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius

POU-LT20

N, P1

2022 3 1

Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai

HEP

N, P1

2022 3 1

Beketerių paukščių periniai kiaušiniai

HER

N, P1

2022 3 1

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių

HE-LT20

N, P1

2022 3 1“

| iv) | Jungtinių Amerikos Valstijų įraše po US-2.16 zonai skirtos eilutės įrašomos šios US-2.17–US-2.20 zonoms skirtos eilutės:












  „US

  Jungtinės Amerikos Valstijos | US-2.17 | Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | BPP | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai | BPR | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | SP | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Skerstini beketeriai paukščiai | SR | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius | DOC | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Vienadieniai beketeriai paukščiukai | DOR | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius | POU-LT20 | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai | HEP | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Beketerių paukščių periniai kiaušiniai | HER | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių | HE-LT20 | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| US-2.18 | Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | BPP | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai | BPR | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | SP | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Skerstini beketeriai paukščiai | SR | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius | DOC | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Vienadieniai beketeriai paukščiukai | DOR | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius | POU-LT20 | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai | HEP | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Beketerių paukščių periniai kiaušiniai | HER | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių | HE-LT20 | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| US-2.19 | Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | BPP | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai | BPR | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | SP | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Skerstini beketeriai paukščiai | SR | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius | DOC | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Vienadieniai beketeriai paukščiukai | DOR | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius | POU-LT20 | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai | HEP | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Beketerių paukščių periniai kiaušiniai | HER | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių | HE-LT20 | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| US-2.20 | Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | BPP | N, P1 | | 2022 3 9 | |
| Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai | BPR | N, P1 | | 2022 3 9 | |
| Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius | SP | N, P1 | | 2022 3 9 | |
| Skerstini beketeriai paukščiai | SR | N, P1 | | 2022 3 9 | |
| Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius | DOC | N, P1 | | 2022 3 9 | |
| Vienadieniai beketeriai paukščiukai | DOR | N, P1 | | 2022 3 9 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius | POU-LT20 | N, P1 | | 2022 3 9 | |
| Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai | HEP | N, P1 | | 2022 3 9 | |
| Beketerių paukščių periniai kiaušiniai | HER | N, P1 | | 2022 3 9 | |
| Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių | HE-LT20 | N, P1 | | 2022 3 9“ | |

iv)

Jungtinių Amerikos Valstijų įraše po US-2.16 zonai skirtos eilutės įrašomos šios US-2.17–US-2.20 zonoms skirtos eilutės:

„US

Jungtinės Amerikos Valstijos

US-2.17

Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

BPP

N, P1

2022 3 8

Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai

BPR

N, P1

2022 3 8

Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

SP

N, P1

2022 3 8

Skerstini beketeriai paukščiai

SR

N, P1

2022 3 8

Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius

DOC

N, P1

2022 3 8

Vienadieniai beketeriai paukščiukai

DOR

N, P1

2022 3 8

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius

POU-LT20

N, P1

2022 3 8

Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai

HEP

N, P1

2022 3 8

Beketerių paukščių periniai kiaušiniai

HER

N, P1

2022 3 8

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių

HE-LT20

N, P1

2022 3 8

US-2.18

Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

BPP

N, P1

2022 3 8

Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai

BPR

N, P1

2022 3 8

Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

SP

N, P1

2022 3 8

Skerstini beketeriai paukščiai

SR

N, P1

2022 3 8

Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius

DOC

N, P1

2022 3 8

Vienadieniai beketeriai paukščiukai

DOR

N, P1

2022 3 8

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius

POU-LT20

N, P1

2022 3 8

Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai

HEP

N, P1

2022 3 8

Beketerių paukščių periniai kiaušiniai

HER

N, P1

2022 3 8

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių

HE-LT20

N, P1

2022 3 8

US-2.19

Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

BPP

N, P1

2022 3 8

Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai

BPR

N, P1

2022 3 8

Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

SP

N, P1

2022 3 8

Skerstini beketeriai paukščiai

SR

N, P1

2022 3 8

Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius

DOC

N, P1

2022 3 8

Vienadieniai beketeriai paukščiukai

DOR

N, P1

2022 3 8

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius

POU-LT20

N, P1

2022 3 8

Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai

HEP

N, P1

2022 3 8

Beketerių paukščių periniai kiaušiniai

HER

N, P1

2022 3 8

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių

HE-LT20

N, P1

2022 3 8

US-2.20

Veisliniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius, ir produkciniai naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

BPP

N, P1

2022 3 9

Veisliniai beketeriai paukščiai ir produkciniai beketeriai paukščiai

BPR

N, P1

2022 3 9

Skerstini naminiai paukščiai, išskyrus beketerius

SP

N, P1

2022 3 9

Skerstini beketeriai paukščiai

SR

N, P1

2022 3 9

Vienadieniai paukščiukai, išskyrus beketerius

DOC

N, P1

2022 3 9

Vienadieniai beketeriai paukščiukai

DOR

N, P1

2022 3 9

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius

POU-LT20

N, P1

2022 3 9

Naminių paukščių, išskyrus beketerius, periniai kiaušiniai

HEP

N, P1

2022 3 9

Beketerių paukščių periniai kiaušiniai

HER

N, P1

2022 3 9

Mažiau nei 20 naminių paukščių, išskyrus beketerius, perinių kiaušinių

HE-LT20

N, P1

2022 3 9“

| b) | 2 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | Jungtinės Karalystės įraše po GB-2.103 zonos aprašymo įrašomas šis GB-2.104 zonos aprašymas:







  „Jungtinė Karalystė | GB-2.104 | Netoli Redgreivo (Redgrave), Vidurio Safolkas (Mid Suffolk), Safolkas (Suffolk), Anglija:
  10 km spindulio teritorija, kurios centrinio taško koordinatės pagal WGS84 yra N52.37 ir E0.99.“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

2 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

Jungtinės Karalystės įraše po GB-2.103 zonos aprašymo įrašomas šis GB-2.104 zonos aprašymas:

„Jungtinė Karalystė

GB-2.104

Netoli Redgreivo (Redgrave), Vidurio Safolkas (Mid Suffolk), Safolkas (Suffolk), Anglija:

10 km spindulio teritorija, kurios centrinio taško koordinatės pagal WGS84 yra N52.37 ir E0.99.“

| ii) | Jungtinių Amerikos Valstijų įraše po US-2.16 zonos aprašymo įrašomi šie US-2.17–US-2.20 zonų aprašymai:







  „Jungtinės Amerikos Valstijos | US-2.17 | Delavero (Delaware) valstija:
  Niu Kaslas (New Castle) 02
  Niu Kaslo (New Castle) apygarda: 10 km spindulio teritorija, prasidedanti šiaurės taške (GPS koordinatės: 75.7430486°W 39.5199819°N) ir laikrodžio rodyklės kryptimi ratu einanti taip:






  a) | šiaurėje: 1,1 km į šiaurės vakarus nuo W Creek Ln ir Dickerson Ln sankirtos; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Jungtinių Amerikos Valstijų įraše po US-2.16 zonos aprašymo įrašomi šie US-2.17–US-2.20 zonų aprašymai:

„Jungtinės Amerikos Valstijos

US-2.17

Delavero (Delaware) valstija:

Niu Kaslas (New Castle) 02

Niu Kaslo (New Castle) apygarda: 10 km spindulio teritorija, prasidedanti šiaurės taške (GPS koordinatės: 75.7430486°W 39.5199819°N) ir laikrodžio rodyklės kryptimi ratu einanti taip:

a)

šiaurėje: 1,1 km į šiaurės vakarus nuo W Creek Ln ir Dickerson Ln sankirtos;

| b) | šiaurės rytuose: 0,3 km į šiaurės rytus nuo Cuter Way ir Nantucket Dr sankirtos; |
| --- | --- |

b)

šiaurės rytuose: 0,3 km į šiaurės rytus nuo Cuter Way ir Nantucket Dr sankirtos;

| c) | rytuose: 0,23 km į šiaurės rytus nuo Denny Lynn Dr ir Kelsey Lynn Ct sankirtos; |
| --- | --- |

c)

rytuose: 0,23 km į šiaurės rytus nuo Denny Lynn Dr ir Kelsey Lynn Ct sankirtos;

| d) | pietryčiuose: 0,8 km į pietryčius nuo Blackbird Station Rn ir Lloyd Guessford Rd sankirtos; |
| --- | --- |

d)

pietryčiuose: 0,8 km į pietryčius nuo Blackbird Station Rn ir Lloyd Guessford Rd sankirtos;

| e) | pietuose: 2,2 km į pietryčius nuo Massey Rd ir Bradford Johnson Rd sankirtos; |
| --- | --- |

e)

pietuose: 2,2 km į pietryčius nuo Massey Rd ir Bradford Johnson Rd sankirtos;

| f) | pietvakariuose: 1,9 km į vakarus-pietvakarius nuo Megan Rd ir Scott Rd sankirtos; |
| --- | --- |

f)

pietvakariuose: 1,9 km į vakarus-pietvakarius nuo Megan Rd ir Scott Rd sankirtos;

| g) | vakaruose: 2,7 km į šiaurės vakarus nuo Bohemia Church Rd ir Augustine Herman Hwy sankirtos; |
| --- | --- |

g)

vakaruose: 2,7 km į šiaurės vakarus nuo Bohemia Church Rd ir Augustine Herman Hwy sankirtos;

| h) | šiaurės vakaruose: 0,7 km į šiaurę-šiaurės vakarus nuo Court House Point Rd ir Augustine Herman Hwy sankirtos. |
| --- | --- |

h)

šiaurės vakaruose: 0,7 km į šiaurę-šiaurės vakarus nuo Court House Point Rd ir Augustine Herman Hwy sankirtos.

US-2.18

Merilando (Maryland) valstijoje:

Kvin Anos (Queen Anne’s) apygarda: 10 km spindulio teritorija, prasidedanti šiaurės taške (GPS koordinatės: 75.8786226°W 39.2489713°N) ir laikrodžio rodyklės kryptimi ratu einanti taip:

| a) | šiaurėje: 0,6 km į šiaurę-šiaurės vakarus nuo Herbies Way ir Chester River Heights Rd sankirtos; |
| --- | --- |

a)

šiaurėje: 0,6 km į šiaurę-šiaurės vakarus nuo Herbies Way ir Chester River Heights Rd sankirtos;

| b) | šiaurės rytuose: 0,8 km į šiaurės vakarus nuo Stullltown Rd ir Peters Corner Rd sankirtos; |
| --- | --- |

b)

šiaurės rytuose: 0,8 km į šiaurės vakarus nuo Stullltown Rd ir Peters Corner Rd sankirtos;

| c) | rytuose: 1,4 km į pietryčius nuo Busic Church Rd ir Duhamel Corner Rd sankirtos; |
| --- | --- |

c)

rytuose: 1,4 km į pietryčius nuo Busic Church Rd ir Duhamel Corner Rd sankirtos;

| d) | pietryčiuose: 0,36 km į pietvakarius nuo Trunk Line Rd ir Bee Tree Rd sankirtos; |
| --- | --- |

d)

pietryčiuose: 0,36 km į pietvakarius nuo Trunk Line Rd ir Bee Tree Rd sankirtos;

| e) | pietuose: 0,63 km į pietryčius nuo Murphy Rd ir Price Station Rd 405 sankirtos; |
| --- | --- |

e)

pietuose: 0,63 km į pietryčius nuo Murphy Rd ir Price Station Rd 405 sankirtos;

| f) | pietvakariuose: 0,1 km į pietryčius nuo Flat Iron Square Rd ir Lieby Rd sankirtos; |
| --- | --- |

f)

pietvakariuose: 0,1 km į pietryčius nuo Flat Iron Square Rd ir Lieby Rd sankirtos;

| g) | vakaruose: 2,2 km į rytus-pietryčius nuo Rolphs Wharf Rd ir Church Hill Rd sankirtos; |
| --- | --- |

g)

vakaruose: 2,2 km į rytus-pietryčius nuo Rolphs Wharf Rd ir Church Hill Rd sankirtos;

| h) | šiaurės vakaruose: 0,5 km į šiaurės vakarus nuo Deep Landing Rd ir Bright Meadow Ln sankirtos. |
| --- | --- |

h)

šiaurės vakaruose: 0,5 km į šiaurės vakarus nuo Deep Landing Rd ir Bright Meadow Ln sankirtos.

US-2.19

Misūrio (Missouri) valstijoje:

Džasperio (Jasper) apygarda: 10 km spindulio teritorija, prasidedanti šiaurės taške (GPS koordinatės: 94.5953717°W 37.4321134°N) ir laikrodžio rodyklės kryptimi ratu einanti taip:

| a) | šiaurėje: 0,7 km į pietvakarius nuo SW 50th Rd ir SW 160th Ln sankirtos; |
| --- | --- |

a)

šiaurėje: 0,7 km į pietvakarius nuo SW 50th Rd ir SW 160th Ln sankirtos;

| b) | šiaurės rytuose: 0,7 km į vakarus nuo W Highway 126 ir SW 115th Ln sankirtos; |
| --- | --- |

b)

šiaurės rytuose: 0,7 km į vakarus nuo W Highway 126 ir SW 115th Ln sankirtos;

| c) | rytuose: 0,5 km į pietryčius nuo State Highway 43 ir Thistle Rd sankirtos; |
| --- | --- |

c)

rytuose: 0,5 km į pietryčius nuo State Highway 43 ir Thistle Rd sankirtos;

| d) | pietryčiuose: 0,5 km į pietvakarius nuo Park Ln ir 25B sankirtos; |
| --- | --- |

d)

pietryčiuose: 0,5 km į pietvakarius nuo Park Ln ir 25B sankirtos;

| f) | pietvakariuose: 0,3 km į pietus-pietryčius nuo NE Scammon Rd ir NE 85th St sankirtos; |
| --- | --- |

f)

pietvakariuose: 0,3 km į pietus-pietryčius nuo NE Scammon Rd ir NE 85th St sankirtos;

| g) | vakaruose: 0,6 km į šiaurės vakarus nuo E 400 Highway ir Highway 69 sankirtos; |
| --- | --- |

g)

vakaruose: 0,6 km į šiaurės vakarus nuo E 400 Highway ir Highway 69 sankirtos;

| h) | šiaurės vakaruose: 0,7 km į pietvakarius nuo Highway 126 ir N Free King’s Highway sankirtos. |
| --- | --- |

h)

šiaurės vakaruose: 0,7 km į pietvakarius nuo Highway 126 ir N Free King’s Highway sankirtos.

US-2.20

Misūrio (Missouri) valstijoje:

Lorenso (Lawrence) apygarda: 10 km spindulio teritorija, prasidedanti šiaurės taške (GPS koordinatės: 93.7354261°W 37.1689086°N) ir laikrodžio rodyklės kryptimi ratu einanti taip:

| a) | šiaurėje: 1,2 km į šiaurę-šiaurės rytus nuo Farm Rd 2077 ir Farm Rd 1170 sankirtos; |
| --- | --- |

a)

šiaurėje: 1,2 km į šiaurę-šiaurės rytus nuo Farm Rd 2077 ir Farm Rd 1170 sankirtos;

| b) | šiaurės rytuose: 1,1 km į vakarus nuo County Rd 2090 ir County Rd 1230 sankirtos; |
| --- | --- |

b)

šiaurės rytuose: 1,1 km į vakarus nuo County Rd 2090 ir County Rd 1230 sankirtos;

| c) | rytuose: 1,0 km į pietvakarius nuo Farm Rd 2130 ir Farm Rd 1245 sankirtos; |
| --- | --- |

c)

rytuose: 1,0 km į pietvakarius nuo Farm Rd 2130 ir Farm Rd 1245 sankirtos;

| d) | pietryčiuose: 0,4 km į šiaurės rytus nuo Farm Rd 1220 ir Farm Rd 2180 sankirtos; |
| --- | --- |

d)

pietryčiuose: 0,4 km į šiaurės rytus nuo Farm Rd 1220 ir Farm Rd 2180 sankirtos;

| f) | pietvakariuose: 0,5 km į rytus-šiaurės rytus nuo County Rd 1131 ir Farm Rd 2181 sankirtos; |
| --- | --- |

f)

pietvakariuose: 0,5 km į rytus-šiaurės rytus nuo County Rd 1131 ir Farm Rd 2181 sankirtos;

| g) | vakaruose: 0,7 km į pietus-pietvakarius nuo I-44 ir Highway H. sankirtos; |
| --- | --- |

g)

vakaruose: 0,7 km į pietus-pietvakarius nuo I-44 ir Highway H. sankirtos;

| h) | šiaurės vakaruose: 1,5 km į šiaurę-šiaurės rytus nuo Farm Rd 2100 ir Farm Rd 1132 sankirtos.“ |
| --- | --- |

h)

šiaurės vakaruose: 1,5 km į šiaurę-šiaurės rytus nuo Farm Rd 2100 ir Farm Rd 1132 sankirtos.“

| 2) | XIV priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.19 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:












  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.19 | Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa | POU | N, P1 | | 2021 11 8 | 2022 3 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šviežia beketerių paukščių mėsa | RAT | N, P1 | | 2021 11 8 | 2022 3 4 |
| Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa | GBM | P1 | | 2021 11 8 | 2022 3 4“ |

2)

XIV priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.19 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.19

Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa

POU

N, P1

2021 11 8

2022 3 4

Šviežia beketerių paukščių mėsa

RAT

N, P1

2021 11 8

2022 3 4

Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa

GBM

P1

2021 11 8

2022 3 4“

| ii) | Jungtinės Karalystės įraše GB-2.28 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:












  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.28 | Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa | POU | N, P1 | | 2021 11 21 | 2022 3 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šviežia beketerių paukščių mėsa | RAT | N, P1 | | 2021 11 21 | 2022 3 8 |
| Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa | GBM | P1 | | 2021 11 21 | 2022 3 8“ |

ii)

Jungtinės Karalystės įraše GB-2.28 zonai skirta eilutė pakeičiama taip:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.28

Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa

POU

N, P1

2021 11 21

2022 3 8

Šviežia beketerių paukščių mėsa

RAT

N, P1

2021 11 21

2022 3 8

Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa

GBM

P1

2021 11 21

2022 3 8“

| iii) | Jungtinės Karalystės įraše po GB-2.103 zonai skirtos eilutės įrašoma ši GB-2.104 zonai skirta eilutė:












  „GB

  Jungtinė Karalystė | GB-2.104 | Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa | POU | N, P1 | | 2022 3 1 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šviežia beketerių paukščių mėsa | RAT | N, P1 | | 2022 3 1 | |
| Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa | GBM | P1 | | 2022 3 1“ | |

iii)

Jungtinės Karalystės įraše po GB-2.103 zonai skirtos eilutės įrašoma ši GB-2.104 zonai skirta eilutė:

„GB

Jungtinė Karalystė

GB-2.104

Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa

POU

N, P1

2022 3 1

Šviežia beketerių paukščių mėsa

RAT

N, P1

2022 3 1

Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa

GBM

P1

2022 3 1“

| iv) | Jungtinių Amerikos Valstijų įraše po US-2.16 zonai skirtos eilutės įrašomos šios US-2.17–US-2.20 zonoms skirtos eilutės:












  „US

  Jungtinės Amerikos Valstijos | US-2.17 | Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa | POU | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šviežia beketerių paukščių mėsa | RAT | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa | GBM | P1 | | 2022 3 8 | |
| US-2.18 | Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa | POU | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Šviežia beketerių paukščių mėsa | RAT | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa | GBM | P1 | | 2022 3 8 | |
| US-2.19 | Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa | POU | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Šviežia beketerių paukščių mėsa | RAT | N, P1 | | 2022 3 8 | |
| Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa | GBM | P1 | | 2022 3 8 | |
| US-2.20 | Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa | POU | N, P1 | | 2022 3 9 | |
| Šviežia beketerių paukščių mėsa | RAT | N, P1 | | 2022 3 9 | |
| Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa | GBM | P1 | | 2022 3 9“ | |

iv)

Jungtinių Amerikos Valstijų įraše po US-2.16 zonai skirtos eilutės įrašomos šios US-2.17–US-2.20 zonoms skirtos eilutės:

„US

Jungtinės Amerikos Valstijos

US-2.17

Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa

POU

N, P1

2022 3 8

Šviežia beketerių paukščių mėsa

RAT

N, P1

2022 3 8

Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa

GBM

P1

2022 3 8

US-2.18

Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa

POU

N, P1

2022 3 8

Šviežia beketerių paukščių mėsa

RAT

N, P1

2022 3 8

Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa

GBM

P1

2022 3 8

US-2.19

Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa

POU

N, P1

2022 3 8

Šviežia beketerių paukščių mėsa

RAT

N, P1

2022 3 8

Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa

GBM

P1

2022 3 8

US-2.20

Šviežia naminių paukščių, išskyrus beketerius, mėsa

POU

N, P1

2022 3 9

Šviežia beketerių paukščių mėsa

RAT

N, P1

2022 3 9

Šviežia medžiojamųjų paukščių mėsa

GBM

P1

2022 3 9“

| b) | 2 dalyje Jungtinių Amerikos Valstijų įraše US-2–US-2.16 eilutės pakeičiamos taip:







  „Jungtinės Amerikos Valstijos | US-2 | Jungtinių Amerikos Valstijų zonos, nurodytos V priedo 2 dalyje, kurioms priskirtas kodas US-2“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

2 dalyje Jungtinių Amerikos Valstijų įraše US-2–US-2.16 eilutės pakeičiamos taip:

„Jungtinės Amerikos Valstijos

US-2

Jungtinių Amerikos Valstijų zonos, nurodytos V priedo 2 dalyje, kurioms priskirtas kodas US-2“

---

SPRENDIMAI

| 2022 3 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 90/116 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 90/116

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2022/442

2022 m. vasario 21 d.

kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas su Islandija, Norvegijos Karalyste, Šveicarijos Konfederacija ir Lichtenšteino Kunigaikštyste, kad būtų sudaryti Europos Sąjungos ir tų šalių susitarimai dėl papildomų taisyklių, susijusių su sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemone, įtraukta į Integruoto sienų valdymo fondą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalį ir 79 straipsnio 2 dalies d punktą kartu su 218 straipsnio 3 ir 4 dalimis,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

kadangi:

| (1) | 2021 m. liepos 7 d. buvo priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1148 (1), kuriuo 2021–2027 m. laikotarpiui sukurta sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonė, įtraukta į Integruoto sienų valdymo fondą; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. liepos 7 d. buvo priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1148 (1), kuriuo 2021–2027 m. laikotarpiui sukurta sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonė, įtraukta į Integruoto sienų valdymo fondą;

| (2) | Reglamento (ES) 2021/1148 tikslas – nustatyti sistemą, skirtą išreikšti solidarumą teikiant finansinę paramą Šengeno acquis nuostatas dėl išorės sienų taikančioms valstybėms narėms ir šalims. Juo plėtojamos Šengeno acquis nuostatos – šiame procese dalyvauja asocijuotosios šalys; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (ES) 2021/1148 tikslas – nustatyti sistemą, skirtą išreikšti solidarumą teikiant finansinę paramą Šengeno acquis nuostatas dėl išorės sienų taikančioms valstybėms narėms ir šalims. Juo plėtojamos Šengeno acquis nuostatos – šiame procese dalyvauja asocijuotosios šalys;

| (3) | Reglamentas (ES) 2021/1148 grindžiamas Šengeno acquis; Danija, remdamasi prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 4 straipsniu, nusprendė įgyvendinti Reglamentą (ES) 2021/1148 savo nacionalinėje teisėje. Pagal Protokolo Nr. 22 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentas (ES) 2021/1148 grindžiamas Šengeno acquis; Danija, remdamasi prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 4 straipsniu, nusprendė įgyvendinti Reglamentą (ES) 2021/1148 savo nacionalinėje teisėje. Pagal Protokolo Nr. 22 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (4) | šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (2), plėtojimas. Todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(4)

šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (2), plėtojimas. Todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (5) | Islandija, Norvegijos Karalystė, Šveicarijos Konfederacija ir Lichtenšteino Kunigaikštystė atitinkamai 2021 m. rugsėjo 1 d., 2021 m. gruodžio 17 d., 2021 m. rugpjūčio 11 d. ir 2021 m. rugpjūčio 18 d. pranešė apie savo sprendimą pritarti Reglamentu (ES) 2021/1148 sukurtos sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės turiniui ir įgyvendinti ją savo vidaus teisinėje tvarkoje; |
| --- | --- |

(5)

Islandija, Norvegijos Karalystė, Šveicarijos Konfederacija ir Lichtenšteino Kunigaikštystė atitinkamai 2021 m. rugsėjo 1 d., 2021 m. gruodžio 17 d., 2021 m. rugpjūčio 11 d. ir 2021 m. rugpjūčio 18 d. pranešė apie savo sprendimą pritarti Reglamentu (ES) 2021/1148 sukurtos sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės turiniui ir įgyvendinti ją savo vidaus teisinėje tvarkoje;

| (6) | todėl, atsižvelgiant į Reglamento (ES) 2021/1148 7 straipsnio 6 dalį, turėtų būti pradėtos derybos, kad su Islandija, Norvegijos Karalyste, Šveicarijos Konfederacija ir Lichtenšteino Kunigaikštyste būtų sudaryti tarptautiniai susitarimai dėl papildomų taisyklių, susijusių su kiekvienos iš tų šalių vykdomu Reglamento (ES) 2021/1148 įgyvendinimu, |
| --- | --- |

(6)

todėl, atsižvelgiant į Reglamento (ES) 2021/1148 7 straipsnio 6 dalį, turėtų būti pradėtos derybos, kad su Islandija, Norvegijos Karalyste, Šveicarijos Konfederacija ir Lichtenšteino Kunigaikštyste būtų sudaryti tarptautiniai susitarimai dėl papildomų taisyklių, susijusių su kiekvienos iš tų šalių vykdomu Reglamento (ES) 2021/1148 įgyvendinimu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Komisija įgaliojama pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Islandijos, Norvegijos Karalystės, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarimų dėl papildomų taisyklių, susijusių su tų šalių vykdomu Reglamento (ES) 2021/1148 įgyvendinimu.

2.   Derybos vedamos remiantis Tarybos derybiniais nurodymais, pateiktais šio sprendimo papildyme.

2 straipsnis

Derybos vedamos konsultuojantis su patarėjais teisingumo ir vidaus reikalų klausimais, kurie yra parengiamasis organas ir kurie šiuo sprendimu paskiriami veikti kaip specialus komitetas, kaip tai suprantama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 4 dalyje.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Komisijai.

Priimta Briuselyje 2022 m. vasario 21 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. DENORMANDIE

---

(1)  
  2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1148, kuriuo sukuriama sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonė, įtraukta į Integruoto sienų valdymo fondą (OL L 251, 2021 7 15, p. 48).

1

(2)  
  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

2

acquis

---

| 2022 3 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 90/118 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 90/118

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2022/443

2022 m. kovo 3 d.

dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo IV priedo (Energija) dalinio pakeitimo (Direktyva dėl pastatų energinio naudingumo)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 194 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos (1), ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos ekonominės erdvės susitarimas (2) (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(1)

Europos ekonominės erdvės susitarimas (2) (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.;

| (2) | pagal EEE susitarimo 98 straipsnį EEE jungtinis komitetas gali nuspręsti iš dalies pakeisti, be kita ko, EEE susitarimo IV priedą, kuriame yra nuostatų dėl energetikos; |
| --- | --- |

(2)

pagal EEE susitarimo 98 straipsnį EEE jungtinis komitetas gali nuspręsti iš dalies pakeisti, be kita ko, EEE susitarimo IV priedą, kuriame yra nuostatų dėl energetikos;

| (3) | į EEE susitarimą turi būti įtraukta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES (3); |
| --- | --- |

(3)

į EEE susitarimą turi būti įtraukta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES (3);

| (4) | EEE susitarimo IV priedas (Energija) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

EEE susitarimo IV priedas (Energija) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | todėl Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu, |
| --- | --- |

(5)

todėl Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl siūlomo EEE susitarimo IV priedo (Energija) dalinio pakeitimo grindžiama prie šio sprendimo pridedamu EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2022 m. kovo 3 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. DARMANIN

---

(1)  
  OL L 305, 1994 11 30, p. 6.

1

(2)  
  OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

2

(3)  
  2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (OL L 153, 2010 6 18, p. 13).

3

---

PROJEKTAS EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. ...

... m. ... ... d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo IV priedas (Energija)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (1) (toliau – PEND) turi būti įtraukta į EEE susitarimą; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (1) (toliau – PEND) turi būti įtraukta į EEE susitarimą;

| (2) | atsižvelgiant į palyginti naujo ir vienalyčio Islandijos pastatų fondo ypatumus, susitarta leisti jai laikinai ir su tam tikromis sąlygomis netaikyti Direktyvos 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo. Ši išimtis turėtų būti taikoma Direktyvai 2010/31/ES iki pakeitimo, padaryto 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/844. Išimtis turėtų galioti griežtai ribotą laiką – tik tol, kol bus susitarta dėl Direktyvos 2010/31/ES su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2018/844, įtraukimo į EEE susitarimą; |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgiant į palyginti naujo ir vienalyčio Islandijos pastatų fondo ypatumus, susitarta leisti jai laikinai ir su tam tikromis sąlygomis netaikyti Direktyvos 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo. Ši išimtis turėtų būti taikoma Direktyvai 2010/31/ES iki pakeitimo, padaryto 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/844. Išimtis turėtų galioti griežtai ribotą laiką – tik tol, kol bus susitarta dėl Direktyvos 2010/31/ES su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2018/844, įtraukimo į EEE susitarimą;

| (3) | atsižvelgiant į labai mažą Lichtenšteino pastatų fondą ir šalies klimato bei pastatų tipus, Lichtenšteinui netaikoma PEND 5 straipsnyje nustatyta pareiga neprivalo apskaičiuoti sąnaudų atžvilgiu optimalių minimalių pastatų energinio naudingumo reikalavimų lygių; |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgiant į labai mažą Lichtenšteino pastatų fondą ir šalies klimato bei pastatų tipus, Lichtenšteinui netaikoma PEND 5 straipsnyje nustatyta pareiga neprivalo apskaičiuoti sąnaudų atžvilgiu optimalių minimalių pastatų energinio naudingumo reikalavimų lygių;

| (4) | vadovaujantis c adaptacijos sąlygomis, Norvegija ir Lichtenšteinas gali nustatyti minimalių energinio naudingumo reikalavimų taisykles pagal kitokias sistemos ribas nei pirminės energijos suvartojimas, kaip reikalaujama Pastatų energinio naudingumo direktyva, jei laikomasi c adaptacijoje nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

(4)

vadovaujantis c adaptacijos sąlygomis, Norvegija ir Lichtenšteinas gali nustatyti minimalių energinio naudingumo reikalavimų taisykles pagal kitokias sistemos ribas nei pirminės energijos suvartojimas, kaip reikalaujama Pastatų energinio naudingumo direktyva, jei laikomasi c adaptacijoje nustatytų sąlygų;

| (5) | d adaptacija užtikrinama, kad Norvegijos energinio naudingumo sertifikavimo sistemos, kurią valdo naudotojai, rezultatai būtų lygiaverčiai nepriklausomų ekspertų išduodamiems sertifikatams, kaip reikalaujama Pastatų energinio naudingumo direktyvos 17 straipsnyje; |
| --- | --- |

(5)

d adaptacija užtikrinama, kad Norvegijos energinio naudingumo sertifikavimo sistemos, kurią valdo naudotojai, rezultatai būtų lygiaverčiai nepriklausomų ekspertų išduodamiems sertifikatams, kaip reikalaujama Pastatų energinio naudingumo direktyvos 17 straipsnyje;

| (6) | todėl EEE susitarimo IV priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(6)

todėl EEE susitarimo IV priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

EEE susitarimo IV priedo 17 punkto (2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (EB) Nr. 2002/91) tekstas pakeičiamas taip:

„
  32010 L 0031: 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (toliau – PEND) (OL L 153, 2010 6 18, p. 13).

Direktyvos nuostatos šio susitarimo tikslais adaptuojamos taip:

| a) | Direktyva netaikoma Islandijai. |
| --- | --- |

a)

Direktyva netaikoma Islandijai.

| b) | 5 straipsnio 2 dalis papildoma taip:

  „Sąnaudų atžvilgiu optimaliems minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygiams nustatyti Lichtenšteinas gali naudoti kitos sutarties šalies skaičiavimus, atliktus taikant lyginamuosius parametrus.“ |
| --- | --- |

b)

5 straipsnio 2 dalis papildoma taip:

„Sąnaudų atžvilgiu optimaliems minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygiams nustatyti Lichtenšteinas gali naudoti kitos sutarties šalies skaičiavimus, atliktus taikant lyginamuosius parametrus.“

| c) | Taikydami Pastatų energinio naudingumo direktyvos 9 straipsnio 3 dalies a punktą ir I priedą, Lichtenšteinas ir Norvegija energijos vartojimo reikalavimus gali pagrįsti grynąja energija, jei laikomasi šių sąlygų ir apsaugos priemonių:






  i) | minimalūs energinio naudingumo reikalavimai nustatomi pagal Pastatų energinio naudingumo direktyvos 5 straipsnio reikalavimus, vadovaujantis pagrindiniais metodikos, nustatytos sąnaudų atžvilgiu optimaliems minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygiams apskaičiuoti, principais (2); |
| --- | --- | --- |

c)

Taikydami Pastatų energinio naudingumo direktyvos 9 straipsnio 3 dalies a punktą ir I priedą, Lichtenšteinas ir Norvegija energijos vartojimo reikalavimus gali pagrįsti grynąja energija, jei laikomasi šių sąlygų ir apsaugos priemonių:

i)

minimalūs energinio naudingumo reikalavimai nustatomi pagal Pastatų energinio naudingumo direktyvos 5 straipsnio reikalavimus, vadovaujantis pagrindiniais metodikos, nustatytos sąnaudų atžvilgiu optimaliems minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygiams apskaičiuoti, principais (2);

| ii) | skelbiamas suvartojamos pirminės energijos skaitinis rodiklis, atitinkantis statybos kodekse nustatytus energinio naudingumo reikalavimus; |
| --- | --- |

ii)

skelbiamas suvartojamos pirminės energijos skaitinis rodiklis, atitinkantis statybos kodekse nustatytus energinio naudingumo reikalavimus;

| iii) | Komisija pasilieka teisę persvarstyti šią konkrečią adaptaciją, atsižvelgdama į būsimas derybas dėl Pastatų energinio naudingumo direktyvos su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2018/844. |
| --- | --- |

iii)

Komisija pasilieka teisę persvarstyti šią konkrečią adaptaciją, atsižvelgdama į būsimas derybas dėl Pastatų energinio naudingumo direktyvos su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2018/844.

| d) | 17 straipsnis papildomas taip:

  „ELPA valstybės gali sukurti supaprastintą naudotojo valdomą gyvenamųjų pastatų energinio naudingumo sertifikavimo sistemą, kuri gali būti naudojama kaip alternatyva ekspertų paslaugoms, jei laikomasi šių sąlygų:






  i) | turima išsamių žinių ir kokybiškų duomenų apie visą gyvenamųjų pastatų fondą, be kita ko, apie visus pastatų tipus ir amžiaus grupes, pastato atitvarų ir techninių pastato sistemų, taikomų kiekvienam tipui, charakteristikas, kad būtų galima labai tiksliai apskaičiuoti atskirų pastatų ir pastato vienetų energinį naudingumą remiantis naudotojų įvesties duomenimis; |
| --- | --- | --- |

d)

17 straipsnis papildomas taip:

„ELPA valstybės gali sukurti supaprastintą naudotojo valdomą gyvenamųjų pastatų energinio naudingumo sertifikavimo sistemą, kuri gali būti naudojama kaip alternatyva ekspertų paslaugoms, jei laikomasi šių sąlygų:

i)

turima išsamių žinių ir kokybiškų duomenų apie visą gyvenamųjų pastatų fondą, be kita ko, apie visus pastatų tipus ir amžiaus grupes, pastato atitvarų ir techninių pastato sistemų, taikomų kiekvienam tipui, charakteristikas, kad būtų galima labai tiksliai apskaičiuoti atskirų pastatų ir pastato vienetų energinį naudingumą remiantis naudotojų įvesties duomenimis;

| ii) | turima išsamios informacijos apie sąnaudų atžvilgiu optimalų arba ekonomiškai efektyvų kiekvieno pastatų tipo pagerinimą; |
| --- | --- |

ii)

turima išsamios informacijos apie sąnaudų atžvilgiu optimalų arba ekonomiškai efektyvų kiekvieno pastatų tipo pagerinimą;

| iii) | turima priemonių, skirtų padėti naudotojams valdyti statybos sertifikatų išdavimo sistemą. Šios priemonės gali apimti pagalbos skambučių liniją arba konsultavimo paslaugas, kurios sudarys sąlygas naudotojams bendrauti su nepriklausomais ekspertais ir sistemos ekspertais; |
| --- | --- |

iii)

turima priemonių, skirtų padėti naudotojams valdyti statybos sertifikatų išdavimo sistemą. Šios priemonės gali apimti pagalbos skambučių liniją arba konsultavimo paslaugas, kurios sudarys sąlygas naudotojams bendrauti su nepriklausomais ekspertais ir sistemos ekspertais;

| iv) | siekiant užtikrinti, kad manipuliavimo rezultatais rizika būtų maža, į naudotojo valdomą sertifikavimo sistemą įtraukiamas (-i) kokybės kontrolės ir tikrinimo mechanizmas (-ai), kuriuo (-iais) tikrinami naudotojų įvesties duomenys ir tai, ar šie duomenys skaidrūs; |
| --- | --- |

iv)

siekiant užtikrinti, kad manipuliavimo rezultatais rizika būtų maža, į naudotojo valdomą sertifikavimo sistemą įtraukiamas (-i) kokybės kontrolės ir tikrinimo mechanizmas (-ai), kuriuo (-iais) tikrinami naudotojų įvesties duomenys ir tai, ar šie duomenys skaidrūs;

| v) | įdiegtos nepriklausomos kontrolės sistemos, užtikrinančios, kad naudotojo valdomo energinio naudingumo sertifikavimo rezultatų kokybė ir patikimumas būtų lygiaverčiai ekspertų išduotiems sertifikatams; |
| --- | --- |

v)

įdiegtos nepriklausomos kontrolės sistemos, užtikrinančios, kad naudotojo valdomo energinio naudingumo sertifikavimo rezultatų kokybė ir patikimumas būtų lygiaverčiai ekspertų išduotiems sertifikatams;

| vi) | naudotojo valdomoje sistemoje teikiamos rekomendacijos, remdamiesi kuriomis naudotojai gali sąnaudų atžvilgiu optimaliai arba ekonomiškai efektyviai pagerinti konkrečiai jų pastatus ir pastato vienetus.““ |
| --- | --- |

vi)

naudotojo valdomoje sistemoje teikiamos rekomendacijos, remdamiesi kuriomis naudotojai gali sąnaudų atžvilgiu optimaliai arba ekonomiškai efektyviai pagerinti konkrečiai jų pastatus ir pastato vienetus.““

2 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede skelbtinas Direktyvos 2010/31/ES tekstas islandų ir norvegų kalbomis yra autentiškas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja [...], jei pateikti visi pranešimai pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (3)
  *.

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje [...]

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

EEE jungtinio komiteto

sekretoriai

---

(1)  
  OL L 153, 2010 6 18, p. 13.

1

(2)  
  2012 m. sausio 16 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 244/2012, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo, nustatant sąnaudų atžvilgiu optimalaus pastatams ir pastato dalims taikomų minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygio skaičiavimo lyginamosios metodikos principus (OL L 81, 2012 3 21, p. 18).

2

(3)  [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]

3

---

| 2022 3 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 90/122 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 90/122

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2022/444

2021 m. birželio 28 d.

dėl valstybės pagalbos SA.49414 (2020/C) (ex 2019/NN), kurią Prancūzija suteikė gamtinių dujų saugyklų operatoriams

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 4494)

(Tik tekstas prancūzų kalba yra autentiškas)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, visų pirma į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pagal pirmiau nurodytą (-as) nuostatą (-as) (1) paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2017 m. spalio 23 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos informavo Komisiją apie gamtinių dujų saugyklų įstatyminės ir teisinės sistemos reformos projektą (toliau – reforma). Apie šį projektą Prancūzijos valdžios institucijos pranešė 2017 m. lapkričio 23 d. ir Prancūzijos parlamentui reformą patvirtinus Prancūzijos valdžios institucijos pateikė Komisijai papildomą informaciją. |
| --- | --- |

(1)

2017 m. spalio 23 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos informavo Komisiją apie gamtinių dujų saugyklų įstatyminės ir teisinės sistemos reformos projektą (toliau – reforma). Apie šį projektą Prancūzijos valdžios institucijos pranešė 2017 m. lapkričio 23 d. ir Prancūzijos parlamentui reformą patvirtinus Prancūzijos valdžios institucijos pateikė Komisijai papildomą informaciją.

| (2) | 2020 m. vasario 28 d. raštu Komisija pranešė Prancūzijai apie savo sprendimą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) dėl šios priemonės pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą (toliau – oficiali tyrimo procedūra). |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 28 d. raštu Komisija pranešė Prancūzijai apie savo sprendimą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) dėl šios priemonės pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą (toliau – oficiali tyrimo procedūra).

| (3) | Sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl aptariamos priemonės. |
| --- | --- |

(3)

Sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl aptariamos priemonės.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

| (4) | Per oficialią tyrimo procedūrą Komisija gavo suinteresuotųjų šalių pastabas. Ji jas perdavė Prancūzijos valdžios institucijoms, kad šios turėtų galimybę dėl jų pateikti pastabas. 2020 m. rugpjūčio 3 d. raštu Prancūzijos Vyriausybė pateikė savo pastabas. |
| --- | --- |

(4)

Per oficialią tyrimo procedūrą Komisija gavo suinteresuotųjų šalių pastabas. Ji jas perdavė Prancūzijos valdžios institucijoms, kad šios turėtų galimybę dėl jų pateikti pastabas. 2020 m. rugpjūčio 3 d. raštu Prancūzijos Vyriausybė pateikė savo pastabas.

| (5) | Prancūzijos valdžios institucijos papildomą informaciją pateikė 2020 m. rugsėjo 21 d., 2021 m. sausio 26 d., 2021 m. kovo 15 d. ir 2021 m. gegužės 10 d. |
| --- | --- |

(5)

Prancūzijos valdžios institucijos papildomą informaciją pateikė 2020 m. rugsėjo 21 d., 2021 m. sausio 26 d., 2021 m. kovo 15 d. ir 2021 m. gegužės 10 d.

2.   PRIEMONĖS APLINKYBĖS

PRIEMONĖS APLINKYBĖS

2.1.   Gamtinių dujų saugyklos Prancūzijoje

Gamtinių dujų saugyklos Prancūzijoje

| (6) | Požeminės gamtinių dujų saugyklos leidžia sukaupti gamtinių dujų atsargas, prijungtas prie perdavimo tinklo. Jos padeda valdyti srautus tinkle. |
| --- | --- |

(6)

Požeminės gamtinių dujų saugyklos leidžia sukaupti gamtinių dujų atsargas, prijungtas prie perdavimo tinklo. Jos padeda valdyti srautus tinkle.

| (7) | Pirma, saugyklos naudojamos kaip priemonė, kuria užtikrinama pusiausvyra tarp gamtinių dujų kiekio tinkle ir suvartojamų gamtinių dujų kiekio, pavyzdžiui, kai sutrinka tiekimas arba ženkliai išauga paklausa dėl šalčio bangos žiemą. Antra, saugyklos, panaudojant dujotiekius ir kompresorius, leidžia užtikrinti perdavimą perdavimo tinkle, be kita ko, tada, kai būna perkrova. |
| --- | --- |

(7)

Pirma, saugyklos naudojamos kaip priemonė, kuria užtikrinama pusiausvyra tarp gamtinių dujų kiekio tinkle ir suvartojamų gamtinių dujų kiekio, pavyzdžiui, kai sutrinka tiekimas arba ženkliai išauga paklausa dėl šalčio bangos žiemą. Antra, saugyklos, panaudojant dujotiekius ir kompresorius, leidžia užtikrinti perdavimą perdavimo tinkle, be kita ko, tada, kai būna perkrova.

| (8) | Saugyklų operatoriai teikia laikymo pajėgumus mažmeninėje ir didmeninėje rinkose veikiantiems gamtinių dujų tiekėjams, taip pat perdavimo tinklų operatoriams. Gamtinių dujų tiekėjų polinkis mokėti už laikymo pajėgumus yra labai panašus į gamtinių dujų pardavimo kainos vasarą ir žiemą skirtumą (toliau – skirtumas). Gamtinių dujų gamybos apimtis yra pakankamai stabili visus metus, tačiau gamtinių dujų vartojimas labai kinta priklausomai nuo temperatūros. |
| --- | --- |

(8)

Saugyklų operatoriai teikia laikymo pajėgumus mažmeninėje ir didmeninėje rinkose veikiantiems gamtinių dujų tiekėjams, taip pat perdavimo tinklų operatoriams. Gamtinių dujų tiekėjų polinkis mokėti už laikymo pajėgumus yra labai panašus į gamtinių dujų pardavimo kainos vasarą ir žiemą skirtumą (toliau – skirtumas). Gamtinių dujų gamybos apimtis yra pakankamai stabili visus metus, tačiau gamtinių dujų vartojimas labai kinta priklausomai nuo temperatūros.

| (9) | Prancūzijoje yra keturiolika saugyklų, iš kurių veikiančios – vienuolika (2), ir yra trys saugyklų operatoriai:






  — | Storengy, filialas, kurio 100 % kapitalo priklauso ENGIE, turi ir valdo dvylika saugyklų, iš kurių trys yra rezervinės ir devynios veikiančios. Pastarosios sudaro 102,1 TWh darbinio kiekio (t. y. 74 % bendrų teritorijos pajėgumų); |
| --- | --- | --- |

(9)

Prancūzijoje yra keturiolika saugyklų, iš kurių veikiančios – vienuolika (2), ir yra trys saugyklų operatoriai:

2

—

Storengy, filialas, kurio 100 % kapitalo priklauso ENGIE, turi ir valdo dvylika saugyklų, iš kurių trys yra rezervinės ir devynios veikiančios. Pastarosios sudaro 102,1 TWh darbinio kiekio (t. y. 74 % bendrų teritorijos pajėgumų);

Storengy

| — | Teréga (buvusi TIGF), kuri priklauso Snam (40,5 %), GIC (31,5 %), EDF Investissement (18 %) ir Prédica (10 %), valdo veikiančią saugyklą, kuri sudaro 33,1 TWh darbinio kiekio (t. y. 24 % bendrų teritorijos pajėgumų); |
| --- | --- |

—

Teréga (buvusi TIGF), kuri priklauso Snam (40,5 %), GIC (31,5 %), EDF Investissement (18 %) ir Prédica (10 %), valdo veikiančią saugyklą, kuri sudaro 33,1 TWh darbinio kiekio (t. y. 24 % bendrų teritorijos pajėgumų);

Teréga

Snam

EDF Investissement

Prédica

| — | Géométhane, kuri priklauso Storengy (50 %), CNP (49 %) ir Géostock (1 %), turi vieną veikiančią saugyklą, kurios darbinis kiekis yra 3,3 TWh (t. y. 2 % bendrų teritorijos pajėgumų). |
| --- | --- |

—

Géométhane, kuri priklauso Storengy (50 %), CNP (49 %) ir Géostock (1 %), turi vieną veikiančią saugyklą, kurios darbinis kiekis yra 3,3 TWh (t. y. 2 % bendrų teritorijos pajėgumų).

Géométhane

Storengy

Géostock

| (10) | Nuo 2009 m. gamtinių dujų kainų sezoniniai svyravimai sumažėjo. Iki 2011 m. skirtumas buvo pakankamai didelis, kad paskatintų tiekėjus užsakyti visus gamtinių dujų laikymo pajėgumus. Nuo 2011 m. skirtumo ėmė nepakakti operatorių siūlomai saugojimo kainai (1,5–2 EUR/MWh skirtumas už 6–7 EUR/MWh kainą) padengti. Todėl nuo 2010–2011 m. buvo užsakyti ne visi laikymo pajėgumai, 2014 ir 2015 m. trijų saugyklų eksploatacijos mastas sumažintas (jos tapo rezervinėmis saugyklomis), o 2017–2018 m. veikiančių saugyklų pajėgumų užsakyta dalis siekė 63 % |
| --- | --- |

(10)

Nuo 2009 m. gamtinių dujų kainų sezoniniai svyravimai sumažėjo. Iki 2011 m. skirtumas buvo pakankamai didelis, kad paskatintų tiekėjus užsakyti visus gamtinių dujų laikymo pajėgumus. Nuo 2011 m. skirtumo ėmė nepakakti operatorių siūlomai saugojimo kainai (1,5–2 EUR/MWh skirtumas už 6–7 EUR/MWh kainą) padengti. Todėl nuo 2010–2011 m. buvo užsakyti ne visi laikymo pajėgumai, 2014 ir 2015 m. trijų saugyklų eksploatacijos mastas sumažintas (jos tapo rezervinėmis saugyklomis), o 2017–2018 m. veikiančių saugyklų pajėgumų užsakyta dalis siekė 63 %

2.2.   Teisinis ir reglamentavimo kontekstas

Teisinis ir reglamentavimo kontekstas

| (11) | Siekdama užtikrinti tiekimo saugumą Prancūzija, pirma, 2014 m. priėmė dekretą, kad sugriežtintų gamtinių dujų tiekėjų įsipareigojimus kaupti gamtinių dujų atsargas (3). Vėliau Prancūzija nusprendė, kad ši sistema turėjo daug trūkumų ir kai kurie gamtinių dujų tiekėjai pasinaudojo teisių gynimo priemonėmis ginčydami 2014 m. dekreto teisėtumą. Atsižvelgdama į šias aplinkybes Prancūzija nusprendė priimti patikslintą priemonę, dėl kurios priimtas šis sprendimas (toliau – nagrinėjama priemonė). |
| --- | --- |

(11)

Siekdama užtikrinti tiekimo saugumą Prancūzija, pirma, 2014 m. priėmė dekretą, kad sugriežtintų gamtinių dujų tiekėjų įsipareigojimus kaupti gamtinių dujų atsargas (3). Vėliau Prancūzija nusprendė, kad ši sistema turėjo daug trūkumų ir kai kurie gamtinių dujų tiekėjai pasinaudojo teisių gynimo priemonėmis ginčydami 2014 m. dekreto teisėtumą. Atsižvelgdama į šias aplinkybes Prancūzija nusprendė priimti patikslintą priemonę, dėl kurios priimtas šis sprendimas (toliau – nagrinėjama priemonė).

3

| (12) | Be to, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/73/EB (4) 33 straipsnyje numatyta, kad valstybė narė gali taikyti saugyklų reguliavimo tvarką. Gamtinių dujų saugyklos taip pat yra vienos iš priemonių, kurias valstybės narės gali taikyti, kad užtikrintų Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2017/1938 (5) nustatytų įsipareigojimų, be kita ko, įsipareigojimo užtikrinti tiekimo saugumą nacionaliniams vartotojams, kartu užtikrinant tinkamą ir nenutrūkstamą gamtinių dujų vidaus rinkos veikimą, vykdymą šiame reglamente nustatytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(12)

Be to, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/73/EB (4) 33 straipsnyje numatyta, kad valstybė narė gali taikyti saugyklų reguliavimo tvarką. Gamtinių dujų saugyklos taip pat yra vienos iš priemonių, kurias valstybės narės gali taikyti, kad užtikrintų Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2017/1938 (5) nustatytų įsipareigojimų, be kita ko, įsipareigojimo užtikrinti tiekimo saugumą nacionaliniams vartotojams, kartu užtikrinant tinkamą ir nenutrūkstamą gamtinių dujų vidaus rinkos veikimą, vykdymą šiame reglamente nustatytomis sąlygomis.

4

5

3.   IŠSAMUS NAGRINĖJAMOS PRIEMONĖS APRAŠYMAS IR PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

IŠSAMUS NAGRINĖJAMOS PRIEMONĖS APRAŠYMAS IR PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

3.1.   Mechanizmo tikslas

Mechanizmo tikslas

| (13) | Reguliavimo mechanizmu siekiama užtikrinti, kad toliau veiktų saugyklos, būtinos siekiant užtikrinti gamtinių dujų tiekimo saugumą Prancūzijos teritorijoje vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais. |
| --- | --- |

(13)

Reguliavimo mechanizmu siekiama užtikrinti, kad toliau veiktų saugyklos, būtinos siekiant užtikrinti gamtinių dujų tiekimo saugumą Prancūzijos teritorijoje vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais.

| (14) | Visų pirma reguliavimo mechanizmu siekiama užtikrinti tinklo pajėgumą, kad būtų patenkinta paklausa, be kita ko, šalčiausiais laikotarpiais, ir užtikrinti perdavimą gamtinių dujų perdavimo tinkle, be kita ko, tada, kai būna perkrova. |
| --- | --- |

(14)

Visų pirma reguliavimo mechanizmu siekiama užtikrinti tinklo pajėgumą, kad būtų patenkinta paklausa, be kita ko, šalčiausiais laikotarpiais, ir užtikrinti perdavimą gamtinių dujų perdavimo tinkle, be kita ko, tada, kai būna perkrova.

3.2.   Teisinis pagrindas

Teisinis pagrindas

| (15) | Gamtinių dujų pagrindinių saugyklų reguliavimo mechanizmas nustatytas Energetikos kodekse 2017 m. gruodžio 30 d. priimtu ir 2018 m. sausio 1 d. įsigaliojusiu Įstatymu Nr. 2017–1839 (6) (toliau – Angliavandenilių įstatymas). |
| --- | --- |

(15)

Gamtinių dujų pagrindinių saugyklų reguliavimo mechanizmas nustatytas Energetikos kodekse 2017 m. gruodžio 30 d. priimtu ir 2018 m. sausio 1 d. įsigaliojusiu Įstatymu Nr. 2017–1839 (6) (toliau – Angliavandenilių įstatymas).

6

| (16) | Visų pirma Angliavandenilių įstatymo 12 straipsnyje numatyta, kad reguliavimo mechanizmo taikymo sritis nustatoma daugiametėje energetikos programoje (toliau – DEP), nurodytoje Energetikos kodekso L. 141–1 straipsnyje. Dviejų–penkerių metų trukmės laikotarpiams DEP tvirtinama dekretu, gavus tam tikrų patariamųjų institucijų nuomonę, ir peržiūrima bent kas penkerius metus. 2019–2028 m. laikotarpiu DEP nustatyta 2020 m. balandžio 21 d. dekretu Nr. 2020–456 (toliau - Dekretas Nr. 2020–456 dėl DEP). |
| --- | --- |

(16)

Visų pirma Angliavandenilių įstatymo 12 straipsnyje numatyta, kad reguliavimo mechanizmo taikymo sritis nustatoma daugiametėje energetikos programoje (toliau – DEP), nurodytoje Energetikos kodekso L. 141–1 straipsnyje. Dviejų–penkerių metų trukmės laikotarpiams DEP tvirtinama dekretu, gavus tam tikrų patariamųjų institucijų nuomonę, ir peržiūrima bent kas penkerius metus. 2019–2028 m. laikotarpiu DEP nustatyta 2020 m. balandžio 21 d. dekretu Nr. 2020–456 (toliau - Dekretas Nr. 2020–456 dėl DEP).

| (17) | Be to, Angliavandenilių įstatymo 12 straipsnyje numatyta, kad Energetikos reguliavimo komisija (toliau – ERK) nustato tam tikras reguliavimo mechanizmo sąlygas, visų pirma laikymo pajėgumų aukciono tvarką, saugyklų operatorių leidžiamąsias pajamas ir šių pajamų surinkimo tvarką prekiaujant pajėgumais bei gamtinių dujų perdavimo tinklo naudojimo tarifus bei jų pervedimo saugyklų operatoriams tvarką (žr. 20–22 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(17)

Be to, Angliavandenilių įstatymo 12 straipsnyje numatyta, kad Energetikos reguliavimo komisija (toliau – ERK) nustato tam tikras reguliavimo mechanizmo sąlygas, visų pirma laikymo pajėgumų aukciono tvarką, saugyklų operatorių leidžiamąsias pajamas ir šių pajamų surinkimo tvarką prekiaujant pajėgumais bei gamtinių dujų perdavimo tinklo naudojimo tarifus bei jų pervedimo saugyklų operatoriams tvarką (žr. 20–22 konstatuojamąsias dalis).

3.3.   Bendras mechanizmo veikimas

Bendras mechanizmo veikimas

| (18) | 2017 m. Prancūzijoje nustatytas gamtinių dujų saugyklų reguliavimo mechanizmas grindžiamas trimis principais. |
| --- | --- |

(18)

2017 m. Prancūzijoje nustatytas gamtinių dujų saugyklų reguliavimo mechanizmas grindžiamas trimis principais.

| (19) | Pirma, į šio mechanizmo taikymo sritį patenka požeminės saugyklos, kurios būtinos siekiant užtikrinti tiekimo saugumą į Prancūzijos teritoriją vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais (7) (toliau - Pagrindinės saugyklos). Pagrindinių saugyklų sąrašas nustatytas Dekretu dėl DEP. Jas valdantys operatoriai turi laikyti jas veikiančias (8). |
| --- | --- |

(19)

Pirma, į šio mechanizmo taikymo sritį patenka požeminės saugyklos, kurios būtinos siekiant užtikrinti tiekimo saugumą į Prancūzijos teritoriją vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais (7) (toliau - Pagrindinės saugyklos). Pagrindinių saugyklų sąrašas nustatytas Dekretu dėl DEP. Jas valdantys operatoriai turi laikyti jas veikiančias (8).

7

8

| (20) | Antra, Pagrindinių saugyklų pajėgumais aukcione prekiaujama pagal ERK nustatytą tvarką (9). Aukcionuose gali dalyvauti visi Sąjungos valstybėje narėse arba kitose valstybėse, turinčiose leidimą tiekti dujas, pagal kurį dujos gali būti tiekiamos Prancūzijos mažmeninėje arba didmeninėje rinkoje, įsisteigę tiekėjai. 2018 m. sausio mėn. tokį leidimą turėjo 213 tiekėjų iš Prancūzijos arba užsienio valstybių. Įplaukas iš aukcionų tiesiogiai surenka saugyklų operatoriai. |
| --- | --- |

(20)

Antra, Pagrindinių saugyklų pajėgumais aukcione prekiaujama pagal ERK nustatytą tvarką (9). Aukcionuose gali dalyvauti visi Sąjungos valstybėje narėse arba kitose valstybėse, turinčiose leidimą tiekti dujas, pagal kurį dujos gali būti tiekiamos Prancūzijos mažmeninėje arba didmeninėje rinkoje, įsisteigę tiekėjai. 2018 m. sausio mėn. tokį leidimą turėjo 213 tiekėjų iš Prancūzijos arba užsienio valstybių. Įplaukas iš aukcionų tiesiogiai surenka saugyklų operatoriai.

9

| (21) | Trečia, Pagrindinių saugyklų operatoriams suteikiama jų sąnaudų padengimo garantija, nes jos laikomos „efektyviai veiklą vykdančio operatoriaus“ sąnaudoms (10). Todėl jie gauna ERK sprendimu nustatytas reguliuojamas pajamas (toliau – leidžiamosios pajamos). Jei tiesiogiai iš jų vartotojų gaunamos įplaukos yra mažesnės nei jų leidžiamosios pajamos, saugyklų operatoriai gauna kompensaciją, lygią jų leidžiamųjų pajamų ir gautų įplaukų skirtumui (žr. 89 konstatuojamąją dalį). Šią kompensaciją gamtinių dujų tiekėjai padengia atsižvelgdami į prie viešojo gamtinių dujų skirstymo tinklo prijungtų vartotojų portfelį, t. y. vartotojus, kuriems dujos tiekiamos nenutrūkstamai, nors jie nenurodė, kad tiekimas jiems gali būti sumažintas nekeliant rizikos (žr. 104 ir 105 konstatuojamąsias dalis). Kompensaciją perdavimo tinklo operatorius renka kaip specialų mokestį, įtrauktą į naudojimosi perdavimo tinklu tarifą (toliau - ATRT tarifas), ir vėliau ji pervedama saugyklų operatoriams. |
| --- | --- |

(21)

Trečia, Pagrindinių saugyklų operatoriams suteikiama jų sąnaudų padengimo garantija, nes jos laikomos „efektyviai veiklą vykdančio operatoriaus“ sąnaudoms (10). Todėl jie gauna ERK sprendimu nustatytas reguliuojamas pajamas (toliau – leidžiamosios pajamos). Jei tiesiogiai iš jų vartotojų gaunamos įplaukos yra mažesnės nei jų leidžiamosios pajamos, saugyklų operatoriai gauna kompensaciją, lygią jų leidžiamųjų pajamų ir gautų įplaukų skirtumui (žr. 89 konstatuojamąją dalį). Šią kompensaciją gamtinių dujų tiekėjai padengia atsižvelgdami į prie viešojo gamtinių dujų skirstymo tinklo prijungtų vartotojų portfelį, t. y. vartotojus, kuriems dujos tiekiamos nenutrūkstamai, nors jie nenurodė, kad tiekimas jiems gali būti sumažintas nekeliant rizikos (žr. 104 ir 105 konstatuojamąsias dalis). Kompensaciją perdavimo tinklo operatorius renka kaip specialų mokestį, įtrauktą į naudojimosi perdavimo tinklu tarifą (toliau - ATRT tarifas), ir vėliau ji pervedama saugyklų operatoriams.

10

| (22) | Kita vertus, jeigu saugyklų operatorių įplaukos yra didesnės nei jų leidžiamosios pajamos, saugyklų operatoriai privalo grąžinti permoką mokėdami perdavimo tinklo naudojimo tarifą (žr. 90 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(22)

Kita vertus, jeigu saugyklų operatorių įplaukos yra didesnės nei jų leidžiamosios pajamos, saugyklų operatoriai privalo grąžinti permoką mokėdami perdavimo tinklo naudojimo tarifą (žr. 90 konstatuojamąją dalį).

3.4.   Reguliavimo mechanizmo taikymo sritis

Reguliavimo mechanizmo taikymo sritis

| (23) | Remiantis Prancūzijos valdžios institucijų pateiktais paaiškinimais taikant Pagrindinių saugyklų nustatymo metodą nustatomos, pirma, saugyklos, būtinos siekiant užtikrinti tinklo pajėgumą patenkinti paklausą, ir, antra, saugyklos, būtinos siekiant užtikrinti perdavimą gamtinių dujų perdavimo tinkle. |
| --- | --- |

(23)

Remiantis Prancūzijos valdžios institucijų pateiktais paaiškinimais taikant Pagrindinių saugyklų nustatymo metodą nustatomos, pirma, saugyklos, būtinos siekiant užtikrinti tinklo pajėgumą patenkinti paklausą, ir, antra, saugyklos, būtinos siekiant užtikrinti perdavimą gamtinių dujų perdavimo tinkle.

3.4.1.   Saugyklos, būtinos siekiant užtikrinti tinklo pajėgumą patenkinti paklausą šalčiausiu laikotarpiu

Saugyklos, būtinos siekiant užtikrinti tinklo pajėgumą patenkinti paklausą šalčiausiu laikotarpiu

| (24) | Tiekimo saugumo lygis, kurį turėtų užtikrinti dujų sistema, nustatytas Energetikos kodekso R. 121–4 straipsnyje. Tikslas - užtikrinti tiekimą visiems vartotojams, kurie sutartimis nepatvirtino sutinkantys, kad tiekimas galėtų būti pertrauktas itin atšiauriomis klimato sąlygomis, kaip antai sąlygos, kurios, remiantis statistika, susiklosto kartą per penkiasdešimt metų. |
| --- | --- |

(24)

Tiekimo saugumo lygis, kurį turėtų užtikrinti dujų sistema, nustatytas Energetikos kodekso R. 121–4 straipsnyje. Tikslas - užtikrinti tiekimą visiems vartotojams, kurie sutartimis nepatvirtino sutinkantys, kad tiekimas galėtų būti pertrauktas itin atšiauriomis klimato sąlygomis, kaip antai sąlygos, kurios, remiantis statistika, susiklosto kartą per penkiasdešimt metų.

| (25) | Saugyklos, būtinos siekiant užtikrinti tinklo pajėgumą patenkinti paklausą, nustatomos remiantis perdavimo tinklo operatorių, kurie lygina gamtinių dujų paklausą šalčiausiu laikotarpiu, trunkančiu nuo vienos iki trisdešimties dienų, ir gamtinių dujų tiekimo pajėgumus, be kita ko, pasinaudojant jungiamuoju dujotiekiu ir suskystintų gamtinių dujų (toliau – SGD) terminalais, duomenimis. |
| --- | --- |

(25)

Saugyklos, būtinos siekiant užtikrinti tinklo pajėgumą patenkinti paklausą, nustatomos remiantis perdavimo tinklo operatorių, kurie lygina gamtinių dujų paklausą šalčiausiu laikotarpiu, trunkančiu nuo vienos iki trisdešimties dienų, ir gamtinių dujų tiekimo pajėgumus, be kita ko, pasinaudojant jungiamuoju dujotiekiu ir suskystintų gamtinių dujų (toliau – SGD) terminalais, duomenimis.

3.4.1.1.   Gamtinių dujų paklausos vertinimas

Gamtinių dujų paklausos vertinimas

| (26) | Pirma, Prancūzijos valdžios institucijos išnagrinėjo penkis gamtinių dujų suvartojimo raidos scenarijus, kuriuos reikia numatyti artimiausiems dešimčiai metų, neatsižvelgiant į elektros energijos gamybą. Numatytas mažėjimas nuo -2 % iki -18 % palyginti su referenciniais 2012 m. Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos rėmėsi 2 % gamtinių dujų suvartojimo sumažėjimo, neatsižvelgiant į elektros energijos gamybą, prielaida. |
| --- | --- |

(26)

Pirma, Prancūzijos valdžios institucijos išnagrinėjo penkis gamtinių dujų suvartojimo raidos scenarijus, kuriuos reikia numatyti artimiausiems dešimčiai metų, neatsižvelgiant į elektros energijos gamybą. Numatytas mažėjimas nuo -2 % iki -18 % palyginti su referenciniais 2012 m. Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos rėmėsi 2 % gamtinių dujų suvartojimo sumažėjimo, neatsižvelgiant į elektros energijos gamybą, prielaida.

| (27) | Vertinta, kad d 2025 m. kasdienis gamtinių dujų suvartojimas, neatsižvelgiant į elektros energijos gamybą, šalčiausiu laikotarpiu yra 3 640 GWh/d, nevertinant mažo šilumingumo gamtinių dujų (toliau – B dujos) suvartojimo. Be to, numatyta, kad elektros energijos gamybai šalčiausiu laikotarpiu skirtų gamtinių dujų suvartojimas sieks 310 GWh/d. |
| --- | --- |

(27)

Vertinta, kad d 2025 m. kasdienis gamtinių dujų suvartojimas, neatsižvelgiant į elektros energijos gamybą, šalčiausiu laikotarpiu yra 3 640 GWh/d, nevertinant mažo šilumingumo gamtinių dujų (toliau – B dujos) suvartojimo. Be to, numatyta, kad elektros energijos gamybai šalčiausiu laikotarpiu skirtų gamtinių dujų suvartojimas sieks 310 GWh/d.

| (28) | Prancūzijos valdžios institucijos taip pat atsižvelgė į gamtinių dujų paklausos dalį, susijusią su nepertraukiamu jų tiekimu, t. y. į vartotojus, kurie su tinklo, prie kurio jie yra prijungti, operatoriumi sudarė sutartį dėl nepertraukiamo dujų tiekimo. Šiuo atžvilgiu, kai buvo nustatytas reguliavimo mechanizmas, šalčiausiu laikotarpiu taikomos nepertraukiamo dujų tiekimo priemonės dar nebuvo nustatytos. Prancūzijos valdžios institucijos nustatė galimus 138 GWh/d nepertraukiamo tiekimo pajėgumus. |
| --- | --- |

(28)

Prancūzijos valdžios institucijos taip pat atsižvelgė į gamtinių dujų paklausos dalį, susijusią su nepertraukiamu jų tiekimu, t. y. į vartotojus, kurie su tinklo, prie kurio jie yra prijungti, operatoriumi sudarė sutartį dėl nepertraukiamo dujų tiekimo. Šiuo atžvilgiu, kai buvo nustatytas reguliavimo mechanizmas, šalčiausiu laikotarpiu taikomos nepertraukiamo dujų tiekimo priemonės dar nebuvo nustatytos. Prancūzijos valdžios institucijos nustatė galimus 138 GWh/d nepertraukiamo tiekimo pajėgumus.

| (29) | Prancūzijos valdžios institucijos pažymėjo, kad dujų tiekimo apribojimas yra kraštutinė priemonė kilus tiekimo krizei, o ne lankstumo mechanizmas. Todėl į tiekimo apribojimą neatsižvelgta vertinant gamtinių dujų paklausą šalčiausiais laikotarpiais. |
| --- | --- |

(29)

Prancūzijos valdžios institucijos pažymėjo, kad dujų tiekimo apribojimas yra kraštutinė priemonė kilus tiekimo krizei, o ne lankstumo mechanizmas. Todėl į tiekimo apribojimą neatsižvelgta vertinant gamtinių dujų paklausą šalčiausiais laikotarpiais.

| (30) | Be to, buvo atsižvelgta į tai, kad vidutinis suvartojimas šalčiausiu laikotarpiu, kai jis yra trumpas, yra didesnis nei vidutinis suvartojimas šalčiausiu laikotarpiu, kai jis yra ilgesnis. |
| --- | --- |

(30)

Be to, buvo atsižvelgta į tai, kad vidutinis suvartojimas šalčiausiu laikotarpiu, kai jis yra trumpas, yra didesnis nei vidutinis suvartojimas šalčiausiu laikotarpiu, kai jis yra ilgesnis.

| (31) | Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos atsižvelgė į laipsnišką B dujų naudojimo mažėjimą, atsižvelgiant į konversijos programą, pereinant prie didelio šilumingumo gamtinių dujų (H dujų), kurios šiuo metu sudaro 90 % Prancūzijoje suvartojamų gamtinių dujų. Konversija pradėta 2018 m. ir turėtų būti baigta ne vėliau kaip 2028 m. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad B dujų, paverstų H dujomis paklausa 2025 m. bus 180 GWh/d. |
| --- | --- |

(31)

Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos atsižvelgė į laipsnišką B dujų naudojimo mažėjimą, atsižvelgiant į konversijos programą, pereinant prie didelio šilumingumo gamtinių dujų (H dujų), kurios šiuo metu sudaro 90 % Prancūzijoje suvartojamų gamtinių dujų. Konversija pradėta 2018 m. ir turėtų būti baigta ne vėliau kaip 2028 m. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad B dujų, paverstų H dujomis paklausa 2025 m. bus 180 GWh/d.

| (32) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, matyti, kad Prancūzijos valdžios institucijos prognozuoja, jog bendra gamtinių dujų paklausa šalčiausiu keturių dienų trukmės laikotarpiu 2025 m. bus 4 000 GWh/j. |
| --- | --- |

(32)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, matyti, kad Prancūzijos valdžios institucijos prognozuoja, jog bendra gamtinių dujų paklausa šalčiausiu keturių dienų trukmės laikotarpiu 2025 m. bus 4 000 GWh/j.

3.4.1.2.   Gamtinių dujų tiekimo pajėgumų vertinimas

Gamtinių dujų tiekimo pajėgumų vertinimas

| (33) | Dėl gamtinių dujų tiekimo pajėgumų Prancūzijos valdžios institucijos prognozes suformavo atsižvelgdamos į jungiamuosius dujotiekius, SGD tiekimą per suskystintų dujų terminalus ir gamtinių dujų atsargų efektyvumą. |
| --- | --- |

(33)

Dėl gamtinių dujų tiekimo pajėgumų Prancūzijos valdžios institucijos prognozes suformavo atsižvelgdamos į jungiamuosius dujotiekius, SGD tiekimą per suskystintų dujų terminalus ir gamtinių dujų atsargų efektyvumą.

| (34) | Pirma, kalbant apie jungiamuosius dujotiekius, nuolatinių pajėgumų prognozė, grindžiama hipoteze, kad bus panaudota 100 % H dujų jungiamųjų dujotiekių nuolatinių pajėgumų, yra tokia, kad 1 780 GWh/d nuolatinių pajėgumų bus importuojama ir 425 GWh/d nuolatinių pajėgumų bus eksportuojama (11). Prognozuojama, kad H dujų grynasis importas dujotiekiais sieks 1 355 GWh/d. |
| --- | --- |

(34)

Pirma, kalbant apie jungiamuosius dujotiekius, nuolatinių pajėgumų prognozė, grindžiama hipoteze, kad bus panaudota 100 % H dujų jungiamųjų dujotiekių nuolatinių pajėgumų, yra tokia, kad 1 780 GWh/d nuolatinių pajėgumų bus importuojama ir 425 GWh/d nuolatinių pajėgumų bus eksportuojama (11). Prognozuojama, kad H dujų grynasis importas dujotiekiais sieks 1 355 GWh/d.

11

| (35) | Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad dujų tinklo ir jungiamųjų dujotiekių stiprinimas daug kainuoja (12), ypač lyginant su esamų saugyklų naudojimu. Bet kuriuo atveju tokia infrastruktūra, anot jų, neįmanoma naudotis vidutiniu laikotarpiu dėl ilgų statybos terminų. |
| --- | --- |

(35)

Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad dujų tinklo ir jungiamųjų dujotiekių stiprinimas daug kainuoja (12), ypač lyginant su esamų saugyklų naudojimu. Bet kuriuo atveju tokia infrastruktūra, anot jų, neįmanoma naudotis vidutiniu laikotarpiu dėl ilgų statybos terminų.

12

| (36) | Antra, kalbant apie SGD tiekimą, keturių Prancūzijos suskystintų dujų terminalų bendras tiekimo į tinklą pajėgumas yra 1 160 GWh/d (13). Tačiau šiuos pajėgumus galima išnaudoti tik tuo atveju, jeigu yra SGD suskystintų dujų terminalų rezervuaruose. Prancūzijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad tokiems nenumatytiems atvejams, kaip iki dešimties dienų trunkantys šalčiausi laikotarpiai, dujos galėtų būti tiekiamos tik iš rezervuaruose esančių SGD atsargų. Kita vertus, po dešimties dienų galėtų būti pristatyti SGD kroviniai ir galėtų būti išnaudojami visi suskystintų dujų terminalų pajėgumai. Patvirtinti du scenarijai atsižvelgiantį vidutinį SGD atsargų lygį rezervuaruose: nepalankiausios žiemos atveju (1 scenarijus) ir palankiausios žiemos atveju (2 scenarijus). |
| --- | --- |

(36)

Antra, kalbant apie SGD tiekimą, keturių Prancūzijos suskystintų dujų terminalų bendras tiekimo į tinklą pajėgumas yra 1 160 GWh/d (13). Tačiau šiuos pajėgumus galima išnaudoti tik tuo atveju, jeigu yra SGD suskystintų dujų terminalų rezervuaruose. Prancūzijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad tokiems nenumatytiems atvejams, kaip iki dešimties dienų trunkantys šalčiausi laikotarpiai, dujos galėtų būti tiekiamos tik iš rezervuaruose esančių SGD atsargų. Kita vertus, po dešimties dienų galėtų būti pristatyti SGD kroviniai ir galėtų būti išnaudojami visi suskystintų dujų terminalų pajėgumai. Patvirtinti du scenarijai atsižvelgiantį vidutinį SGD atsargų lygį rezervuaruose: nepalankiausios žiemos atveju (1 scenarijus) ir palankiausios žiemos atveju (2 scenarijus).

13

| (37) | Abiem scenarijais suskystintų dujų terminalų naudojimo lygis yra didesnis nei vidutinis naudojimo lygis per žiemas 2011–2018 m. Prancūzija galiausiai patvirtinto 1 scenarijų ir įvertino, kad keturių dienų trukmės šalčiausiu laikotarpiu iš suskystintų dujų terminalų gali būti tiekiama 330 GWh/d. |
| --- | --- |

(37)

Abiem scenarijais suskystintų dujų terminalų naudojimo lygis yra didesnis nei vidutinis naudojimo lygis per žiemas 2011–2018 m. Prancūzija galiausiai patvirtinto 1 scenarijų ir įvertino, kad keturių dienų trukmės šalčiausiu laikotarpiu iš suskystintų dujų terminalų gali būti tiekiama 330 GWh/d.

| (38) | Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad esami dujų skystinimo terminalai dirba beveik didžiausiu savo pajėgumu, kad padengtų dideles investicijų sąnaudas. Be to, beveik dėl visų SGD krovinių sudarytos ilgalaikės sutartys dėl šių projektų imlumo kapitalui, taigi jos yra parduotos prieš jas pagaminant. Be to, mažesnės gamtinių dujų saugojimo dujinėje būsenoje sąnaudos paaiškina, kodėl SGD saugyklos yra prastai išvystytos visame pasaulyje. Todėl SGD kiekis, kuris gali būti tiekiamas per trumpą laiką, yra nedidelis. |
| --- | --- |

(38)

Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad esami dujų skystinimo terminalai dirba beveik didžiausiu savo pajėgumu, kad padengtų dideles investicijų sąnaudas. Be to, beveik dėl visų SGD krovinių sudarytos ilgalaikės sutartys dėl šių projektų imlumo kapitalui, taigi jos yra parduotos prieš jas pagaminant. Be to, mažesnės gamtinių dujų saugojimo dujinėje būsenoje sąnaudos paaiškina, kodėl SGD saugyklos yra prastai išvystytos visame pasaulyje. Todėl SGD kiekis, kuris gali būti tiekiamas per trumpą laiką, yra nedidelis.

| (39) | Trečia, kalbant apie gamtinių dujų požeminių saugyklų efektyvumą, Prancūzijos valdžios institucijos paaiškino, kad vandeningųjų sluoksnių, kurie sudaro 90 % šalies saugyklų, eksploatavimas reiškia, kad kasmet jų užpildymo lygis turi būti pakankamai aukštas, o jų ištuštinimo lygis – gana žemas. Be to, debitas, kurį galima išleisti iš saugyklos mažėja palaipsniui mažėjant atsargoms. |
| --- | --- |

(39)

Trečia, kalbant apie gamtinių dujų požeminių saugyklų efektyvumą, Prancūzijos valdžios institucijos paaiškino, kad vandeningųjų sluoksnių, kurie sudaro 90 % šalies saugyklų, eksploatavimas reiškia, kad kasmet jų užpildymo lygis turi būti pakankamai aukštas, o jų ištuštinimo lygis – gana žemas. Be to, debitas, kurį galima išleisti iš saugyklos mažėja palaipsniui mažėjant atsargoms.

| (40) | Atsižvelgiant į tai, kad, pirma, per devynias žiemas iki Prancūzijos atliktos analizės saugyklų užpildymo lygis vasario 1 d. vidutiniškai buvo 42 %, ir, antra, kad 85 % šalčiausių laikotarpių per pastaruosius 70 metų prasidėdavo iki vasario 5 d., Prancūzijos valdžios institucijos laikėsi hipotezės, kad išleidimo debitas, susietas su darbinio kiekio 45 % užpildymu, galimas kiekvienoje saugykloje šalčiausio laikotarpio pradžioje. |
| --- | --- |

(40)

Atsižvelgiant į tai, kad, pirma, per devynias žiemas iki Prancūzijos atliktos analizės saugyklų užpildymo lygis vasario 1 d. vidutiniškai buvo 42 %, ir, antra, kad 85 % šalčiausių laikotarpių per pastaruosius 70 metų prasidėdavo iki vasario 5 d., Prancūzijos valdžios institucijos laikėsi hipotezės, kad išleidimo debitas, susietas su darbinio kiekio 45 % užpildymu, galimas kiekvienoje saugykloje šalčiausio laikotarpio pradžioje.

| (41) | Be to, Prancūzijos valdžios institucijos atsižvelgė į privalomąsias atsargas, kurias gamtinių dujų perdavimo tinklo operatoriai privalo sukaupti, kad būtų užtikrintas būtiniausių socialinių paslaugų teikimas kraštutiniu atveju, jeigu jų teikėjas nevykdytų įsipareigojimų, t. y. 124 GWh/d išleidimo debitą darbinio kiekio 45 % užpildymo atveju. |
| --- | --- |

(41)

Be to, Prancūzijos valdžios institucijos atsižvelgė į privalomąsias atsargas, kurias gamtinių dujų perdavimo tinklo operatoriai privalo sukaupti, kad būtų užtikrintas būtiniausių socialinių paslaugų teikimas kraštutiniu atveju, jeigu jų teikėjas nevykdytų įsipareigojimų, t. y. 124 GWh/d išleidimo debitą darbinio kiekio 45 % užpildymo atveju.

| (42) | Remdamosi visomis šiomis hipotezėmis Prancūzijos valdžios institucijos nustatė, kad 2019–2025 m. laikotarpiu kasmet bus reikalingos saugyklos, kurių darbinis kiekis yra 138,5 TWh ir 2 376 GWh/d išleidimo debitas darbinio kiekio 45 % užpildymo atveju, kad būtų užtikrinti tinklo pajėgumai patenkinti paklausą šalčiausiu laikotarpiu (14). |
| --- | --- |

(42)

Remdamosi visomis šiomis hipotezėmis Prancūzijos valdžios institucijos nustatė, kad 2019–2025 m. laikotarpiu kasmet bus reikalingos saugyklos, kurių darbinis kiekis yra 138,5 TWh ir 2 376 GWh/d išleidimo debitas darbinio kiekio 45 % užpildymo atveju, kad būtų užtikrinti tinklo pajėgumai patenkinti paklausą šalčiausiu laikotarpiu (14).

14

3.4.2.   Saugyklos, būtinos siekiant užtikrinti perdavimą gamtinių dujų perdavimo tinkle

Saugyklos, būtinos siekiant užtikrinti perdavimą gamtinių dujų perdavimo tinkle

| (43) | Prancūzijos valdžios institucijos taip pat nustatė saugyklas, būtinas siekiant užtikrinti tiekimą visoje teritorijoje, atsižvelgiant į gamtinių dujų perdavimo tinklo perdavimo pajėgumus. Todėl jos išnagrinėjo įvairius perkrovos atvejus perdavimo tinkle. |
| --- | --- |

(43)

Prancūzijos valdžios institucijos taip pat nustatė saugyklas, būtinas siekiant užtikrinti tiekimą visoje teritorijoje, atsižvelgiant į gamtinių dujų perdavimo tinklo perdavimo pajėgumus. Todėl jos išnagrinėjo įvairius perkrovos atvejus perdavimo tinkle.

| (44) | Prancūzijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad perdavimo tinklo operatoriai (toliau – PTO) nustatė labiausiai tikėtiną perkrovos scenarijų, kuris atitinka atvejį, kuris buvo stebimas tam tikru laikotarpiu rinkoje, kurioje tiekėjai siekia kuo daugiau gamtinių dujų importuoti iš Norvegijos ir Rusijos, kurios šiuo metu yra konkurencingiausi gamtinių dujų šaltiniai Europoje, ir kuo mažiau importuoti suskystintų gamtinių dujų, kurios gali būti brangiau įvertintos Azijoje. Tokiu atveju galima identifikuoti keturis pagrindinius eksploatacinius ribojimus (žr. toliau pateiktą 1 paveikslą).






  1 paveikslas. Pagrindiniai eksploataciniai ribojimai, kurie gali būti identifikuojami perdavimo tinkle, kai tiekėjai siekia kuo daugiau gamtinių dujų įleisti iš Prancūzijos šiaurės rytų dalies |
| --- | --- |

(44)

Prancūzijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad perdavimo tinklo operatoriai (toliau – PTO) nustatė labiausiai tikėtiną perkrovos scenarijų, kuris atitinka atvejį, kuris buvo stebimas tam tikru laikotarpiu rinkoje, kurioje tiekėjai siekia kuo daugiau gamtinių dujų importuoti iš Norvegijos ir Rusijos, kurios šiuo metu yra konkurencingiausi gamtinių dujų šaltiniai Europoje, ir kuo mažiau importuoti suskystintų gamtinių dujų, kurios gali būti brangiau įvertintos Azijoje. Tokiu atveju galima identifikuoti keturis pagrindinius eksploatacinius ribojimus (žr. toliau pateiktą 1 paveikslą).

Image 1

1 paveikslas. Pagrindiniai eksploataciniai ribojimai, kurie gali būti identifikuojami perdavimo tinkle, kai tiekėjai siekia kuo daugiau gamtinių dujų įleisti iš Prancūzijos šiaurės rytų dalies

1 paveikslas. Pagrindiniai eksploataciniai ribojimai, kurie gali būti identifikuojami perdavimo tinkle, kai tiekėjai siekia kuo daugiau gamtinių dujų įleisti iš Prancūzijos šiaurės rytų dalies

| (45) | Metodikoje atsižvelgta į tai, kad gamtinių dujų tiekėjams reikalingos SGD atsargos, kad jie galėtų patenkinti paklausą vartotojams, tačiau tiekėjams nėra nustatyti jokie apribojimai dėl SGD atsargų buvimo vietos jas paskirstant keturiuose Prancūzijos suskystintų dujų terminaluose. |
| --- | --- |

(45)

Metodikoje atsižvelgta į tai, kad gamtinių dujų tiekėjams reikalingos SGD atsargos, kad jie galėtų patenkinti paklausą vartotojams, tačiau tiekėjams nėra nustatyti jokie apribojimai dėl SGD atsargų buvimo vietos jas paskirstant keturiuose Prancūzijos suskystintų dujų terminaluose.

| (46) | Kai susiduriama su ribojimu, daroma prielaida, kad perdavimo tinklo operatoriai pirmiausia naudojasi pertraukiamo dujų tiekimo jungiamaisiais dujotiekiais, kad išspręstų perkrovos problemą. Kai perkrova trunka ilgiau, pažymimas gamtinių dujų kiekis, kurį reikės išleisti iš požeminių saugyklų, esančių už perkrovos vietos. |
| --- | --- |

(46)

Kai susiduriama su ribojimu, daroma prielaida, kad perdavimo tinklo operatoriai pirmiausia naudojasi pertraukiamo dujų tiekimo jungiamaisiais dujotiekiais, kad išspręstų perkrovos problemą. Kai perkrova trunka ilgiau, pažymimas gamtinių dujų kiekis, kurį reikės išleisti iš požeminių saugyklų, esančių už perkrovos vietos.

| (47) | Tai leidžia sukaupti gamtinių dujų požemines atsargas, kurios reikalingos kiekvienos perkrovos vietos gale, kad būtų galimybė užtikrinti perdavimą gamtinių dujų perdavimo tinkle. |
| --- | --- |

(47)

Tai leidžia sukaupti gamtinių dujų požemines atsargas, kurios reikalingos kiekvienos perkrovos vietos gale, kad būtų galimybė užtikrinti perdavimą gamtinių dujų perdavimo tinkle.

| (48) | Šį metodą taikant 2018–2019 m. žiemos laikotarpiui pagrindinėse perkrovos vietose, kurios gali būti nustatytos, kai tiekėjai siekia kuo daugiau gamtinių dujų įleisti iš Prancūzijos šiaurės rytų dalies, prognozuojamas toks minimalus bendras požeminių saugyklų darbinio kiekio poreikis:






  — | 16 TWh už perkrovos vietos NS4 (Izaute, Liusanjė ir Manosque saugyklos); |
| --- | --- | --- |

(48)

Šį metodą taikant 2018–2019 m. žiemos laikotarpiui pagrindinėse perkrovos vietose, kurios gali būti nustatytos, kai tiekėjai siekia kuo daugiau gamtinių dujų įleisti iš Prancūzijos šiaurės rytų dalies, prognozuojamas toks minimalus bendras požeminių saugyklų darbinio kiekio poreikis:

—

16 TWh už perkrovos vietos NS4 (Izaute, Liusanjė ir Manosque saugyklos);

| — | 54 TWh už perkrovos vietos NS3 (Céré-la-Ronde, Chemery, Izaute, Liusanjė ir Manosque saugyklos); |
| --- | --- |

—

54 TWh už perkrovos vietos NS3 (Céré-la-Ronde, Chemery, Izaute, Liusanjė ir Manosque saugyklos);

| — | 55 TWh už perkrovos vietos NS2 (Céré-la-Ronde, Chemery, Etrez, Izaute, Liusanjė, Manosque ir Tersanne saugyklos); |
| --- | --- |

—

55 TWh už perkrovos vietos NS2 (Céré-la-Ronde, Chemery, Etrez, Izaute, Liusanjė, Manosque ir Tersanne saugyklos);

| — | 64 TWh už perkrovos vietos NS1 (Beynes, Céré-la-Ronde, Chemery, Etrė, Germigny-sous-Coulomb, Gournay-sur-Aronde, Izaute, Liusanjė, Manosque, Saint-Illiers-la-Ville ir Tersanne saugyklos). |
| --- | --- |

—

64 TWh už perkrovos vietos NS1 (Beynes, Céré-la-Ronde, Chemery, Etrė, Germigny-sous-Coulomb, Gournay-sur-Aronde, Izaute, Liusanjė, Manosque, Saint-Illiers-la-Ville ir Tersanne saugyklos).

3.4.3.   Saugyklos, patenkančios į reguliavimo taikymo sritį

Saugyklos, patenkančios į reguliavimo taikymo sritį

| (49) | Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad prieš 2018–2019 m. žiemą pagrindinės saugyklos nustatytos per vėlai. Todėl, pirma, reguliavimo mechanizmas nebuvo taikytas 2018–2019 m. kaip pereinamojo laikotarpio priemonė visoms gamtinių dujų saugykloms Prancūzijos teritorijoje. 2016 m. DEP šios saugyklos įvardintos kaip tos, kurios būtinos tiekimo saugumui užtikrinti (15). |
| --- | --- |

(49)

Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad prieš 2018–2019 m. žiemą pagrindinės saugyklos nustatytos per vėlai. Todėl, pirma, reguliavimo mechanizmas nebuvo taikytas 2018–2019 m. kaip pereinamojo laikotarpio priemonė visoms gamtinių dujų saugykloms Prancūzijos teritorijoje. 2016 m. DEP šios saugyklos įvardintos kaip tos, kurios būtinos tiekimo saugumui užtikrinti (15).

15

| (50) | Vėliau 2018 m. gruodžio 26 d. dekretu (16) iš būtinų saugyklų sąrašo buvo pašalintos trys Storegny sumažinto eksploatacijos masto saugyklos (Soings-en-Sologne, Saint-Clair-sur-Epte ir Trois-Fontaines) bei Liusanjė projekto 1 etapas (Teréga) ir Manosque 2 (Géométhane). Šios saugyklos niekada nenaudotos po to, kai įvesta reguliuojamoji prieiga prie gamtinių dujų laikymo. |
| --- | --- |

(50)

Vėliau 2018 m. gruodžio 26 d. dekretu (16) iš būtinų saugyklų sąrašo buvo pašalintos trys Storegny sumažinto eksploatacijos masto saugyklos (Soings-en-Sologne, Saint-Clair-sur-Epte ir Trois-Fontaines) bei Liusanjė projekto 1 etapas (Teréga) ir Manosque 2 (Géométhane). Šios saugyklos niekada nenaudotos po to, kai įvesta reguliuojamoji prieiga prie gamtinių dujų laikymo.

16

Storegny

Teréga

Géométhane

| (51) | Galiausiai 2019–2023 m. laikotarpiui Dekretu Nr. 2020–456 dėl DEP nustatytos gamtinių dujų požeminės saugyklos, kurios turi toliau veikti, kad būtų užtikrintas tiekimo saugumas vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais. Jose laikomas 138,5 TWh darbinis kiekis ir jų išleidimo pajėgumas yra 2 376 GWh/d darbinio kiekio 45 % užpildymo atveju:









  Saugykla | Operatorius | Eksploatavimo pradžios metai | Laikymo rūšis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beynes | Storengy | 1956 | Vandeningame sluoksnyje |
| Céré-la-Ronde | Storengy | 1993 | Vandeningame sluoksnyje |
| Cerville-Verlaine | Storengy | 1970 | Vandeningame sluoksnyje |
| Chemery | Storengy | 1968 | Vandeningame sluoksnyje |
| Etrė | Storengy | 1980 | Druskingame sluoksnyje |
| Germigny-sous-Coulomb | Storengy | 1982 | Vandeningame sluoksnyje |
| Gournay | Storengy | 1976 | Vandeningame sluoksnyje |
| Liusanjė/Izaute | Teréga | 1957 | Vandeningame sluoksnyje |
| Manosque | Géométhane | 1993 | Druskingame sluoksnyje |
| Saint-Illiers-la-Ville | Storengy | 1965 | Vandeningame sluoksnyje |
| Tersanne/Hauterives | Storengy | 1970 | Druskingame sluoksnyje |

(51)

Galiausiai 2019–2023 m. laikotarpiui Dekretu Nr. 2020–456 dėl DEP nustatytos gamtinių dujų požeminės saugyklos, kurios turi toliau veikti, kad būtų užtikrintas tiekimo saugumas vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais. Jose laikomas 138,5 TWh darbinis kiekis ir jų išleidimo pajėgumas yra 2 376 GWh/d darbinio kiekio 45 % užpildymo atveju:

Saugykla

Saugykla

Operatorius

Operatorius

Eksploatavimo pradžios metai

Eksploatavimo pradžios metai

Laikymo rūšis

Laikymo rūšis

Beynes

Beynes

Storengy

1956

Vandeningame sluoksnyje

Céré-la-Ronde

Céré-la-Ronde

Storengy

1993

Vandeningame sluoksnyje

Cerville-Verlaine

Cerville-Verlaine

Storengy

1970

Vandeningame sluoksnyje

Chemery

Chemery

Storengy

1968

Vandeningame sluoksnyje

Etrė

Etrė

Storengy

1980

Druskingame sluoksnyje

Germigny-sous-Coulomb

Germigny-sous-Coulomb

Storengy

1982

Vandeningame sluoksnyje

Gournay

Gournay

Storengy

1976

Vandeningame sluoksnyje

Liusanjė/Izaute

Liusanjė/Izaute

Teréga

1957

Vandeningame sluoksnyje

Manosque

Manosque

Géométhane

1993

Druskingame sluoksnyje

Saint-Illiers-la-Ville

Saint-Illiers-la-Ville

Storengy

1965

Vandeningame sluoksnyje

Tersanne/Hauterives

Tersanne/Hauterives

Storengy

1970

Druskingame sluoksnyje

1 lentelė. Gamtinių dujų saugyklos, kurios turi toliau veikti iki 2023 m.

1 lentelė. Gamtinių dujų saugyklos, kurios turi toliau veikti iki 2023 m.

| (52) | DEP numatyta, kad 2024–2028 m. laikotarpiu laikymo poreikis turėtų mažėti. Iki 2026 m. saugyklų sąrašas galėtų būti sutrumpintas išleidimo pajėgumams, atitinkantiems bent 140 GWh/d 45 % darbinio kiekio atveju. Atsižvelgiant į tai, kad nėra aiškus kiekis, būtinas tiekimo saugumui po 2026 m. užtikrinti, šis kiekis turėtų būti patvirtintas 2023 m. ir nustatytas kitoje DEP. |
| --- | --- |

(52)

DEP numatyta, kad 2024–2028 m. laikotarpiu laikymo poreikis turėtų mažėti. Iki 2026 m. saugyklų sąrašas galėtų būti sutrumpintas išleidimo pajėgumams, atitinkantiems bent 140 GWh/d 45 % darbinio kiekio atveju. Atsižvelgiant į tai, kad nėra aiškus kiekis, būtinas tiekimo saugumui po 2026 m. užtikrinti, šis kiekis turėtų būti patvirtintas 2023 m. ir nustatytas kitoje DEP.

3.5.   Prekyba laikymo pajėgumais aukcione

Prekyba laikymo pajėgumais aukcione

| (53) | Pagal Energetikos kodekso L. 421–5-1 straipsnį reguliuojamaisiais laikymo pajėgumais aukcione prekiaujama pagal ERK nustatytą tvarką. Visų pirma pagal 2018 m. vasario 22 d. ERK sprendimą aukcionai rengiami nustačius nulinę rezervinę kainą (17). |
| --- | --- |

(53)

Pagal Energetikos kodekso L. 421–5-1 straipsnį reguliuojamaisiais laikymo pajėgumais aukcione prekiaujama pagal ERK nustatytą tvarką. Visų pirma pagal 2018 m. vasario 22 d. ERK sprendimą aukcionai rengiami nustačius nulinę rezervinę kainą (17).

17

| (54) | Pirmų aukcionų rezultatai:








  Laikymo laikotarpis | Pajamos


  (milijonais eurų) | Vidutinė galutinė kaina


  (EUR/MWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018–2019 m. | 68,4 | 0,53 |
| 2019–2020 m. | 233,6 | 1,80 |
| 2020–2021 m. | 504,6 | 3,85 |

(54)

Pirmų aukcionų rezultatai:

Laikymo laikotarpis

Laikymo laikotarpis

Pajamos

Pajamos

(milijonais eurų)

(milijonais eurų)

Vidutinė galutinė kaina

Vidutinė galutinė kaina

(EUR/MWh)

(EUR/MWh)

2018–2019 m.

2018–2019 m.

68,4

0,53

2019–2020 m.

2019–2020 m.

233,6

1,80

2020–2021 m.

2020–2021 m.

504,6

3,85

2 lentelė. Einamaisiais metais surengtų aukcionų rezultatai ir pajamos iš papildomų pardavimų

2 lentelė. Einamaisiais metais surengtų aukcionų rezultatai ir pajamos iš papildomų pardavimų

3.6.   ERK nustatytų saugyklų operatorių leidžiamųjų pajamų padengimas

ERK nustatytų saugyklų operatorių leidžiamųjų pajamų padengimas

| (55) | Pagal Energetikos kodekso L. 452–1 straipsnį „Perdavimo tinklų naudojimo tarifai <...> nustatomi skaidriai ir be diskriminacijos, kad padengtų visas perdavimo tinklų operatorių ir tame pačiame L. 421–3-1 straipsnyje nurodytų saugyklų operatorių patirtas sąnaudas, jei jos atitinka efektyviai veiklą vykdančių operatorių sąnaudas“. |
| --- | --- |

(55)

Pagal Energetikos kodekso L. 452–1 straipsnį „Perdavimo tinklų naudojimo tarifai <...> nustatomi skaidriai ir be diskriminacijos, kad padengtų visas perdavimo tinklų operatorių ir tame pačiame L. 421–3-1 straipsnyje nurodytų saugyklų operatorių patirtas sąnaudas, jei jos atitinka efektyviai veiklą vykdančių operatorių sąnaudas“.

| (56) | Be to, tame pačiame straipsnyje nurodyta, kad šiose sąnaudose „atsižvelgta į teikiamos paslaugos ypatybes ir su šia paslauga susijusias sąnaudas“, ir kad saugyklų operatorių atveju jos taip pat apima „įprastą atlygį už investuotą kapitalą“. |
| --- | --- |

(56)

Be to, tame pačiame straipsnyje nurodyta, kad šiose sąnaudose „atsižvelgta į teikiamos paslaugos ypatybes ir su šia paslauga susijusias sąnaudas“, ir kad saugyklų operatorių atveju jos taip pat apima „įprastą atlygį už investuotą kapitalą“.

| (57) | Pagal Energetikos kodekso L. 452–2 straipsnį ERK suteikiama kompetencija nustatyti „naudojimosi gamtinių dujų perdavimo tinklais tarifų nustatymo būdus“ ir reikalauti, kad saugyklų operatoriai jai pateiktų informaciją, be kita ko, apskaitos ir finansinę informaciją, būtiną nustatant šiuos tarifus. |
| --- | --- |

(57)

Pagal Energetikos kodekso L. 452–2 straipsnį ERK suteikiama kompetencija nustatyti „naudojimosi gamtinių dujų perdavimo tinklais tarifų nustatymo būdus“ ir reikalauti, kad saugyklų operatoriai jai pateiktų informaciją, be kita ko, apskaitos ir finansinę informaciją, būtiną nustatant šiuos tarifus.

| (58) | Iš šių nuostatų matyti, kad pagal teisės normas ERK suteikiama kompetencija nustatyti saugyklų operatorių leidžiamąsias pajamas, kad būtų padengtos „efektyviai veiklą vykdančio operatoriaus“ sąnaudos ir užtikrinta įprasta investuoto kapitalo grąža. |
| --- | --- |

(58)

Iš šių nuostatų matyti, kad pagal teisės normas ERK suteikiama kompetencija nustatyti saugyklų operatorių leidžiamąsias pajamas, kad būtų padengtos „efektyviai veiklą vykdančio operatoriaus“ sąnaudos ir užtikrinta įprasta investuoto kapitalo grąža.

| (59) | Prognozuojamas leidžiamąsias pajamas ERK nustatė sprendimu, iš pradžių – dviejų metų reguliavimo laikotarpiui. Šis pirmas laikymo tarifas galiojo 2018–2019 m. (toliau – ATS 1) (18). Tada saugyklų operatorių reguliavimo sistemą ERK suderino su kitų infrastruktūros mokesčių sistema. Antrasis laikymo tarifas (toliau – ATS 2) taikomas nuo 2020 m. 4 metų laikotarpiui (19). |
| --- | --- |

(59)

Prognozuojamas leidžiamąsias pajamas ERK nustatė sprendimu, iš pradžių – dviejų metų reguliavimo laikotarpiui. Šis pirmas laikymo tarifas galiojo 2018–2019 m. (toliau – ATS 1) (18). Tada saugyklų operatorių reguliavimo sistemą ERK suderino su kitų infrastruktūros mokesčių sistema. Antrasis laikymo tarifas (toliau – ATS 2) taikomas nuo 2020 m. 4 metų laikotarpiui (19).

18

19

| (60) | Bendras prognozuojamų leidžiamųjų pajamų nustatymo principas nustatant įvairius laikymo tarifus išlieka nepakitęs. Saugyklų operatorių leidžiamąsias pajamas ERK nustato ex ante remdamasi operatorių pateiktomis prognozėmis, kurios vėliau patikslinamos atliekant sureguliavimą kitais metais ir ex post auditą. ERK atsižvelgia į saugyklų operatorių sąnaudas, jeigu jos laikomos efektyviomis. |
| --- | --- |

(60)

Bendras prognozuojamų leidžiamųjų pajamų nustatymo principas nustatant įvairius laikymo tarifus išlieka nepakitęs. Saugyklų operatorių leidžiamąsias pajamas ERK nustato ex ante remdamasi operatorių pateiktomis prognozėmis, kurios vėliau patikslinamos atliekant sureguliavimą kitais metais ir ex post auditą. ERK atsižvelgia į saugyklų operatorių sąnaudas, jeigu jos laikomos efektyviomis.

ex ante

ex post

| (61) | Vis dėlto, atsižvelgiant į itin trumpus reformos įgyvendinimo terminus, 2018 ir 2019 m. buvo taikyta supaprastinta sistema. Šiems pirmiems ataskaitiniams metams ERK nustatė tarifų sistemą, pagal kurią visos prognozuojamos ir faktinės išlaidos ir pajamos buvo sureguliuotos a posteriori. Tokiu mechanizmu užtikrinami tokio dydžio tarifai, kurie in fine tiksliai atitinka faktines operatoriaus išlaidas ir pajamas. ERK norėjo, kad 2020–2023 m. laikotarpiu skatinamojo reguliavimo principų būtų taikomi ir saugykloms, ir, atlikusi analizę, padarė prielaidą, kad, mažėjant gamtinių dujų suvartojimui, operatorių išlaidų didėjimas bus suvaldomas. |
| --- | --- |

(61)

Vis dėlto, atsižvelgiant į itin trumpus reformos įgyvendinimo terminus, 2018 ir 2019 m. buvo taikyta supaprastinta sistema. Šiems pirmiems ataskaitiniams metams ERK nustatė tarifų sistemą, pagal kurią visos prognozuojamos ir faktinės išlaidos ir pajamos buvo sureguliuotos a posteriori. Tokiu mechanizmu užtikrinami tokio dydžio tarifai, kurie in fine tiksliai atitinka faktines operatoriaus išlaidas ir pajamas. ERK norėjo, kad 2020–2023 m. laikotarpiu skatinamojo reguliavimo principų būtų taikomi ir saugykloms, ir, atlikusi analizę, padarė prielaidą, kad, mažėjant gamtinių dujų suvartojimui, operatorių išlaidų didėjimas bus suvaldomas.

a posteriori

in fine

| (62) | Pagal ERK nustatytą metodą prognozuojamos leidžiamosios pajamos yra lygios prognozuojamų grynųjų veiklos išlaidų (toliau – GVI), prognozuojamų normatyvinių kapitalo išlaidų (toliau – NKI ir patvirtinto ankstesnių metų išlaidų ir pajamų reguliavimo sąskaitos (toliau – IPRS) likučio sumai.

  Leidžiamosios pajamos = PGVI + PNKI + IPRS |
| --- | --- |

(62)

Pagal ERK nustatytą metodą prognozuojamos leidžiamosios pajamos yra lygios prognozuojamų grynųjų veiklos išlaidų (toliau – GVI), prognozuojamų normatyvinių kapitalo išlaidų (toliau – NKI ir patvirtinto ankstesnių metų išlaidų ir pajamų reguliavimo sąskaitos (toliau – IPRS) likučio sumai.

Leidžiamosios pajamos = PGVI + PNKI + IPRS

Leidžiamosios pajamos = PGVI + PNKI + IPRS

| (63) | Apskaičiuojant šias sudėtines dalis atsižvelgiama tik į veiklas, patenkančias į reguliavimo taikymo sritį. |
| --- | --- |

(63)

Apskaičiuojant šias sudėtines dalis atsižvelgiama tik į veiklas, patenkančias į reguliavimo taikymo sritį.

3.6.1.   Grynosios veiklos išlaidos

Grynosios veiklos išlaidos

| (64) | Grynosios veiklos išlaidos yra lygios „efektyviai veiklą vykdančio operatoriaus“ bendrosioms veiklos išlaidoms (energijos išlaidos, išorinės sąnaudos, personalo išlaidos, mokesčiai), atėmus operatoriaus veiklos pajamas (be kita ko, kapitalizuota produkcija, netarifinės pajamos, laikomų gamtinių dujų pirkimo ir pardavimo pelnas arba nuostoliai). |
| --- | --- |

(64)

Grynosios veiklos išlaidos yra lygios „efektyviai veiklą vykdančio operatoriaus“ bendrosioms veiklos išlaidoms (energijos išlaidos, išorinės sąnaudos, personalo išlaidos, mokesčiai), atėmus operatoriaus veiklos pajamas (be kita ko, kapitalizuota produkcija, netarifinės pajamos, laikomų gamtinių dujų pirkimo ir pardavimo pelnas arba nuostoliai).

| (65) | Atsižvelgiant į trumpus reformos įgyvendinimo terminus ERK negalėjo nustatyti, ar 2018–2019 m. laikotarpiui operatorių sąnaudos atitinka „efektyviai veiklą vykdančio operatoriaus“ sąnaudas. Todėl sąnaudos, į kurias atsižvelgta šiuo laikotarpiu, atitinka in fine faktines saugyklų operatorių patirtas sąnaudas, patvirtintas ERK. Dėl ATS 2 tarifų ERK taikė skatinamąjį grynųjų veiklos išlaidų, išskyrus tam tikras iš anksto nustatytas eilutes, reguliavimo mechanizmą. Todėl, išskyrus kelias išimtis, bet koks nuokrypis nuo veiklos išlaidų kreivės, nustatytos ATS 2 laikotarpiui, bus operatoriaus išlaidos arba pelnas. |
| --- | --- |

(65)

Atsižvelgiant į trumpus reformos įgyvendinimo terminus ERK negalėjo nustatyti, ar 2018–2019 m. laikotarpiui operatorių sąnaudos atitinka „efektyviai veiklą vykdančio operatoriaus“ sąnaudas. Todėl sąnaudos, į kurias atsižvelgta šiuo laikotarpiu, atitinka in fine faktines saugyklų operatorių patirtas sąnaudas, patvirtintas ERK. Dėl ATS 2 tarifų ERK taikė skatinamąjį grynųjų veiklos išlaidų, išskyrus tam tikras iš anksto nustatytas eilutes, reguliavimo mechanizmą. Todėl, išskyrus kelias išimtis, bet koks nuokrypis nuo veiklos išlaidų kreivės, nustatytos ATS 2 laikotarpiui, bus operatoriaus išlaidos arba pelnas.

in fine

3.6.2.   Normatyvinės kapitalo išlaidos

Normatyvinės kapitalo išlaidos

| (66) | NKI sudaro amortizacija ir pagrindinio kapitalo grąža. Taigi NKI yra reguliuojamo turto bazės (toliau – RTB) amortizacijos, pagrindinio kapitalo grąžos, apskaičiuotos remiantis kapitalo vidutine svertine verte (toliau – KVSV) dėl jau naudojamos RTB, ir statomo turto (toliau – ST) skolos sąnaudų suma.

  NKI = RTB amortizacija + RTB x KVSV + ST x skolos sąnaudos |
| --- | --- |

(66)

NKI sudaro amortizacija ir pagrindinio kapitalo grąža. Taigi NKI yra reguliuojamo turto bazės (toliau – RTB) amortizacijos, pagrindinio kapitalo grąžos, apskaičiuotos remiantis kapitalo vidutine svertine verte (toliau – KVSV) dėl jau naudojamos RTB, ir statomo turto (toliau – ST) skolos sąnaudų suma.

NKI = RTB amortizacija + RTB x KVSV + ST x skolos sąnaudos

NKI = RTB amortizacija + RTB x KVSV + ST x skolos sąnaudos

| (67) | ERK patvirtino, kad toks metodas atitinka reglamentavimo praktiką dėl reguliuojamų saugyklų Prancūzijos ir Vakarų Europos gamtinių dujų ir elektros energijos rinkose (20). |
| --- | --- |

(67)

ERK patvirtino, kad toks metodas atitinka reglamentavimo praktiką dėl reguliuojamų saugyklų Prancūzijos ir Vakarų Europos gamtinių dujų ir elektros energijos rinkose (20).

20

| (68) | Nustatydama pirminį RTB lygį 2018 m. sausio 1 d. (toliau – pirminė RTB arba pradinė RTB) ERK taiko vadinamąjį „einamųjų ekonominių sąnaudų“ metodą (21). Taikant šį metodą apskaičiuojama grynoji ekonominė turto vertė i) remiantis bendra balansine turto verte operatorių apskaitoje (statybos savikaina), ii) diskontuota atsižvelgiant į infliaciją, tada iii) mažinama per turto naudojimo trukmės laikotarpį. |
| --- | --- |

(68)

Nustatydama pirminį RTB lygį 2018 m. sausio 1 d. (toliau – pirminė RTB arba pradinė RTB) ERK taiko vadinamąjį „einamųjų ekonominių sąnaudų“ metodą (21). Taikant šį metodą apskaičiuojama grynoji ekonominė turto vertė i) remiantis bendra balansine turto verte operatorių apskaitoje (statybos savikaina), ii) diskontuota atsižvelgiant į infliaciją, tada iii) mažinama per turto naudojimo trukmės laikotarpį.

21

| (69) | Kiekvienais metais RTB kinta priklausomai nuo šių veiksnių:






  — | nusidėvėjimo, grindžiamo turto naudojimo trukme, išskaičiuojamo iš RTB; |
| --- | --- | --- |

(69)

Kiekvienais metais RTB kinta priklausomai nuo šių veiksnių:

—

nusidėvėjimo, grindžiamo turto naudojimo trukme, išskaičiuojamo iš RTB;

| — | naujų atliktų investicijų, kuriomis didinama RTB; |
| --- | --- |

—

naujų atliktų investicijų, kuriomis didinama RTB;

| — | tam tikrais atvejais – turto, kurio eksploatacija nutraukta iki visiško jo nusidėvėjimo, kuris sumažina RTB; |
| --- | --- |

—

tam tikrais atvejais – turto, kurio eksploatacija nutraukta iki visiško jo nusidėvėjimo, kuris sumažina RTB;

| — | turto perkainojimo dėl infliacijos (vartotojų kainų indeksas, išskyrus tabaką). |
| --- | --- |

—

turto perkainojimo dėl infliacijos (vartotojų kainų indeksas, išskyrus tabaką).

| (70) | ERK mano, kad operatorių investicijų pradinę vertę geriausiai atspindi bendra turto vertė, įtraukta į jų finansines ataskaitas. ERK manymu, ši vertė, kurią metinio audito metu audituoja jų auditoriai, yra patvirtinta dokumentais ir objektyvi. Šis metodas yra toks pat kaip ir tas, kuris taikytas 2002 m., kai pradėti reguliuoti gamtinių dujų perdavimo tinklų operatoriai, ir kuris naudotas Prancūzijos reguliuojamų suskystintų dujų terminalų atveju. |
| --- | --- |

(70)

ERK mano, kad operatorių investicijų pradinę vertę geriausiai atspindi bendra turto vertė, įtraukta į jų finansines ataskaitas. ERK manymu, ši vertė, kurią metinio audito metu audituoja jų auditoriai, yra patvirtinta dokumentais ir objektyvi. Šis metodas yra toks pat kaip ir tas, kuris taikytas 2002 m., kai pradėti reguliuoti gamtinių dujų perdavimo tinklų operatoriai, ir kuris naudotas Prancūzijos reguliuojamų suskystintų dujų terminalų atveju.

| (71) | ERK atsižvelgė ne į „naujo“ turto vertę, bet į amortizuotą vertę, derančią su saugyklų operatorių iki 2018 m. atlikta amortizacija, kad vartotojams nebūtų užkraunama nei praeityje jau padengtų išlaidų našta, nei turto nusidėvėjimas, į kurį jau buvo atsižvelgta. |
| --- | --- |

(71)

ERK atsižvelgė ne į „naujo“ turto vertę, bet į amortizuotą vertę, derančią su saugyklų operatorių iki 2018 m. atlikta amortizacija, kad vartotojams nebūtų užkraunama nei praeityje jau padengtų išlaidų našta, nei turto nusidėvėjimas, į kurį jau buvo atsižvelgta.

| (72) | Dėl didžiosios dalies turto amortizacijos laikotarpiai, kuriuos operatoriai taikė savo ankstesnėje apskaitoje, ir amortizacijos laikotarpiai, kurių operatoriai prašo savo dokumentuose dėl tarifų, yra panašūs. Be to, jie sutampa su standartiniais sektoriaus duomenimis, teikiamais kitose šalyse. |
| --- | --- |

(72)

Dėl didžiosios dalies turto amortizacijos laikotarpiai, kuriuos operatoriai taikė savo ankstesnėje apskaitoje, ir amortizacijos laikotarpiai, kurių operatoriai prašo savo dokumentuose dėl tarifų, yra panašūs. Be to, jie sutampa su standartiniais sektoriaus duomenimis, teikiamais kitose šalyse.

| (73) | Kita vertus, dėl pasyviųjų dujų (22) ERK atmetė operatorių prašymus apsvarstyti vienodą 250 metų amortizacijos laikotarpį. Iš tiesų ERK atsižvelgė į tai, kad pasyviąsias dujas, priešingai nei kitą operatorių turtą, jie amortizavo per laikotarpius, kurie įvairių operatorių atveju ir įvairiu metu buvo skirtingi (25–250 metų). Todėl nustatydama pirminę saugyklų operatorių RTB ERK nusprendė taikyti tokį pasyviųjų dujų amortizacijos dydį, kuris dera su kiekvieno iš kitų trijų operatorių finansinėje atskaitomybėje nurodytu amortizacijos dydžiu. Ateičiai ji nustatė 75 metų pasyviųjų dujų amortizacijos laikotarpį, kuris atitinka trims požeminio rezervuaro eksploatacijos koncesijos pratęsimo laikotarpiams, kurių trukmė – 25 metai. |
| --- | --- |

(73)

Kita vertus, dėl pasyviųjų dujų (22) ERK atmetė operatorių prašymus apsvarstyti vienodą 250 metų amortizacijos laikotarpį. Iš tiesų ERK atsižvelgė į tai, kad pasyviąsias dujas, priešingai nei kitą operatorių turtą, jie amortizavo per laikotarpius, kurie įvairių operatorių atveju ir įvairiu metu buvo skirtingi (25–250 metų). Todėl nustatydama pirminę saugyklų operatorių RTB ERK nusprendė taikyti tokį pasyviųjų dujų amortizacijos dydį, kuris dera su kiekvieno iš kitų trijų operatorių finansinėje atskaitomybėje nurodytu amortizacijos dydžiu. Ateičiai ji nustatė 75 metų pasyviųjų dujų amortizacijos laikotarpį, kuris atitinka trims požeminio rezervuaro eksploatacijos koncesijos pratęsimo laikotarpiams, kurių trukmė – 25 metai.

22

| (74) | ERK patvirtinti operatorių įvairių kategorijų turto naudojimo laikotarpiai:







  Turto kategorijos | Normatyviniai laikotarpiai |
| --- | --- | --- |
| Pasyviosios dujos | 75 metai |
| Gręžiniai, rezervuarai, surinkimo įrenginiai | 50 metų |
| Perdirbimo, suspaudimo, tiekimo, apskaitos įrenginiai | 20–30 metų |
| Nekilnojamasis turtas ir statybos | 30 metų |
| Įvairus inventorius | 10–15 metų |
| Programinė įranga, smulki įranga | 5 metai |

(74)

ERK patvirtinti operatorių įvairių kategorijų turto naudojimo laikotarpiai:

Turto kategorijos

Turto kategorijos

Normatyviniai laikotarpiai

Normatyviniai laikotarpiai

Pasyviosios dujos

Pasyviosios dujos

75 metai

Gręžiniai, rezervuarai, surinkimo įrenginiai

Gręžiniai, rezervuarai, surinkimo įrenginiai

50 metų

Perdirbimo, suspaudimo, tiekimo, apskaitos įrenginiai

Perdirbimo, suspaudimo, tiekimo, apskaitos įrenginiai

20–30 metų

Nekilnojamasis turtas ir statybos

Nekilnojamasis turtas ir statybos

30 metų

Įvairus inventorius

Įvairus inventorius

10–15 metų

Programinė įranga, smulki įranga

Programinė įranga, smulki įranga

5 metai

3 lentelė. Patvirtintas amortizacijos laikotarpis pagal turto kategorijas

3 lentelė. Patvirtintas amortizacijos laikotarpis pagal turto kategorijas

| (75) | Be to, 2017 m. ERK paprašė, kad išorės konsultantas <...> atliktų auditą dėl saugyklų operatorių pirminės RTB paklausos. Storengy atveju iš atliktų skaičiavimų matyti, kad paklausa – [3–5 mlrd. EUR]. |
| --- | --- |

(75)

Be to, 2017 m. ERK paprašė, kad išorės konsultantas <...> atliktų auditą dėl saugyklų operatorių pirminės RTB paklausos. Storengy atveju iš atliktų skaičiavimų matyti, kad paklausa – [3–5 mlrd. EUR].

Storengy

| (76) | Teréga atveju pagal konsultacinės įmonės PwC atliktą papildomą tyrimą remiantis „discounted cash-flow“ metodu vertinama, kad RTB yra [1–2 mlrd. EUR]. |
| --- | --- |

(76)

Teréga atveju pagal konsultacinės įmonės PwC atliktą papildomą tyrimą remiantis „discounted cash-flow“ metodu vertinama, kad RTB yra [1–2 mlrd. EUR].

Teréga

PwC

| (77) | Taigi nustatydama reguliavimo mechanizmą ERK peržiūrėjo saugyklų operatorių prašomas pirmines RTB, kad atsižvelgtų į nepriklausomą ekonominį turto rinkos vertės vertinimą. Todėl ERK patvirtino tokias pirmines RTB:









  2018 m. sausio 1 d. | Storengy (mlrd. EUR) | Teréga (mlrd. EUR) | Géométhane (mlrd. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prašyta operatoriaus | 4,0 | 1,37 | 0,20 |
| ERK nustatyta RTB | 3,5 | 1,15 | 0,19 |

(77)

Taigi nustatydama reguliavimo mechanizmą ERK peržiūrėjo saugyklų operatorių prašomas pirmines RTB, kad atsižvelgtų į nepriklausomą ekonominį turto rinkos vertės vertinimą. Todėl ERK patvirtino tokias pirmines RTB:

2018 m. sausio 1 d.

2018 m. sausio 1 d.

Storengy (mlrd. EUR)

Storengy

Teréga (mlrd. EUR)

Teréga

Géométhane (mlrd. EUR)

Géométhane

Prašyta operatoriaus

Prašyta operatoriaus

4,0

1,37

0,20

ERK nustatyta RTB

ERK nustatyta RTB

3,5

1,15

0,19

4 lentelė. Saugyklų operatorių pirminės RTB įsigaliojant reguliavimui

4 lentelė. Saugyklų operatorių pirminės RTB įsigaliojant reguliavimui

| (78) | Kalbant apie kapitalo grąžos normą, ERK pasirinko taikyti KVSV metodą, kad suteiktų galimybę operatoriui finansuoti palūkanų sąnaudas ir užtikrinti nuosavo kapitalo grąžą, panašią į tą, kurią jis galėtų gauti atlikdamas panašaus rizikos lygio investicijas. ERK nurodė, kad KVSV metodas, kurį paprastai taiko Europos reguliavimo institucijos, kad nustatytų pajamų iš reguliuojamos infrastruktūros turto normą. |
| --- | --- |

(78)

Kalbant apie kapitalo grąžos normą, ERK pasirinko taikyti KVSV metodą, kad suteiktų galimybę operatoriui finansuoti palūkanų sąnaudas ir užtikrinti nuosavo kapitalo grąžą, panašią į tą, kurią jis galėtų gauti atlikdamas panašaus rizikos lygio investicijas. ERK nurodė, kad KVSV metodas, kurį paprastai taiko Europos reguliavimo institucijos, kad nustatytų pajamų iš reguliuojamos infrastruktūros turto normą.

| (79) | Remdamasi ekonominiais tyrimais ir išorės konsultantų darbo rezultatais (23) ERK nustatė 5,75 % KVSV 2018 ir 2019 m. 2020–2023 m. laikotarpiui ERK nustatė 4,75 % KVSV. Nustatant ATS 2 KVSV taikytas metodas buvo toks pat kaip ir taikytas ATS 1 atveju. Pokytis grindžiamas finansavimo kaštų mažėjimu, numatytu pelno mokesčio mažėjimu ir turto beta rodiklio augimu. Šis turto beta rodiklio didėjimas reiškia, kad atsižvelgiama į finansinę riziką, be kita ko, negrįžtamąsias sąnaudas, kurias dėl energetikos pertvarkos patiria gamtinių dujų infrastruktūros bendrovių akcininkai. |
| --- | --- |

(79)

Remdamasi ekonominiais tyrimais ir išorės konsultantų darbo rezultatais (23) ERK nustatė 5,75 % KVSV 2018 ir 2019 m. 2020–2023 m. laikotarpiui ERK nustatė 4,75 % KVSV. Nustatant ATS 2 KVSV taikytas metodas buvo toks pat kaip ir taikytas ATS 1 atveju. Pokytis grindžiamas finansavimo kaštų mažėjimu, numatytu pelno mokesčio mažėjimu ir turto beta rodiklio augimu. Šis turto beta rodiklio didėjimas reiškia, kad atsižvelgiama į finansinę riziką, be kita ko, negrįžtamąsias sąnaudas, kurias dėl energetikos pertvarkos patiria gamtinių dujų infrastruktūros bendrovių akcininkai.

23

| (80) | Tuo atveju, kai nėra panašių biržoje kotiruojamų saugyklų operatorių, ERK kaip referencinę normą taikė gamtinių dujų PTO KVSV, ją padidinant su laikymu susijusiu rizikos priedu. Atsižvelgiant į saugyklų koncentraciją, podirvio geologinę riziką ir pakeičiamumo suskystintų dujų terminalais riziką, taip pat į jungtis su užsieniu nustatoma, kad šis priedas yra 50 bazinių punktų dydžio. |
| --- | --- |

(80)

Tuo atveju, kai nėra panašių biržoje kotiruojamų saugyklų operatorių, ERK kaip referencinę normą taikė gamtinių dujų PTO KVSV, ją padidinant su laikymu susijusiu rizikos priedu. Atsižvelgiant į saugyklų koncentraciją, podirvio geologinę riziką ir pakeičiamumo suskystintų dujų terminalais riziką, taip pat į jungtis su užsieniu nustatoma, kad šis priedas yra 50 bazinių punktų dydžio.

| (81) | ERK taip pat pažymėjo, kad ši grąžos norma yra mažesnė nei ta, kuri nustatyta reguliuojamiems suskystintų dujų terminalų operatoriams (7,25 % priemonės įsigaliojimo momentu), kurių veikla yra rizikingesnė, be kita ko, prekybiniu požiūriu, nes tuo pat metu veikia tiek reguliuojami, tiek nereguliuojami suskystintų dujų terminalai ir yra mažiau klientų. Be to, EKT nurodė 6,5 % grąžos normą, kurią gamtinių dujų laikymo srityje yra nustačiusi Italijos reguliavimo institucija. |
| --- | --- |

(81)

ERK taip pat pažymėjo, kad ši grąžos norma yra mažesnė nei ta, kuri nustatyta reguliuojamiems suskystintų dujų terminalų operatoriams (7,25 % priemonės įsigaliojimo momentu), kurių veikla yra rizikingesnė, be kita ko, prekybiniu požiūriu, nes tuo pat metu veikia tiek reguliuojami, tiek nereguliuojami suskystintų dujų terminalai ir yra mažiau klientų. Be to, EKT nurodė 6,5 % grąžos normą, kurią gamtinių dujų laikymo srityje yra nustačiusi Italijos reguliavimo institucija.

3.6.3.   Investicijos

Investicijos

| (82) | Kiekvienais metais pagal Energetikos kodekso L. 421–7-1 straipsnį gamtinių dujų požeminių saugyklų operatoriai teikia ERK tvirtinti savo metines investicijų programas. Pagal šias nuostatas ERK
  „rūpinasi, kad būtų vykdomos tinkamam saugyklų veikimui ir skaidriai bei nediskriminacinei prieigai prie jų užtikrinti reikalingos investicijos“
  . |
| --- | --- |

(82)

Kiekvienais metais pagal Energetikos kodekso L. 421–7-1 straipsnį gamtinių dujų požeminių saugyklų operatoriai teikia ERK tvirtinti savo metines investicijų programas. Pagal šias nuostatas ERK
  „rūpinasi, kad būtų vykdomos tinkamam saugyklų veikimui ir skaidriai bei nediskriminacinei prieigai prie jų užtikrinti reikalingos investicijos“
  .

„rūpinasi, kad būtų vykdomos tinkamam saugyklų veikimui ir skaidriai bei nediskriminacinei prieigai prie jų užtikrinti reikalingos investicijos“

| (83) | Į antrąjį laikymo tarifą ERK įtraukė įvairių investavimo kategorijų sąnaudų kontrolės skatinimo priemonę. |
| --- | --- |

(83)

Į antrąjį laikymo tarifą ERK įtraukė įvairių investavimo kategorijų sąnaudų kontrolės skatinimo priemonę.

3.6.4.   Išlaidų ir pajamų reguliavimo sąskaita

Išlaidų ir pajamų reguliavimo sąskaita

| (84) | Leidžiamąsias pajamas nustato ERK, remdamasi operatorių prognozuojamomis jų kitų metų išlaidomis ir pajamomis. IPRS buvo nustatyta siekiant atsižvelgti į skirtumą tarp prognozuojamų išlaidų ir pajamų bei faktiškai patiriamų išlaidų ir gaunamų pajamų pagal tam tikras iš anksto nustatytas eilutes. Todėl naudojant IPRS užtikrinama operatorių apsauga nuo pokyčių tam tikrose sąnaudų ir pajamų eilutėse. IPRS taip pat naudojama pervesti finansines paskatas, kurios skiriamos taikant skatinamojo reguliavimo mechanizmus, taip tam, kad būtų atsižvelgta į tam tikrą perleidimo pelną arba negrįžtamąsias sąnaudas, kai jas patvirtina ERK. |
| --- | --- |

(84)

Leidžiamąsias pajamas nustato ERK, remdamasi operatorių prognozuojamomis jų kitų metų išlaidomis ir pajamomis. IPRS buvo nustatyta siekiant atsižvelgti į skirtumą tarp prognozuojamų išlaidų ir pajamų bei faktiškai patiriamų išlaidų ir gaunamų pajamų pagal tam tikras iš anksto nustatytas eilutes. Todėl naudojant IPRS užtikrinama operatorių apsauga nuo pokyčių tam tikrose sąnaudų ir pajamų eilutėse. IPRS taip pat naudojama pervesti finansines paskatas, kurios skiriamos taikant skatinamojo reguliavimo mechanizmus, taip tam, kad būtų atsižvelgta į tam tikrą perleidimo pelną arba negrįžtamąsias sąnaudas, kai jas patvirtina ERK.

| (85) | Dėl ATS 1 tarifo per pirmąjį ataskaitinį reguliuojamojo laikymo laikotarpį ERT nustatė tarifų sistemą, pagal kurią skirtumas tarp visų prognozuojamų išlaidų ir pajamų ir visų faktinių išlaidų ir pajamų yra sureguliuojamas a posteriori. Taigi tarifas buvo „100 % IPRS“ ir nebuvo taikomos paskatos pagal išlaidų ir pajamų eilutes. |
| --- | --- |

(85)

Dėl ATS 1 tarifo per pirmąjį ataskaitinį reguliuojamojo laikymo laikotarpį ERT nustatė tarifų sistemą, pagal kurią skirtumas tarp visų prognozuojamų išlaidų ir pajamų ir visų faktinių išlaidų ir pajamų yra sureguliuojamas a posteriori. Taigi tarifas buvo „100 % IPRS“ ir nebuvo taikomos paskatos pagal išlaidų ir pajamų eilutes.

a posteriori

| (86) | ATS 2 tarifo atveju ERK taiko IPRS aprėptį, atitinkančią bendrą visų tarifų, taikomų elektros energijos ir gamtinių dujų infrastruktūros tinklų srityje, sistemą. Taigi tik tam tikrose iš anksto nustatytose eilutėse naudojant IPRS a posteriori padengiamas skirtumas tarp prognozuojamų ir faktinių išlaidų ir pajamų. Šios eilutės, kurių atžvilgiu taikoma IPRS, visų pirma susijusios su investicinėmis išlaidomis arba prekybos pajamomis. A contrario, beveik visoms veiklos išlaidoms taikomos skatinamosios priemonės, kurios gali būti visa apimančios (100 % skirtumo tarp prognozuojamų ir faktinių išlaidų ar pajamų priskiriamos veiklos išlaidoms arba pajamoms) arba dalinės (pavyzdžiui, energijos išlaidų atveju, kai skatinamosios priemonės sudaro 20 %, 80 % IPRS nurodyto skirtumo). |
| --- | --- |

(86)

ATS 2 tarifo atveju ERK taiko IPRS aprėptį, atitinkančią bendrą visų tarifų, taikomų elektros energijos ir gamtinių dujų infrastruktūros tinklų srityje, sistemą. Taigi tik tam tikrose iš anksto nustatytose eilutėse naudojant IPRS a posteriori padengiamas skirtumas tarp prognozuojamų ir faktinių išlaidų ir pajamų. Šios eilutės, kurių atžvilgiu taikoma IPRS, visų pirma susijusios su investicinėmis išlaidomis arba prekybos pajamomis. A contrario, beveik visoms veiklos išlaidoms taikomos skatinamosios priemonės, kurios gali būti visa apimančios (100 % skirtumo tarp prognozuojamų ir faktinių išlaidų ar pajamų priskiriamos veiklos išlaidoms arba pajamoms) arba dalinės (pavyzdžiui, energijos išlaidų atveju, kai skatinamosios priemonės sudaro 20 %, 80 % IPRS nurodyto skirtumo).

a posteriori

A contrario

3.7.   Pagalbos gavėjai

Pagalbos gavėjai

| (87) | Priemonės pagalbos gavėjai yra gamtinių dujų saugyklų operatoriai, kurie patenka į reguliavimo mechanizmo taikymo sritį. Nuo priemonės įsigaliojimo ji taikoma Storengy, Teréga ir Géométhane. |
| --- | --- |

(87)

Priemonės pagalbos gavėjai yra gamtinių dujų saugyklų operatoriai, kurie patenka į reguliavimo mechanizmo taikymo sritį. Nuo priemonės įsigaliojimo ji taikoma Storengy, Teréga ir Géométhane.

Storengy

Teréga

Géométhane

3.8.   Priemonės finansavimas taikant tarifus už naudojimąsi perdavimo tinklais

Priemonės finansavimas taikant tarifus už naudojimąsi perdavimo tinklais

| (88) | Saugyklų operatorių leidžiamosios pajamos finansuojamos, pirma, iš tiesiogiai saugyklų operatorių gaunamų pajamų, ir, antra, kai šios pajamos yra mažesnės nei leidžiamosios pajamos, iš kompensacijos už laikymą, kuri lygi leidžiamųjų pajamų ir tiesiogiai gautų pajamų skirtumui.

  Kompensacija = leidžiamosios pajamos – tiesiogiai gautos pajamos |
| --- | --- |

(88)

Saugyklų operatorių leidžiamosios pajamos finansuojamos, pirma, iš tiesiogiai saugyklų operatorių gaunamų pajamų, ir, antra, kai šios pajamos yra mažesnės nei leidžiamosios pajamos, iš kompensacijos už laikymą, kuri lygi leidžiamųjų pajamų ir tiesiogiai gautų pajamų skirtumui.

Kompensacija = leidžiamosios pajamos – tiesiogiai gautos pajamos

Kompensacija = leidžiamosios pajamos – tiesiogiai gautos pajamos

| (89) | Operatorių tiesiogiai gaunamas pajamas iš esmės sudaro pajamos iš aukcionų, bet taip pat iš galimų ilgalaikių ankstesnių sutarčių ir papildomų paslaugų. |
| --- | --- |

(89)

Operatorių tiesiogiai gaunamas pajamas iš esmės sudaro pajamos iš aukcionų, bet taip pat iš galimų ilgalaikių ankstesnių sutarčių ir papildomų paslaugų.

| (90) | PTO laikymo kompensaciją gauna iš gamtinių dujų tiekėjų kaip specialų mokestį – laikymo mokestį, įtrauktą į naudojimosi perdavimo tinklu tarifą (ATRT tarifas), ERK nustatytomis sąlygomis (žr. 21 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(90)

PTO laikymo kompensaciją gauna iš gamtinių dujų tiekėjų kaip specialų mokestį – laikymo mokestį, įtrauktą į naudojimosi perdavimo tinklu tarifą (ATRT tarifas), ERK nustatytomis sąlygomis (žr. 21 konstatuojamąją dalį).

| (91) | Pirmiausia reikia pažymėti, kad Prancūzijoje yra du PTO, t. y. du subjektai, turintys leidimą operuoti gamtinių dujų perdavimo vamzdynus pagal Energetikos kodekso L. 431–1 straipsnį: GRTgaz ir Teréga (buvusi TIGF). |
| --- | --- |

(91)

Pirmiausia reikia pažymėti, kad Prancūzijoje yra du PTO, t. y. du subjektai, turintys leidimą operuoti gamtinių dujų perdavimo vamzdynus pagal Energetikos kodekso L. 431–1 straipsnį: GRTgaz ir Teréga (buvusi TIGF).

GRTgaz

Teréga

| (92) | GRTgaz yra akcinė bendrovė, kurios 75 % kapitalo priklauso ENGIE ir 25 % priklauso Société d’Infrastructures Gazière. GRTgaz, kurią tiesiogiai kontroliuoja ENGIE, yra nepriklausoma nuo kitų jos vertikaliai integruotos įmonės (ENGIE grupė) dalių pagal nepriklausomo PTO modelį, užtikrinant faktinį PTO veiklos ir gamybos ar tiekimo veiklos atskyrimą (24). |
| --- | --- |

(92)

GRTgaz yra akcinė bendrovė, kurios 75 % kapitalo priklauso ENGIE ir 25 % priklauso Société d’Infrastructures Gazière. GRTgaz, kurią tiesiogiai kontroliuoja ENGIE, yra nepriklausoma nuo kitų jos vertikaliai integruotos įmonės (ENGIE grupė) dalių pagal nepriklausomo PTO modelį, užtikrinant faktinį PTO veiklos ir gamybos ar tiekimo veiklos atskyrimą (24).

GRTgaz

Société d’Infrastructures Gazière

GRTgaz

24

| (93) | Kaip aprašyta 9 konstatuojamojoje dalyje 40,5 % Teréga kapitalo priklauso Snam, 31,5 % – GIC, 18 % – EDF Investissement ir 10 % – Predica. Teréga taip pat atitinka nepriklausomo PTO sąlygas (25). |
| --- | --- |

(93)

Kaip aprašyta 9 konstatuojamojoje dalyje 40,5 % Teréga kapitalo priklauso Snam, 31,5 % – GIC, 18 % – EDF Investissement ir 10 % – Predica. Teréga taip pat atitinka nepriklausomo PTO sąlygas (25).

Teréga

Snam

EDF Investissement

Predica

Teréga

25

3.8.1.   ERK nustatomo laikymo mokesčio, įtraukto į naudojimosi perdavimo tinklais tarifus, tvarka

ERK nustatomo laikymo mokesčio, įtraukto į naudojimosi perdavimo tinklais tarifus, tvarka

| (94) | Pagal Energetikos kodekso L. 452–1 straipsnio šeštą pastraipą „Naudojimosi gamtinių dujų perdavimo tinklais tarifai mokami šių tinklų operatoriams. L. 421–3-1 straipsnyje nurodytiems gamtinių dujų požeminių saugyklų operatoriams perdavimo tinklų operatoriai perveda dalį sumokėtos sumos pagal Energetikos reguliavimo komisijos nustatytą tvarką“. |
| --- | --- |

(94)

Pagal Energetikos kodekso L. 452–1 straipsnio šeštą pastraipą „Naudojimosi gamtinių dujų perdavimo tinklais tarifai mokami šių tinklų operatoriams. L. 421–3-1 straipsnyje nurodytiems gamtinių dujų požeminių saugyklų operatoriams perdavimo tinklų operatoriai perveda dalį sumokėtos sumos pagal Energetikos reguliavimo komisijos nustatytą tvarką“.

| (95) | Pagal Energetikos kodekso L. 452–2 straipsnį „Naudojimosi gamtinių dujų perdavimo tinklais tarifų nustatymo būdus <...> nustato Energetikos reguliavimo komisija“. |
| --- | --- |

(95)

Pagal Energetikos kodekso L. 452–2 straipsnį „Naudojimosi gamtinių dujų perdavimo tinklais tarifų nustatymo būdus <...> nustato Energetikos reguliavimo komisija“.

| (96) | Remdamasi šiomis nuostatomis 2018 m. kovo 22 d. sprendimu Nr. 2018–069 (26) ERK nustatė laikymo mokesčio apskaičiavimo tvarką, taikomą nuo 2018 m. balandžio 1 d. |
| --- | --- |

(96)

Remdamasi šiomis nuostatomis 2018 m. kovo 22 d. sprendimu Nr. 2018–069 (26) ERK nustatė laikymo mokesčio apskaičiavimo tvarką, taikomą nuo 2018 m. balandžio 1 d.

26

| (97) | ERK manymu, laikymo mokestis, kurį moka visi tiekėjai, turi atitikti „tiekimo saugumo“ vertę, t. y. atlygį už atsargas, kuriomis visų pirma užtikrinamas gamtinių dujų tiekimas vartotojams, kuriems tiekimas negali būti pertrauktas, įskaitant buitinius vartotojus. |
| --- | --- |

(97)

ERK manymu, laikymo mokestis, kurį moka visi tiekėjai, turi atitikti „tiekimo saugumo“ vertę, t. y. atlygį už atsargas, kuriomis visų pirma užtikrinamas gamtinių dujų tiekimas vartotojams, kuriems tiekimas negali būti pertrauktas, įskaitant buitinius vartotojus.

3.8.2.   Laikymo mokesčio apmokėjimas tiekėjų lėšomis ir išlaidų įtraukimas į sąskaitas galutiniams vartotojams

Laikymo mokesčio apmokėjimas tiekėjų lėšomis ir išlaidų įtraukimas į sąskaitas galutiniams vartotojams

| (98) | Kalbant apie tiekėjų pareigos sumokėti laikymo mokestį, 2018 m. kovo 22 d. sprendimu ERK laikymo mokestį įtraukė į ATRT tarifų sudėtį, įterpdama naujas nuostatas į savo 2018 m. vasario 7 d. sprendimą Nr. 2018–022 dėl naudojimosi GRTgaz ir TIGF gamtinių dujų perdavimo tinklais tarifo pasikeitimo 2018 m. balandžio 1 d. |
| --- | --- |

(98)

Kalbant apie tiekėjų pareigos sumokėti laikymo mokestį, 2018 m. kovo 22 d. sprendimu ERK laikymo mokestį įtraukė į ATRT tarifų sudėtį, įterpdama naujas nuostatas į savo 2018 m. vasario 7 d. sprendimą Nr. 2018–022 dėl naudojimosi GRTgaz ir TIGF gamtinių dujų perdavimo tinklais tarifo pasikeitimo 2018 m. balandžio 1 d.

GRTgaz

| (99) | Remiantis šiuo daliniu pakeitimu „visiems tiekėjams, kuriems suteikiami nuolatiniai tiekimo pajėgumai bent viename Perdavimo-skirstymo sąsajos taške (PSST), taikomas laikymo mokestis, atsižvelgiant į jų portfelyje kiekvieno mėnesio pirmą dieną esančių vartotojų, prijungtų prie buitinių gamtinių dujų skirstymo tinklo, struktūrą žiemą.“ |
| --- | --- |

(99)

Remiantis šiuo daliniu pakeitimu „visiems tiekėjams, kuriems suteikiami nuolatiniai tiekimo pajėgumai bent viename Perdavimo-skirstymo sąsajos taške (PSST), taikomas laikymo mokestis, atsižvelgiant į jų portfelyje kiekvieno mėnesio pirmą dieną esančių vartotojų, prijungtų prie buitinių gamtinių dujų skirstymo tinklo, struktūrą žiemą.“

| (100) | Tiekėjo sąvoka reiškia „visus fizinius ar juridinius asmenis, kurie su PTO sudaro sutartį dėl perdavimo dujų perdavimo tinkle. Priklausomai nuo atvejo tiekėjas yra reikalavimus atitinkantis vartotojas, tiekėjas arba jų įgaliotinis“. PSST apibrėžiamas kaip „fizinis arba sąlyginis perdavimo tinklo ir buitinio skirstymo tinklo sąsajos taškas“. |
| --- | --- |

(100)

Tiekėjo sąvoka reiškia „visus fizinius ar juridinius asmenis, kurie su PTO sudaro sutartį dėl perdavimo dujų perdavimo tinkle. Priklausomai nuo atvejo tiekėjas yra reikalavimus atitinkantis vartotojas, tiekėjas arba jų įgaliotinis“. PSST apibrėžiamas kaip „fizinis arba sąlyginis perdavimo tinklo ir buitinio skirstymo tinklo sąsajos taškas“.

| (101) | Be to, iš Energetikos kodekso L.452–1 straipsnio šeštos pastraipos matyti, kad PTO turi privalomai taikyti ATRT tarifus (žr. 94 konstatuojamąją dalį
  „mokami“
  ). |
| --- | --- |

(101)

Be to, iš Energetikos kodekso L.452–1 straipsnio šeštos pastraipos matyti, kad PTO turi privalomai taikyti ATRT tarifus (žr. 94 konstatuojamąją dalį
  „mokami“
  ).

„mokami“

| (102) | Dėl laikymo mokesčio perkėlimo galutiniams vartotojams ERK nurodė, kad tiekėjai laikymo mokestį perkels savo galutiniams vartotojams, kurie patenka į kompensacijos taikymo sritį, jų sąskaitos dalyje „perdavimas“. ERK neturi susijusių vartotojų sąrašo. |
| --- | --- |

(102)

Dėl laikymo mokesčio perkėlimo galutiniams vartotojams ERK nurodė, kad tiekėjai laikymo mokestį perkels savo galutiniams vartotojams, kurie patenka į kompensacijos taikymo sritį, jų sąskaitos dalyje „perdavimas“. ERK neturi susijusių vartotojų sąrašo.

| (103) | Tiksliau tariant, toks perkėlimas privalomas tik taikant reguliuojamuosius gamtinių dujų pardavimo tarifus pagal Energetikos kodekso L.445–3 ir R.445–3 straipsnius (27). Prekiaujant rinkoje sprendimą dėl mokesčio perkėlimo savo nuožiūra priima tiekėjas. |
| --- | --- |

(103)

Tiksliau tariant, toks perkėlimas privalomas tik taikant reguliuojamuosius gamtinių dujų pardavimo tarifus pagal Energetikos kodekso L.445–3 ir R.445–3 straipsnius (27). Prekiaujant rinkoje sprendimą dėl mokesčio perkėlimo savo nuožiūra priima tiekėjas.

27

3.8.3.   PTO surinktų lėšų padalijimas saugyklų operatoriams pagal ERK nustatytą tvarką

PTO surinktų lėšų padalijimas saugyklų operatoriams pagal ERK nustatytą tvarką

| (104) | Remiantis ERK sprendimu dėl laikymo mokesčio pajamas iš šio mokesčio, jas surinkus, PTO perveda įvairiems saugyklų operatoriams proporcingai gautinai kompensacijai (28). Kiekvienam operatoriui mokama dalis atitinka prognozuojamos metinės operatoriaus kompensacijos ir bendros prognozuojamos kompensacijos visiems reguliuojamiesiems saugyklų operatoriams, kurias nustato ERK, santykį. Šios dalys kasmet patikslinamos ERK sprendimu dėl laikymo mokesčio pasikeitimo. |
| --- | --- |

(104)

Remiantis ERK sprendimu dėl laikymo mokesčio pajamas iš šio mokesčio, jas surinkus, PTO perveda įvairiems saugyklų operatoriams proporcingai gautinai kompensacijai (28). Kiekvienam operatoriui mokama dalis atitinka prognozuojamos metinės operatoriaus kompensacijos ir bendros prognozuojamos kompensacijos visiems reguliuojamiesiems saugyklų operatoriams, kurias nustato ERK, santykį. Šios dalys kasmet patikslinamos ERK sprendimu dėl laikymo mokesčio pasikeitimo.

28

| (105) | Todėl vadovaudamiesi ERK sprendimu PTO sudaro sutartį su kiekvienu saugyklos operatoriumi, kurioje nustatomos kompensacijos surinkimo ir pervedimo paslaugos, kurios sąnaudas nustato ERK ir kurios padengiamos iš operatorių leidžiamųjų pajamų, sąlygos. 2018 m. šios sąnaudos siekia 130 000 EUR kiekvienam PTO už kiekvieną saugyklos operatorių (29). |
| --- | --- |

(105)

Todėl vadovaudamiesi ERK sprendimu PTO sudaro sutartį su kiekvienu saugyklos operatoriumi, kurioje nustatomos kompensacijos surinkimo ir pervedimo paslaugos, kurios sąnaudas nustato ERK ir kurios padengiamos iš operatorių leidžiamųjų pajamų, sąlygos. 2018 m. šios sąnaudos siekia 130 000 EUR kiekvienam PTO už kiekvieną saugyklos operatorių (29).

29

3.9.   Biudžetas

Biudžetas

| (106) | Kiekvienais metais bendra reguliuojamiesiems operatoriams pervedamų kompensacijų suma priklauso nuo pajamų, gautų iš aukcionų, ir ERK nustatytų leidžiamųjų pajamų. Trims reguliuojamiesiems saugyklų operatoriams pervestų kompensacijų suma 2018 m. siekė 528 mln. EUR, 2019 m. – 540 mln. EUR, o 2020 m. – 251 mln. EUR. | 2018


  (milijonais eurų) | 2019


  (milijonais eurų) | 2020


  (milijonais eurų) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Storengy | 402 | 392 | 199 |
| Teréga | 101 | 113 | 25 |
| Géométhane | 26 | 36 | 28 |
| Iš viso | 528 | 540 | 251 |

(106)

Kiekvienais metais bendra reguliuojamiesiems operatoriams pervedamų kompensacijų suma priklauso nuo pajamų, gautų iš aukcionų, ir ERK nustatytų leidžiamųjų pajamų. Trims reguliuojamiesiems saugyklų operatoriams pervestų kompensacijų suma 2018 m. siekė 528 mln. EUR, 2019 m. – 540 mln. EUR, o 2020 m. – 251 mln. EUR.

2018

2018

(milijonais eurų)

(milijonais eurų)

2019

2019

(milijonais eurų)

(milijonais eurų)

2020

2020

(milijonais eurų)

(milijonais eurų)

Storengy

Storengy

402

392

199

Teréga

Teréga

101

113

25

Géométhane

Géométhane

26

36

28

Iš viso

Iš viso

528

540

251

5 lentelė. 2018, 2019 ir 2020 m. laikymo kompensacijos suvestinė

5 lentelė. 2018, 2019 ir 2020 m. laikymo kompensacijos suvestinė

3.10.   Taikymo trukmė

Taikymo trukmė

| (107) | Angliavandenilių įstatymo nuostatos, susijusios su saugyklų operatorių reguliavimo mechanizmu, įsigaliojo 2018 m. sausio 1 d. ERK nustatė saugyklų operatorių leidžiamąsias pajamas nuo 2018 m. sausio 1 d. Be to, pirmieji laikymo pajėgumų aukcionai dėl 2018–2019 m. laikotarpio vyko 2018 m. kovo 5–29 d., jie taip pat buvo surengti 2019–2020 m. bei 2020–2021 m. (žr. 54 konstatuojamojoje dalyje pateiktą 2 lentelę). |
| --- | --- |

(107)

Angliavandenilių įstatymo nuostatos, susijusios su saugyklų operatorių reguliavimo mechanizmu, įsigaliojo 2018 m. sausio 1 d. ERK nustatė saugyklų operatorių leidžiamąsias pajamas nuo 2018 m. sausio 1 d. Be to, pirmieji laikymo pajėgumų aukcionai dėl 2018–2019 m. laikotarpio vyko 2018 m. kovo 5–29 d., jie taip pat buvo surengti 2019–2020 m. bei 2020–2021 m. (žr. 54 konstatuojamojoje dalyje pateiktą 2 lentelę).

| (108) | Be to, laikymo mokestis į ATRT tarifą įtrauktas nuo 2018 m. balandžio 1 d. Prognozuojamas leidžiamąsias pajamas ERK pirmiausia nustatė dviejų metų reguliavimo laikotarpiui (30). Tada saugyklų operatorių reguliavimo sistemą ji suderino su kitų infrastruktūros mokesčių sistema. Antrasis laikymo tarifas taikomas 2020–2023 m. laikotarpiu (31). |
| --- | --- |

(108)

Be to, laikymo mokestis į ATRT tarifą įtrauktas nuo 2018 m. balandžio 1 d. Prognozuojamas leidžiamąsias pajamas ERK pirmiausia nustatė dviejų metų reguliavimo laikotarpiui (30). Tada saugyklų operatorių reguliavimo sistemą ji suderino su kitų infrastruktūros mokesčių sistema. Antrasis laikymo tarifas taikomas 2020–2023 m. laikotarpiu (31).

30

31

| (109) | Šiuo metu Prancūzijos valdžios institucijos nėra numačiusios mechanizmo galiojimo pabaigos datos. Kita vertus, paskutinėje DEP (32) nustatyta mechanizmo taikymo iki jos peržiūros sritis. DEP peržiūra numatyta 2023 m. ir bus atlikta ne vėliau kaip iki 2028 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(109)

Šiuo metu Prancūzijos valdžios institucijos nėra numačiusios mechanizmo galiojimo pabaigos datos. Kita vertus, paskutinėje DEP (32) nustatyta mechanizmo taikymo iki jos peržiūros sritis. DEP peržiūra numatyta 2023 m. ir bus atlikta ne vėliau kaip iki 2028 m. gruodžio 31 d.

32

3.11.   Įsipareigojimai

Įsipareigojimai

| (110) | Prancūzijos valdžios institucijos prisėmė du įsipareigojimus. Pirma, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo Komisijai pateikti ataskaitą iki 2024 m. pabaigos. Šioje ataskaitoje turi būti aptarti šie aspektai:






  — | informacija, susijusi su priemonės įgyvendinimu ankstesniu laikotarpiu (2018–2023 m.), visų pirma aukcionų rezultatai dėl kiekio ir kainų bei kiekvienos saugyklos gauto atlygio sumų; |
| --- | --- | --- |

(110)

Prancūzijos valdžios institucijos prisėmė du įsipareigojimus. Pirma, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo Komisijai pateikti ataskaitą iki 2024 m. pabaigos. Šioje ataskaitoje turi būti aptarti šie aspektai:

—

informacija, susijusi su priemonės įgyvendinimu ankstesniu laikotarpiu (2018–2023 m.), visų pirma aukcionų rezultatai dėl kiekio ir kainų bei kiekvienos saugyklos gauto atlygio sumų;

| — | bendra atnaujinta Prancūzijos gamtinių dujų rinkos veikimo apžvalga, visų pirma informacija, pagrindžianti priemonės tolesnį taikymą 2023–2028 m. laikotarpiu, įskaitant skirtumo dydį, paklausos dydį, investicijos į dujų tinklą Prancūzijoje ir užsienyje bei investicijos į SGD terminalus; |
| --- | --- |

—

bendra atnaujinta Prancūzijos gamtinių dujų rinkos veikimo apžvalga, visų pirma informacija, pagrindžianti priemonės tolesnį taikymą 2023–2028 m. laikotarpiu, įskaitant skirtumo dydį, paklausos dydį, investicijos į dujų tinklą Prancūzijoje ir užsienyje bei investicijos į SGD terminalus;

| — | informacija dėl DEP peržiūros 2023 m. ir jos galimo poveikio priemonės taikymo sričiai; |
| --- | --- |

—

informacija dėl DEP peržiūros 2023 m. ir jos galimo poveikio priemonės taikymo sričiai;

| — | 2023–2028 m. reguliavimo laikotarpiu garantuotos grąžos apskaičiavimo metodas; Pokyčių dėl apskaičiavimo metodo atveju Komisija prašo pateikti informaciją apie pokyčių motyvus; |
| --- | --- |

—

2023–2028 m. reguliavimo laikotarpiu garantuotos grąžos apskaičiavimo metodas; Pokyčių dėl apskaičiavimo metodo atveju Komisija prašo pateikti informaciją apie pokyčių motyvus;

| — | duomenys, susiję su priemonės poveikiu konkurencijai, pabrėžiant sprendime nustatytus galimus konkurencijos iškraipymus, pavyzdžiui, priemonės poveikį gamtinių dujų saugykloms kaimyninėse valstybėse narėse, jungiamiesiems dujotiekiams ir Prancūzijos suskystintų dujų terminalams. Ši informacija turėtų būti pagrįsta istoriniais duomenimis dėl šio turto naudojimo bei atitinkamais reglamentavimo sistemos pakeitimais, susijusiais su gamtinių dujų laikymu Prancūzijos kaimyninėse šalyse. Priemonės poveikis mažmeninei prekybai Prancūzijoje taip pat turi būti išanalizuotas ir įvertintas kiekybiniu požiūriu. |
| --- | --- |

—

duomenys, susiję su priemonės poveikiu konkurencijai, pabrėžiant sprendime nustatytus galimus konkurencijos iškraipymus, pavyzdžiui, priemonės poveikį gamtinių dujų saugykloms kaimyninėse valstybėse narėse, jungiamiesiems dujotiekiams ir Prancūzijos suskystintų dujų terminalams. Ši informacija turėtų būti pagrįsta istoriniais duomenimis dėl šio turto naudojimo bei atitinkamais reglamentavimo sistemos pakeitimais, susijusiais su gamtinių dujų laikymu Prancūzijos kaimyninėse šalyse. Priemonės poveikis mažmeninei prekybai Prancūzijoje taip pat turi būti išanalizuotas ir įvertintas kiekybiniu požiūriu.

| (111) | Antra, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigoja paskelbti tokią informaciją išsamioje interneto svetainėje, skirtoje valstybės pagalbai Prancūzijoje (33), taip pat portale Transparency Award Module: nuorodą, kuri leistų susipažinti su visu mechanizmo tekstu ir jo įgyvendinimo sąlygomis; finansavimo gavėjų pavadinimą; finansinių srautų formą; kiekvienam pagalbos gavėjui skirtą sumą; skyrimo datą; įmonės rūšį (MVĮ ar didelė įmonė), regioną, kuriame pagalbos gavėjas yra įsisteigęs, ir pagrindinis ekonominis sektorius, kuriame pagalbos gavėjas vykdo veiklą. |
| --- | --- |

(111)

Antra, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigoja paskelbti tokią informaciją išsamioje interneto svetainėje, skirtoje valstybės pagalbai Prancūzijoje (33), taip pat portale Transparency Award Module: nuorodą, kuri leistų susipažinti su visu mechanizmo tekstu ir jo įgyvendinimo sąlygomis; finansavimo gavėjų pavadinimą; finansinių srautų formą; kiekvienam pagalbos gavėjui skirtą sumą; skyrimo datą; įmonės rūšį (MVĮ ar didelė įmonė), regioną, kuriame pagalbos gavėjas yra įsisteigęs, ir pagrindinis ekonominis sektorius, kuriame pagalbos gavėjas vykdo veiklą.

33

Transparency Award Module

3.12.   Oficialios tyrimo procedūros pradėjimo priežastys

Oficialios tyrimo procedūros pradėjimo priežastys

| (112) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija pirmiausia konstatuoja, kad reguliavimo mechanizmas yra valstybės pagalba, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, kuri galėtų būti suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Vis dėlto per oficialią tyrimo procedūrą Komisija išreiškė abejonių dėl reguliavimo mechanizmo proporcingumo ir konkurencijos iškraipymų buvimo. |
| --- | --- |

(112)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija pirmiausia konstatuoja, kad reguliavimo mechanizmas yra valstybės pagalba, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, kuri galėtų būti suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Vis dėlto per oficialią tyrimo procedūrą Komisija išreiškė abejonių dėl reguliavimo mechanizmo proporcingumo ir konkurencijos iškraipymų buvimo.

| (113) | Konkrečiau kalbant, viena vertus, Komisija pažymėjo, kad, siekiant nustatyti saugyklų operatorių leistinas pajamas, ERK leidžia saugyklų operatoriams gauti pagrindinio kapitalo grąžą. Apskaičiuojant šią grąžą reikia įvertinti reguliuojamo turto vertę. Komisija išreiškė abejonių dėl turto rinkos vertės ERK įgyvendinant reguliavimo mechanizmą nepriklausomo ekonominio vertinimo proceso – tai būtų galėję kelti abejonių dėl priemonės proporcingumo. |
| --- | --- |

(113)

Konkrečiau kalbant, viena vertus, Komisija pažymėjo, kad, siekiant nustatyti saugyklų operatorių leistinas pajamas, ERK leidžia saugyklų operatoriams gauti pagrindinio kapitalo grąžą. Apskaičiuojant šią grąžą reikia įvertinti reguliuojamo turto vertę. Komisija išreiškė abejonių dėl turto rinkos vertės ERK įgyvendinant reguliavimo mechanizmą nepriklausomo ekonominio vertinimo proceso – tai būtų galėję kelti abejonių dėl priemonės proporcingumo.

| (114) | Antra, atsižvelgdama į informaciją, kuri Komisijai pateikta per oficialią tyrimo procedūrą, Komisija negalėjo paneigti, kad mechanizmu iškraipoma konkurencija. Šių pernelyg didelių iškraipymų buvo i) tarp Prancūzijos ir kitų valstybių narių gamtinių dujų tiekėjų, ii) tarp, pirma, gamtinių dujų saugyklų operatorių ir, antra, SGD operatorių ir jungiamųjų dujotiekių operatorių ir iii) tarp Prancūzijos ir kitų valstybių narių gamtinių dujų saugyklų operatorių. |
| --- | --- |

(114)

Antra, atsižvelgdama į informaciją, kuri Komisijai pateikta per oficialią tyrimo procedūrą, Komisija negalėjo paneigti, kad mechanizmu iškraipoma konkurencija. Šių pernelyg didelių iškraipymų buvo i) tarp Prancūzijos ir kitų valstybių narių gamtinių dujų tiekėjų, ii) tarp, pirma, gamtinių dujų saugyklų operatorių ir, antra, SGD operatorių ir jungiamųjų dujotiekių operatorių ir iii) tarp Prancūzijos ir kitų valstybių narių gamtinių dujų saugyklų operatorių.

4.   PRANCŪZIJOS PASTABOS

PRANCŪZIJOS PASTABOS

| (115) | Prancūzija Komisijai pateikė savo pastabas ir ERK pastabas, kurios pridėtos prie pirmųjų. Todėl ERK pastabos laikomos neatskiriama Prancūzijos pastabų dalimi. |
| --- | --- |

(115)

Prancūzija Komisijai pateikė savo pastabas ir ERK pastabas, kurios pridėtos prie pirmųjų. Todėl ERK pastabos laikomos neatskiriama Prancūzijos pastabų dalimi.

| (116) | Prancūzija mano, kad Komisijos išreikštos abejonės dėl gamtinių dujų laikymo reformos yra nepagrįstos. |
| --- | --- |

(116)

Prancūzija mano, kad Komisijos išreikštos abejonės dėl gamtinių dujų laikymo reformos yra nepagrįstos.

4.1.   Pagalbos buvimas

Pagalbos buvimas

| (117) | Pirmiausia Prancūzija neigia, kad nagrinėjama priemonė yra susijusi su valstybiniais ištekliais. Be to, Prancūzijos nuomone, negalima teigti, kad pereinant nuo sutartinės sistemos prie reguliuojamos sistemos operatoriui, kuris privalo jos laikytis, suteikiamas ekonominis pranašumas. Ji taip pat neigia, kad jungiamųjų dujotiekių ir suskystintų dujų terminalų operatoriai konkuruoja su saugyklų operatoriais. |
| --- | --- |

(117)

Pirmiausia Prancūzija neigia, kad nagrinėjama priemonė yra susijusi su valstybiniais ištekliais. Be to, Prancūzijos nuomone, negalima teigti, kad pereinant nuo sutartinės sistemos prie reguliuojamos sistemos operatoriui, kuris privalo jos laikytis, suteikiamas ekonominis pranašumas. Ji taip pat neigia, kad jungiamųjų dujotiekių ir suskystintų dujų terminalų operatoriai konkuruoja su saugyklų operatoriais.

| (118) | Kalbant apie finansavimą iš valstybinių išteklių, Prancūzija neigia, kad gamtinių dujų pagrindinių saugyklų operatorių dalies sąnaudų padengimas yra privaloma įmoka. Naudojimosi gamtinių dujų perdavimo tinklais tarifą moka gamtinių dujų tiekėjai už perdavimo paslaugą, kuri vertinama kaip labai patikima ir užtikrinanti ilgalaikį pajėgumą tenkinti pagrįstus poreikius (34). |
| --- | --- |

(118)

Kalbant apie finansavimą iš valstybinių išteklių, Prancūzija neigia, kad gamtinių dujų pagrindinių saugyklų operatorių dalies sąnaudų padengimas yra privaloma įmoka. Naudojimosi gamtinių dujų perdavimo tinklais tarifą moka gamtinių dujų tiekėjai už perdavimo paslaugą, kuri vertinama kaip labai patikima ir užtikrinanti ilgalaikį pajėgumą tenkinti pagrįstus poreikius (34).

34

| (119) | Prancūzija taip pat pažymi, kad naudojimosi perdavimo tinklu tarifo perkėlimas į gamtinių dujų vartotojui išrašomą sąskaitą privalomas tik tų vartotojų, kurie nusprendžia pasinaudoti reguliuojamaisiais gamtinių dujų pardavimo tarifais, atveju. Prancūzijos teigimu, tiekimas pagal reguliuojamus pardavimo tarifus sudaro mažą dalį gamtinių dujų tiekimo Prancūzijoje (35), juo labiau, kad numatyta per kelis etapus panaikinti reguliuojamuosius gamtinių dujų pardavimo tarifus (36). |
| --- | --- |

(119)

Prancūzija taip pat pažymi, kad naudojimosi perdavimo tinklu tarifo perkėlimas į gamtinių dujų vartotojui išrašomą sąskaitą privalomas tik tų vartotojų, kurie nusprendžia pasinaudoti reguliuojamaisiais gamtinių dujų pardavimo tarifais, atveju. Prancūzijos teigimu, tiekimas pagal reguliuojamus pardavimo tarifus sudaro mažą dalį gamtinių dujų tiekimo Prancūzijoje (35), juo labiau, kad numatyta per kelis etapus panaikinti reguliuojamuosius gamtinių dujų pardavimo tarifus (36).

35

36

| (120) | Be to, dėl suteikto pranašumo Prancūzija pažymi, pirma, kad nustatant kapitalo kaštus atsižvelgiama į mažiausią riziką, kylančią reguliuojamai veiklai dėl mažesnės naudojamo kapitalo grąžos palyginti su nereguliuojama veikla. Antra, Prancūzija neigia, kad saugyklų operatoriaus gaunamos pajamos taikant reguliuojamą sistemą nuolat yra didesnės nei tos, kurias šis operatorius gauna taikant sutartinę sistemą (37). Be to, Prancūzija primena, kad nuo 2018 m. taikoma reguliavimo sistema yra simetrinė: „kompensacija“ galėtų pakeisti kryptį ir galėtų būti pervedama saugyklų operatorių, jeigu pajamos iš prekybos viršytų ERK nustatytas leidžiamąsias pajamas. Todėl reguliuojamas modelis negali būti atskirtas nuo pagal šį reguliuojamą modelį saugyklų operatoriams nustatytų įsipareigojimų ir jų prarastos ekonominės galimybės. |
| --- | --- |

(120)

Be to, dėl suteikto pranašumo Prancūzija pažymi, pirma, kad nustatant kapitalo kaštus atsižvelgiama į mažiausią riziką, kylančią reguliuojamai veiklai dėl mažesnės naudojamo kapitalo grąžos palyginti su nereguliuojama veikla. Antra, Prancūzija neigia, kad saugyklų operatoriaus gaunamos pajamos taikant reguliuojamą sistemą nuolat yra didesnės nei tos, kurias šis operatorius gauna taikant sutartinę sistemą (37). Be to, Prancūzija primena, kad nuo 2018 m. taikoma reguliavimo sistema yra simetrinė: „kompensacija“ galėtų pakeisti kryptį ir galėtų būti pervedama saugyklų operatorių, jeigu pajamos iš prekybos viršytų ERK nustatytas leidžiamąsias pajamas. Todėl reguliuojamas modelis negali būti atskirtas nuo pagal šį reguliuojamą modelį saugyklų operatoriams nustatytų įsipareigojimų ir jų prarastos ekonominės galimybės.

37

| (121) | Balansinės vertės sumažėjimas 494 mln. EUR, kurį kelios dienos po ERK patvirtintų kriterijų dėl laikymo tarifo paskelbimo fiksavo ENGIE grupė savo reguliuojamos laikymo veiklos srityje patvirtina tokį pelno, susijusio su palankiomis rinkos sąlygomis, tikimybės praradimą. Galiausiai Prancūzija primena, kad pradėjus taikyti reguliavimo mechanizmą 2017–2018 m. nedidėjo Prancūzijos saugyklų operatorių, išskyrus bendrovę Storengy, pajamos. Prancūzija taip pat pažymi, kad Storengy pagal reguliuojamą sistemą, kai skirtumas panašus, gauna leidžiamąsias pajamas, kurios yra mažesnės nei pajamos, gaunamos iš prekybos taikant sutartinę sistemą. |
| --- | --- |

(121)

Balansinės vertės sumažėjimas 494 mln. EUR, kurį kelios dienos po ERK patvirtintų kriterijų dėl laikymo tarifo paskelbimo fiksavo ENGIE grupė savo reguliuojamos laikymo veiklos srityje patvirtina tokį pelno, susijusio su palankiomis rinkos sąlygomis, tikimybės praradimą. Galiausiai Prancūzija primena, kad pradėjus taikyti reguliavimo mechanizmą 2017–2018 m. nedidėjo Prancūzijos saugyklų operatorių, išskyrus bendrovę Storengy, pajamos. Prancūzija taip pat pažymi, kad Storengy pagal reguliuojamą sistemą, kai skirtumas panašus, gauna leidžiamąsias pajamas, kurios yra mažesnės nei pajamos, gaunamos iš prekybos taikant sutartinę sistemą.

Storengy

Storengy

| (122) | Prancūzija mano, kad analizuojant suteikto pranašumo atrankųjį pobūdį netikslinga išsamiai aptarinėti kitose valstybėse narėse esančių saugyklų operatorių padėtį. Iš tikrųjų ji cituoja Bendrąjį Teismą ir Teisingumo Teismą, kurie pažymėjo, kad
  „atrankinio pobūdžio sąlyga gali būti vertinama tik vienos valstybės narės lygiu“
   (38). Bet kuriuo atveju Prancūzija pažymi, kad kitų valstybių narių saugyklų operatorių faktinė ir teisinė padėtis nėra panaši, atsižvelgiant į nagrinėjama priemone siekiamą tikslą, t. y. užtikrinti gamtinių dujų tiekimo saugumą Prancūzijoje. |
| --- | --- |

(122)

Prancūzija mano, kad analizuojant suteikto pranašumo atrankųjį pobūdį netikslinga išsamiai aptarinėti kitose valstybėse narėse esančių saugyklų operatorių padėtį. Iš tikrųjų ji cituoja Bendrąjį Teismą ir Teisingumo Teismą, kurie pažymėjo, kad
  „atrankinio pobūdžio sąlyga gali būti vertinama tik vienos valstybės narės lygiu“
   (38). Bet kuriuo atveju Prancūzija pažymi, kad kitų valstybių narių saugyklų operatorių faktinė ir teisinė padėtis nėra panaši, atsižvelgiant į nagrinėjama priemone siekiamą tikslą, t. y. užtikrinti gamtinių dujų tiekimo saugumą Prancūzijoje.

„atrankinio pobūdžio sąlyga gali būti vertinama tik vienos valstybės narės lygiu“

38

| (123) | Dėl, pirma, jungiamųjų dujotiekių operatorių, ir, antra, suskystintų dujų terminalų operatorių Prancūzija primena, kad visi šie operatoriai Prancūzijoje yra reguliuojamieji (39). Taigi jiems taikomi reguliavimo mechanizmai, kurie yra labai panašūs į tą, kuris nustatytas dėl laikymo, įskaitant reguliuotojo nustatomas leidžiamąsias pajamas, kuriomis jie gali padengti savo sąnaudas. Todėl Prancūzija mano, kad negalima ginčyti, jog nagrinėjama priemone šiems operatoriams suteikiamas atrankusis pranašumas palyginti su jungiamųjų dujotiekių ir suskystintų dujų terminalų operatoriais. |
| --- | --- |

(123)

Dėl, pirma, jungiamųjų dujotiekių operatorių, ir, antra, suskystintų dujų terminalų operatorių Prancūzija primena, kad visi šie operatoriai Prancūzijoje yra reguliuojamieji (39). Taigi jiems taikomi reguliavimo mechanizmai, kurie yra labai panašūs į tą, kuris nustatytas dėl laikymo, įskaitant reguliuotojo nustatomas leidžiamąsias pajamas, kuriomis jie gali padengti savo sąnaudas. Todėl Prancūzija mano, kad negalima ginčyti, jog nagrinėjama priemone šiems operatoriams suteikiamas atrankusis pranašumas palyginti su jungiamųjų dujotiekių ir suskystintų dujų terminalų operatoriais.

39

| (124) | Dėl poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai Prancūzija mano, kad jungiamųjų dujotiekių ir suskystintų dujų terminalų operatoriai nekonkuruoja su saugyklų operatoriais (taip pat žr. (133) ir paskesnes konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(124)

Dėl poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai Prancūzija mano, kad jungiamųjų dujotiekių ir suskystintų dujų terminalų operatoriai nekonkuruoja su saugyklų operatoriais (taip pat žr. (133) ir paskesnes konstatuojamąsias dalis).

4.2.   Nagrinėjamos priemonės suderinamumas su vidaus rinka

Nagrinėjamos priemonės suderinamumas su vidaus rinka

4.2.1.   Proporcingumas

Proporcingumas

| (125) | Prancūzija paaiškina, kad operatorių sąnaudomis grindžiamas reguliavimas yra tarp Sąjungos reguliuotojų labai paplitęs metodas. Jį taikant galima užtikrinti, kad operatoriai gautų pakankamai pajamų savo veiklai tęsti, o galutiniai vartotojai už laikymą nemokėtų daugiau nei kainuoja suteikta paslauga. A contrario, Prancūzija paaiškina, kad, jos nuomone, skirtumo dydžiu grindžiamas metodas yra kintantis ir jį taikant – priklausomai nuo rinkos kainų pokyčių trumpuoju laikotarpiu – galėtų būti neužtikrinta, kad bus padengtos operatorių sąnaudos arba, priešingai, galėtų būti gaunamas nepagrįstas pelnas. |
| --- | --- |

(125)

Prancūzija paaiškina, kad operatorių sąnaudomis grindžiamas reguliavimas yra tarp Sąjungos reguliuotojų labai paplitęs metodas. Jį taikant galima užtikrinti, kad operatoriai gautų pakankamai pajamų savo veiklai tęsti, o galutiniai vartotojai už laikymą nemokėtų daugiau nei kainuoja suteikta paslauga. A contrario, Prancūzija paaiškina, kad, jos nuomone, skirtumo dydžiu grindžiamas metodas yra kintantis ir jį taikant – priklausomai nuo rinkos kainų pokyčių trumpuoju laikotarpiu – galėtų būti neužtikrinta, kad bus padengtos operatorių sąnaudos arba, priešingai, galėtų būti gaunamas nepagrįstas pelnas.

A contrario

| (126) | Siekdama nustatyti laikymo tarifo dydį ERK nustatė reguliavimą, grindžiamą operatorių patiriamų sąnaudų, kurios laikomos efektyviomis, padengimu. Taigi kiekvienam operatoriui ji nustato leidžiamąsias pajamas, kad būtų padengtos sąnaudos, kurias sudaro veiklos išlaidos ir turto amortizacija bei kapitalo kaštai. Siekdama saugyklų operatoriams nustatyti pirminę RTB 2018 m. sausio 1 d. ERK 2016 m. gruodžio 31 d. atliko operatorių turto bendros balansinės vertės perkainojimą (žr. (55) ir paskesnes konstatuojamąsias dalis dėl leidžiamųjų pajamų nustatymo). |
| --- | --- |

(126)

Siekdama nustatyti laikymo tarifo dydį ERK nustatė reguliavimą, grindžiamą operatorių patiriamų sąnaudų, kurios laikomos efektyviomis, padengimu. Taigi kiekvienam operatoriui ji nustato leidžiamąsias pajamas, kad būtų padengtos sąnaudos, kurias sudaro veiklos išlaidos ir turto amortizacija bei kapitalo kaštai. Siekdama saugyklų operatoriams nustatyti pirminę RTB 2018 m. sausio 1 d. ERK 2016 m. gruodžio 31 d. atliko operatorių turto bendros balansinės vertės perkainojimą (žr. (55) ir paskesnes konstatuojamąsias dalis dėl leidžiamųjų pajamų nustatymo).

| (127) | Prancūzija taip pat pateikia papildomus analizės elementus, kad įrodytų, jog taikant kitus metodus gaunami RTB rezultatai, kurie atitinka ERK taikomą metodą. |
| --- | --- |

(127)

Prancūzija taip pat pateikia papildomus analizės elementus, kad įrodytų, jog taikant kitus metodus gaunami RTB rezultatai, kurie atitinka ERK taikomą metodą.

| (128) | Saugyklų operatorių vertė jų akcininkų apskaitoje nustatoma taikant apskaitos standartus ir atsižvelgiant į prognozuojamas veiklos pajamas ilguoju laikotarpiu. Remdamasi tuo, kad ENGIE apskaitoje Storengy2016 m. gruodžio 31 d. vertinama [3–5 mlrd. EUR], ERK nustatė, kad Storengy atveju pirminė RTB yra 3,5 mlrd. EUR Remdamasi tuo, kad patronuojančiosios bendrovės apskaitoje laikymo pajėgumai 2016 m. gruodžio 31 d. vertinami maždaug [1–2 mlrd. EUR], ERK nustatė, kad Teréga atveju pirminė RTB yra 1 156 mln. EUR. |
| --- | --- |

(128)

Saugyklų operatorių vertė jų akcininkų apskaitoje nustatoma taikant apskaitos standartus ir atsižvelgiant į prognozuojamas veiklos pajamas ilguoju laikotarpiu. Remdamasi tuo, kad ENGIE apskaitoje Storengy2016 m. gruodžio 31 d. vertinama [3–5 mlrd. EUR], ERK nustatė, kad Storengy atveju pirminė RTB yra 3,5 mlrd. EUR Remdamasi tuo, kad patronuojančiosios bendrovės apskaitoje laikymo pajėgumai 2016 m. gruodžio 31 d. vertinami maždaug [1–2 mlrd. EUR], ERK nustatė, kad Teréga atveju pirminė RTB yra 1 156 mln. EUR.

Storengy

Storengy

Teréga

| (129) | Naujausi sandoriai taip pat leidžia aiškiau nustatyti įmonių vertę ir laikymo veiklos vertę vykdant sandorius. Pavyzdžiui, remiantis su bendrovės Teréga kapitalu susijusiais 2013 m. (40) ir 2015 m. (41) sudarytais sandoriais laikymo pajėgumų turtas įvertintas [1–2 mlrd. EUR]. |
| --- | --- |

(129)

Naujausi sandoriai taip pat leidžia aiškiau nustatyti įmonių vertę ir laikymo veiklos vertę vykdant sandorius. Pavyzdžiui, remiantis su bendrovės Teréga kapitalu susijusiais 2013 m. (40) ir 2015 m. (41) sudarytais sandoriais laikymo pajėgumų turtas įvertintas [1–2 mlrd. EUR].

Teréga

40

41

| (130) | Be to, Prancūzija nurodo, kad išorės konsultantai taip pat dirbo operatorių RTB vertinimo klausimu. Storengy atveju ERK pasamdyti konsultantai ją įvertino [3–5 mlrd. EUR]. Prancūzija taip pat remiasi tyrimu, kurį Teréga užsakymu atliko PwC, kuriame 2018 m. RTB įvertinta [1–2 mlrd. EUR]. |
| --- | --- |

(130)

Be to, Prancūzija nurodo, kad išorės konsultantai taip pat dirbo operatorių RTB vertinimo klausimu. Storengy atveju ERK pasamdyti konsultantai ją įvertino [3–5 mlrd. EUR]. Prancūzija taip pat remiasi tyrimu, kurį Teréga užsakymu atliko PwC, kuriame 2018 m. RTB įvertinta [1–2 mlrd. EUR].

Storengy

Teréga

PwC

| (131) | Galiausiai Prancūzija mano, kad alternatyvus metodas, pagal kurį atkuriama operatoriaus pajamų istorija siekiant nustatyti, ar jų pakanka, kad būtų padengtos buvusios investicijos, nėra pakankamai patikimas siekiant nustatyti RTB vertę. Iš tikrųjų taikant tokį metodą reiktų nuo pradinės eksploatacijos pradžios atkurti seniausią (XX a. šeštojo dešimtmečio pabaigos) laikymo turtą, kiekvieno operatoriaus free cash-flows, kurie sudaro operatoriaus turimus pinigus atėmus jam reikalingą apyvartinį kapitalą, jo mokesčius ir investicijas, kad jie būtų palyginti su bendra turto verte. |
| --- | --- |

(131)

Galiausiai Prancūzija mano, kad alternatyvus metodas, pagal kurį atkuriama operatoriaus pajamų istorija siekiant nustatyti, ar jų pakanka, kad būtų padengtos buvusios investicijos, nėra pakankamai patikimas siekiant nustatyti RTB vertę. Iš tikrųjų taikant tokį metodą reiktų nuo pradinės eksploatacijos pradžios atkurti seniausią (XX a. šeštojo dešimtmečio pabaigos) laikymo turtą, kiekvieno operatoriaus free cash-flows, kurie sudaro operatoriaus turimus pinigus atėmus jam reikalingą apyvartinį kapitalą, jo mokesčius ir investicijas, kad jie būtų palyginti su bendra turto verte.

free cash-flows

| (132) | Atrodo, kad atkurti tokius istorinius duomenis itin sudėtinga tiek dėl to, kad reikalingas išsamus pagrindimas dokumentais, tiek dėl dabartinių laikymo veikla užsiimančių bendrovių organizacinių ir kapitalo pokyčių: pirma, Storengy, kuri yra įtraukta į integruotą Gaz de France/GDF Suez modelį, atveju atkuriant istorinius duomenis būtų reikalingos veiklos nukrypimo prielaidos; kita vertus, Teréga buvo ne kartą perleista. |
| --- | --- |

(132)

Atrodo, kad atkurti tokius istorinius duomenis itin sudėtinga tiek dėl to, kad reikalingas išsamus pagrindimas dokumentais, tiek dėl dabartinių laikymo veikla užsiimančių bendrovių organizacinių ir kapitalo pokyčių: pirma, Storengy, kuri yra įtraukta į integruotą Gaz de France/GDF Suez modelį, atveju atkuriant istorinius duomenis būtų reikalingos veiklos nukrypimo prielaidos; kita vertus, Teréga buvo ne kartą perleista.

Storengy

Gaz de France/GDF Suez

Teréga

4.2.2.   Neigiamas poveikis konkurencijai ir tarpusavio prekybai

Neigiamas poveikis konkurencijai ir tarpusavio prekybai

| (133) | Dėl konkurencijos tarp Prancūzijos tiekėjų ir kitų valstybių narių tiekėjų, kurie užsako Prancūzijos laikymo pajėgumus, iškraipymo Prancūzija paaiškina, kad tiekėjo „pilietybė“ nedaro jokio poveikio. Viešuosiuose aukcionuose gali dalyvauti visi subjektai, turintys leidimą tiekti gamtines dujas. Šis leidimas tiekti dujas nėra išduodamas vien tik Prancūzijos tiekėjams ir jį gali gauti visi Sąjungos valstybės narės teritorijoje įsisteigę asmenys (42). Antra, Prancūzijos valdžios institucijos pažymi, kad už tą pačią perdavimo paslaugą Prancūzijos tiekėjams ir kitų valstybių narių tiekėjams taikomas tas pats naudojimosi gamtinių dujų perdavimo tinklais tarifas. |
| --- | --- |

(133)

Dėl konkurencijos tarp Prancūzijos tiekėjų ir kitų valstybių narių tiekėjų, kurie užsako Prancūzijos laikymo pajėgumus, iškraipymo Prancūzija paaiškina, kad tiekėjo „pilietybė“ nedaro jokio poveikio. Viešuosiuose aukcionuose gali dalyvauti visi subjektai, turintys leidimą tiekti gamtines dujas. Šis leidimas tiekti dujas nėra išduodamas vien tik Prancūzijos tiekėjams ir jį gali gauti visi Sąjungos valstybės narės teritorijoje įsisteigę asmenys (42). Antra, Prancūzijos valdžios institucijos pažymi, kad už tą pačią perdavimo paslaugą Prancūzijos tiekėjams ir kitų valstybių narių tiekėjams taikomas tas pats naudojimosi gamtinių dujų perdavimo tinklais tarifas.

42

| (134) | Be to, Prancūzijos manymu, saugyklos nekonkuruoja su jungiamaisiais dujotiekiais ir suskystintų dujų terminalais. Prancūzija pirmiausia pažymi, kad Komisija niekada nėra vertinusi, ar yra bendroji rinka, apimanti gamtinių dujų laikymą, pakartotinio dujinimo infrastruktūrą ir jungiamuosius dujotiekius. Be to, Prancūzija pažymi, kad analizėse, susijusiose su dujų sistemos pajėgumais pagrįstiems poreikiams patenkinti, gamtinių dujų pagrindinės saugyklos turimu suskystintų gamtinių dujų atsargų kiekiu papildo visiškai išnaudojamus jungiamuosius dujotiekius ir visiškai išnaudojamus suskystintų dujų terminalų pajėgumus. |
| --- | --- |

(134)

Be to, Prancūzijos manymu, saugyklos nekonkuruoja su jungiamaisiais dujotiekiais ir suskystintų dujų terminalais. Prancūzija pirmiausia pažymi, kad Komisija niekada nėra vertinusi, ar yra bendroji rinka, apimanti gamtinių dujų laikymą, pakartotinio dujinimo infrastruktūrą ir jungiamuosius dujotiekius. Be to, Prancūzija pažymi, kad analizėse, susijusiose su dujų sistemos pajėgumais pagrįstiems poreikiams patenkinti, gamtinių dujų pagrindinės saugyklos turimu suskystintų gamtinių dujų atsargų kiekiu papildo visiškai išnaudojamus jungiamuosius dujotiekius ir visiškai išnaudojamus suskystintų dujų terminalų pajėgumus.

| (135) | Be to, Prancūzija konstatuoja, kad Komisija ne kartą pripažino, jog egzistuoja atskira gamtinių dujų požeminių saugyklų rinka tiek Prancūzijoje (43), tiek ir kitose valstybėse narėse (44). Atsižvelgdama į rinkos tyrimo dėl veiklos Prancūzijos teritorijoje rezultatus Komisija konstatavo, kad laikymas negali būti pakeičiamas kitomis lankstumo formomis (45). Prancūzija taip pat pažymi, kad dviejuose sprendimuose Komisija konstatavo, kad gamtinių dujų rinka buvo regioninio ar net nacionalinio lygmens (46). |
| --- | --- |

(135)

Be to, Prancūzija konstatuoja, kad Komisija ne kartą pripažino, jog egzistuoja atskira gamtinių dujų požeminių saugyklų rinka tiek Prancūzijoje (43), tiek ir kitose valstybėse narėse (44). Atsižvelgdama į rinkos tyrimo dėl veiklos Prancūzijos teritorijoje rezultatus Komisija konstatavo, kad laikymas negali būti pakeičiamas kitomis lankstumo formomis (45). Prancūzija taip pat pažymi, kad dviejuose sprendimuose Komisija konstatavo, kad gamtinių dujų rinka buvo regioninio ar net nacionalinio lygmens (46).

43

44

45

46

| (136) | Prancūzija mano, kad kiekviena lankstumo priemonė pasižymi savitomis funkcijomis ir ypatybėmis, kurios neleidžia jos pakeisti kitomis lankstumo priemonėmis. Jungiamieji dujotiekiai leidžia tiekti gamtines dujas į teritoriją. Jei nebūtų saugyklų reikėtų suprojektuoti jungiamuosius dujotiekius, kad vartojimo piko metu būtų galima užtikrinti gamtinių dujų tiekimą į Prancūzijos teritoriją. Todėl toks projektavimas būtų neveiksmingas. Be to, Sąjunga skelbia siekianti sumažinti gamtinių dujų vartojimą. Nenumatytos jokios naujos investicijos, susijusios su šiuo metu Prancūzijos turimais jungiamaisiais dujotiekiais. Taigi Komisijos pateiktas klausimas dėl konkurencijos ir investicijų rodiklių ilguoju laikotarpiu yra visiškai teorinis. |
| --- | --- |

(136)

Prancūzija mano, kad kiekviena lankstumo priemonė pasižymi savitomis funkcijomis ir ypatybėmis, kurios neleidžia jos pakeisti kitomis lankstumo priemonėmis. Jungiamieji dujotiekiai leidžia tiekti gamtines dujas į teritoriją. Jei nebūtų saugyklų reikėtų suprojektuoti jungiamuosius dujotiekius, kad vartojimo piko metu būtų galima užtikrinti gamtinių dujų tiekimą į Prancūzijos teritoriją. Todėl toks projektavimas būtų neveiksmingas. Be to, Sąjunga skelbia siekianti sumažinti gamtinių dujų vartojimą. Nenumatytos jokios naujos investicijos, susijusios su šiuo metu Prancūzijos turimais jungiamaisiais dujotiekiais. Taigi Komisijos pateiktas klausimas dėl konkurencijos ir investicijų rodiklių ilguoju laikotarpiu yra visiškai teorinis.

| (137) | Suskystintų dujų terminalai leidžia turėti tarpinį sprendimą, kad dujos į teritoriją būtų tiekiamos mažesnėmis sąnaudomis. SGD prieinamumas nėra užtikrintas ir labai priklauso nuo pasaulinių pasiūlos ir paklausos sąlygų, dėl kurių reguliariai nukreipiami kroviniai. Be to, laikymo pajėgumai suskystintų dujų terminaluose yra riboti (47) ir palankiausiomis sąlygomis šie terminalai negalėtų būti naudojami ilgiau kaip 5 dienas. Tačiau šis laikotarpis yra trumpesnis nei vidutinė šalčio bangos trukmė, t. y. 5–15 dienų, todėl trūksta laiko užtikrinti, kad pakankamai greitai būtų atgabentas krovinys ir būtų išvengta tiekimo nutraukimo (48). |
| --- | --- |

(137)

Suskystintų dujų terminalai leidžia turėti tarpinį sprendimą, kad dujos į teritoriją būtų tiekiamos mažesnėmis sąnaudomis. SGD prieinamumas nėra užtikrintas ir labai priklauso nuo pasaulinių pasiūlos ir paklausos sąlygų, dėl kurių reguliariai nukreipiami kroviniai. Be to, laikymo pajėgumai suskystintų dujų terminaluose yra riboti (47) ir palankiausiomis sąlygomis šie terminalai negalėtų būti naudojami ilgiau kaip 5 dienas. Tačiau šis laikotarpis yra trumpesnis nei vidutinė šalčio bangos trukmė, t. y. 5–15 dienų, todėl trūksta laiko užtikrinti, kad pakankamai greitai būtų atgabentas krovinys ir būtų išvengta tiekimo nutraukimo (48).

47

48

| (138) | Taigi gamtinių dujų saugyklos užtikrina lankstų sezoninį tiekimą, kuris negali būti užtikrintas nei jungiamaisiais dujotiekiais panašiomis ekonominėmis sąlygomis, nei per suskystintų dujų terminalus. A contrario, to, kad Prancūzijoje yra saugyklų, nepakanka, kad būtų užtikrintas gamtinių dujų tiekimo Prancūzijai saugumas. Vis tiek būtina naudoti jungiamuosius dujotiekius ir suskystintų dujų terminalus, kad dujos būtų tiekiamos į teritoriją. |
| --- | --- |

(138)

Taigi gamtinių dujų saugyklos užtikrina lankstų sezoninį tiekimą, kuris negali būti užtikrintas nei jungiamaisiais dujotiekiais panašiomis ekonominėmis sąlygomis, nei per suskystintų dujų terminalus. A contrario, to, kad Prancūzijoje yra saugyklų, nepakanka, kad būtų užtikrintas gamtinių dujų tiekimo Prancūzijai saugumas. Vis tiek būtina naudoti jungiamuosius dujotiekius ir suskystintų dujų terminalus, kad dujos būtų tiekiamos į teritoriją.

A contrario

| (139) | Taigi šios įvairios infrastruktūros rūšys papildo viena kitą, o ne tarpusavyje konkuruoja, kad būtų užtikrintas dujų tiekimo Prancūzijoje saugumas. |
| --- | --- |

(139)

Taigi šios įvairios infrastruktūros rūšys papildo viena kitą, o ne tarpusavyje konkuruoja, kad būtų užtikrintas dujų tiekimo Prancūzijoje saugumas.

| (140) | NET jeigu būtų manoma, kad jungiamieji dujotiekiai, suskystintų dujų terminalai ir gamtinių dujų saugyklos konkuruoja, Prancūzija primena, kad tiek jungiamieji dujotiekiai, tiek suskystintų dujų terminalai Prancūzijoje, išskyrus Diunkerko terminalą, yra reguliuojami. Todėl šios infrastruktūros grąža atitinka ERK nustatytą turto grąžos normą. Taigi dėl laikymo reguliavimo įgyvendinimo negali kilti pasekmių kitos reguliuojamos infrastruktūros grąžai. |
| --- | --- |

(140)

NET jeigu būtų manoma, kad jungiamieji dujotiekiai, suskystintų dujų terminalai ir gamtinių dujų saugyklos konkuruoja, Prancūzija primena, kad tiek jungiamieji dujotiekiai, tiek suskystintų dujų terminalai Prancūzijoje, išskyrus Diunkerko terminalą, yra reguliuojami. Todėl šios infrastruktūros grąža atitinka ERK nustatytą turto grąžos normą. Taigi dėl laikymo reguliavimo įgyvendinimo negali kilti pasekmių kitos reguliuojamos infrastruktūros grąžai.

| (141) | Be to, Prancūzija primena, kad neseniai susiklosčiusios aplinkybės paneigia galimą konkurencijos, kuri yra žalinga jungiamiesiems dujotiekiams arba suskystintų dujų terminalams, prielaidą. Nuo 2018 m. pabaigos Prancūzijoje ir Sąjungoje terminalai naudojami itin intensyviai palyginti su pastaraisiais 10 metų. Be to, suskystintų dujų terminalų operatoriai neseniai pradėjo sėkmingai prekiauti savo pajėgumais vidutiniu laikotarpiu. Laikymo reguliavimas kartu su 2018 m. pabaigoje įgyvendintu zonų apjungimu Prancūzijoje labai padėjo padidinti Prancūzijos ir Vakarų Europos rinkos gylį ir likvidumą. |
| --- | --- |

(141)

Be to, Prancūzija primena, kad neseniai susiklosčiusios aplinkybės paneigia galimą konkurencijos, kuri yra žalinga jungiamiesiems dujotiekiams arba suskystintų dujų terminalams, prielaidą. Nuo 2018 m. pabaigos Prancūzijoje ir Sąjungoje terminalai naudojami itin intensyviai palyginti su pastaraisiais 10 metų. Be to, suskystintų dujų terminalų operatoriai neseniai pradėjo sėkmingai prekiauti savo pajėgumais vidutiniu laikotarpiu. Laikymo reguliavimas kartu su 2018 m. pabaigoje įgyvendintu zonų apjungimu Prancūzijoje labai padėjo padidinti Prancūzijos ir Vakarų Europos rinkos gylį ir likvidumą.

| (142) | Prancūzija taip pat neigia, kad reguliuojant laikymą būtų galima sumažinti paskatas naudotis esamais suskystintų dujų terminalais ir jungiamaisiais dujotiekiais. Paskatas dėl naudojimo lemia įvairių gamtinių dujų rinkų siunčiami kainų signalai (49). Šiomis aplinkybėmis saugyklos yra papildoma priemonė siekiant optimizuoti gamtinių dujų tiekimo sąnaudas ir pasinaudoti konkurencingomis rinkos kainomis. |
| --- | --- |

(142)

Prancūzija taip pat neigia, kad reguliuojant laikymą būtų galima sumažinti paskatas naudotis esamais suskystintų dujų terminalais ir jungiamaisiais dujotiekiais. Paskatas dėl naudojimo lemia įvairių gamtinių dujų rinkų siunčiami kainų signalai (49). Šiomis aplinkybėmis saugyklos yra papildoma priemonė siekiant optimizuoti gamtinių dujų tiekimo sąnaudas ir pasinaudoti konkurencingomis rinkos kainomis.

49

| (143) | Prancūzija taip pat pažymi, kad sprendimai dėl investicijų į jungiamuosius dujotiekius ir suskystintų dujų terminalus grindžiami tiekimo strategijomis, kurioms gamtinių dujų saugyklos nedaro neigiamos įtakos. |
| --- | --- |

(143)

Prancūzija taip pat pažymi, kad sprendimai dėl investicijų į jungiamuosius dujotiekius ir suskystintų dujų terminalus grindžiami tiekimo strategijomis, kurioms gamtinių dujų saugyklos nedaro neigiamos įtakos.

| (144) | Galiausiai Prancūzija mano, kad nagrinėjama priemonė kitų valstybių saugyklų operatorių padėčiai nedaro jokio poveikio. Prancūzijos valdžios institucijos pažymi, kad šalies dujų sistemos struktūroje, kuri grindžiama, be kita ko, atsižvelgimu į 100 % prieinamų jungiamųjų dujotiekių pajėgumų, automatiškai atsižvelgiama į tiekimo priemones, esančias už jungiamųjų dujotiekių, įskaitant kitose Sąjungos valstybėse narėse esančias gamtinių dujų saugyklas. Prancūzijos valdžios institucijos taip pat pabrėžia, kad kai kurios iš šių saugyklų taip pat yra reguliuojamos. |
| --- | --- |

(144)

Galiausiai Prancūzija mano, kad nagrinėjama priemonė kitų valstybių saugyklų operatorių padėčiai nedaro jokio poveikio. Prancūzijos valdžios institucijos pažymi, kad šalies dujų sistemos struktūroje, kuri grindžiama, be kita ko, atsižvelgimu į 100 % prieinamų jungiamųjų dujotiekių pajėgumų, automatiškai atsižvelgiama į tiekimo priemones, esančias už jungiamųjų dujotiekių, įskaitant kitose Sąjungos valstybėse narėse esančias gamtinių dujų saugyklas. Prancūzijos valdžios institucijos taip pat pabrėžia, kad kai kurios iš šių saugyklų taip pat yra reguliuojamos.

| (145) | Laikymo pajėgumai parduodami aukcionuose rinkos kaina. Todėl dėl nagrinėjamos priemonės nesudaromos mažiau palankios sąlygos kitų valstybių narių saugyklų operatoriams. Be to, nagrinėjama priemone gali būti daromas tik itin mažas poveikis kainodarai. Prancūzijos saugyklose gali būti laikoma maždaug 130 TWh (50), o tai yra mažas kiekis, palyginti su kiekiais, kuriais prekiaujama prekyvietėse. 2018 m. prekybos TTF apimtis siekė 28 220 TWh (51). |
| --- | --- |

(145)

Laikymo pajėgumai parduodami aukcionuose rinkos kaina. Todėl dėl nagrinėjamos priemonės nesudaromos mažiau palankios sąlygos kitų valstybių narių saugyklų operatoriams. Be to, nagrinėjama priemone gali būti daromas tik itin mažas poveikis kainodarai. Prancūzijos saugyklose gali būti laikoma maždaug 130 TWh (50), o tai yra mažas kiekis, palyginti su kiekiais, kuriais prekiaujama prekyvietėse. 2018 m. prekybos TTF apimtis siekė 28 220 TWh (51).

50

51

| (146) | Taigi visiems įvairių valstybių narių saugyklų operatoriams sudaromos rinkos sąlygos, kuriomis Prancūzijos saugyklos daro tik nedidelę įtaką, todėl negalima teigti, kad jų gaunama grąža galėtų mažėti dėl nagrinėjamos priemonės įgyvendinimo. |
| --- | --- |

(146)

Taigi visiems įvairių valstybių narių saugyklų operatoriams sudaromos rinkos sąlygos, kuriomis Prancūzijos saugyklos daro tik nedidelę įtaką, todėl negalima teigti, kad jų gaunama grąža galėtų mažėti dėl nagrinėjamos priemonės įgyvendinimo.

| (147) | Be to, Prancūzija pažymi, kad Vokietijos ir Belgijos saugyklų užpildymo lygis, kuris 2018–2019 m. išaugo, yra aukštas (52). Toks aukštas užpildymo lygis rodo, kad dėl Prancūzijos saugyklų reguliavimo kitų valstybių narių operatoriams neužkertamas kelias parduoti visus savo laikymo pajėgumus palankiomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(147)

Be to, Prancūzija pažymi, kad Vokietijos ir Belgijos saugyklų užpildymo lygis, kuris 2018–2019 m. išaugo, yra aukštas (52). Toks aukštas užpildymo lygis rodo, kad dėl Prancūzijos saugyklų reguliavimo kitų valstybių narių operatoriams neužkertamas kelias parduoti visus savo laikymo pajėgumus palankiomis rinkos sąlygomis.

52

5.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (148) | Komisija gavo aštuoniolikos suinteresuotųjų šalių, įskaitant tris priemonės pagalbos gavėjus, pastabas. Šių pastabų santrauka pateikta 149–233 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(148)

Komisija gavo aštuoniolikos suinteresuotųjų šalių, įskaitant tris priemonės pagalbos gavėjus, pastabas. Šių pastabų santrauka pateikta 149–233 konstatuojamosiose dalyse.

5.1.   Priemonės pagalbos gavėjų pastabos

Priemonės pagalbos gavėjų pastabos

5.1.1.   Géométhane

Géométhane

| (149) | Géométhane pabrėžia teigiamą priemonės nustatymo poveikį energetinio saugumo tikslo atžvilgiu. Grįsdama savo argumentus Géométhane pateikė Komisijai išsamią ataskaitą (53). |
| --- | --- |

(149)

Géométhane pabrėžia teigiamą priemonės nustatymo poveikį energetinio saugumo tikslo atžvilgiu. Grįsdama savo argumentus Géométhane pateikė Komisijai išsamią ataskaitą (53).

Géométhane

Géométhane

53

5.1.1.1.   Pagalbos buvimas

Pagalbos buvimas

| (150) | Géométhane nuomone, nagrinėjama priemonė nėra valstybės pagalba dėl daugelio priežasčių. |
| --- | --- |

(150)

Géométhane nuomone, nagrinėjama priemonė nėra valstybės pagalba dėl daugelio priežasčių.

Géométhane

| (151) | Pirmiausia, Géométhane pažymi, kad nėra finansavimo iš valstybinių išteklių, nes laikymo mokestis negali būti laikomas privaloma įmoka: ištekliai juda tik tarp privačių operatorių (gamtinių dujų tiekėjų ir saugyklų operatorių), valstybės kontrolė lėšų atžvilgiu yra ribota, nagrinėjama priemone nemažinamas valstybės biudžetas ir joje numatyta operatorių pareiga prižiūrėti pagrindines saugyklas, kurioms taikomas mechanizmas. |
| --- | --- |

(151)

Pirmiausia, Géométhane pažymi, kad nėra finansavimo iš valstybinių išteklių, nes laikymo mokestis negali būti laikomas privaloma įmoka: ištekliai juda tik tarp privačių operatorių (gamtinių dujų tiekėjų ir saugyklų operatorių), valstybės kontrolė lėšų atžvilgiu yra ribota, nagrinėjama priemone nemažinamas valstybės biudžetas ir joje numatyta operatorių pareiga prižiūrėti pagrindines saugyklas, kurioms taikomas mechanizmas.

Géométhane

| (152) | Be to, nagrinėjama priemonė negali būti laikoma Prancūzijos teritorijoje veiklą vykdantiems saugyklų operatoriams suteiktu atrankiuoju pranašumu užsienyje veikiančių operatorių atžvilgiu, nes jų teisinė ir faktinė padėtis nėra panaši į Prancūzijoje įsikūrusių operatorių padėtį nagrinėjama priemone siekiamo tikslo požiūriu. Be to, kitų lankstumo priemonių eksploatuotojai nėra panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje. |
| --- | --- |

(152)

Be to, nagrinėjama priemonė negali būti laikoma Prancūzijos teritorijoje veiklą vykdantiems saugyklų operatoriams suteiktu atrankiuoju pranašumu užsienyje veikiančių operatorių atžvilgiu, nes jų teisinė ir faktinė padėtis nėra panaši į Prancūzijoje įsikūrusių operatorių padėtį nagrinėjama priemone siekiamo tikslo požiūriu. Be to, kitų lankstumo priemonių eksploatuotojai nėra panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje.

| (153) | Galiausiai Géométhane paaiškina, kad nagrinėjama priemonė nedaro poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(153)

Galiausiai Géométhane paaiškina, kad nagrinėjama priemonė nedaro poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai.

Géométhane

5.1.1.2.   Pagalbos suderinamumas

Pagalbos suderinamumas

| (154) | Jeigu nagrinėjama priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, Géométhane nuomone, ji turėtų būti laikoma suderinama su reguliavimu valstybės pagalbos srityje. Iš tiesų nagrinėjama priemone padedama siekti bendros svarbos tikslo – energetinio saugumo. Be to, atsižvelgiant į alternatyvių priemonių analizę, ji būtina ir tinkama šiam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(154)

Jeigu nagrinėjama priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, Géométhane nuomone, ji turėtų būti laikoma suderinama su reguliavimu valstybės pagalbos srityje. Iš tiesų nagrinėjama priemone padedama siekti bendros svarbos tikslo – energetinio saugumo. Be to, atsižvelgiant į alternatyvių priemonių analizę, ji būtina ir tinkama šiam tikslui pasiekti.

Géométhane

| (155) | Nagrinėjamos priemonės nustatymas turi skatinamąjį poveikį, nes be tokios priemonės dėl nedidelės užsakytų saugyklų pajėgumų dalies ir pajamų, gaunamų iš užsakymo, kritimo dėl skirtumo mažėjimo saugyklų operatoriai būtų turėję užkonservuoti arba net visai uždaryti pagrindines saugyklas, kad būtų užtikrintas gamtinių dujų tiekimo saugumas Prancūzijoje. |
| --- | --- |

(155)

Nagrinėjamos priemonės nustatymas turi skatinamąjį poveikį, nes be tokios priemonės dėl nedidelės užsakytų saugyklų pajėgumų dalies ir pajamų, gaunamų iš užsakymo, kritimo dėl skirtumo mažėjimo saugyklų operatoriai būtų turėję užkonservuoti arba net visai uždaryti pagrindines saugyklas, kad būtų užtikrintas gamtinių dujų tiekimo saugumas Prancūzijoje.

| (156) | Leidžiamųjų pajamų apskaičiavimas pagal RTB vertinimo metodą, grindžiamą einamosiomis ekonominėmis sąnaudomis, yra pagrįstas ir proporcingas dėl šių priežasčių:






  — | įgyvendinant reguliavimo mechanizmą konsultacijų bendrovei <...> atlikus išorės auditą buvo atliktas nepriklausomas ekonominis RTB vertinimas; |
| --- | --- | --- |

(156)

Leidžiamųjų pajamų apskaičiavimas pagal RTB vertinimo metodą, grindžiamą einamosiomis ekonominėmis sąnaudomis, yra pagrįstas ir proporcingas dėl šių priežasčių:

—

įgyvendinant reguliavimo mechanizmą konsultacijų bendrovei <...> atlikus išorės auditą buvo atliktas nepriklausomas ekonominis RTB vertinimas;

| — | ERK nepatvirtino pirminės operatorių siūlytos RTB; |
| --- | --- |

—

ERK nepatvirtino pirminės operatorių siūlytos RTB;

| — | vertinant RTB einamųjų ekonominių sąnaudų metodika grindžiama bendra balansine turto verte; |
| --- | --- |

—

vertinant RTB einamųjų ekonominių sąnaudų metodika grindžiama bendra balansine turto verte;

| — | pagal metodiką apskaičiuojamos turto pakeitimo sąnaudos atėmus amortizacijos sąnaudas; |
| --- | --- |

—

pagal metodiką apskaičiuojamos turto pakeitimo sąnaudos atėmus amortizacijos sąnaudas;

| — | metodologija taikoma visiems Prancūzijoje reguliuojamiems infrastruktūros tarifams; |
| --- | --- |

—

metodologija taikoma visiems Prancūzijoje reguliuojamiems infrastruktūros tarifams;

| — | metodologiją taiko beveik visi Sąjungos reguliuotojai. |
| --- | --- |

—

metodologiją taiko beveik visi Sąjungos reguliuotojai.

| (157) | Priešingu atveju RTB vertinimas pagal rinkos vertę, kuri lygi skirtumui, nebūtų tinkamas, nes ji nepadengtų operatorių sąnaudų, o tai prieštarauja sąnaudų padengimo principui, nustatytam Direktyvoje 2009/73/EB. Taigi nusprendus atsižvelgti į rinkos vertę kiltų grėsmė reguliavimo mechanizmui, kuriuo siekiama užtikrinti tolimesnį saugyklų veikimą, kuris būtinas tinkamam perdavimo tinklo veikimui. Be to, skirtumo padidėjimo atveju grąža gali būti per didelė. ERK apskaičiuota RTB vertė dera su infrastruktūros rinkos verte ilguoju ir vidutiniu laikotarpiais. |
| --- | --- |

(157)

Priešingu atveju RTB vertinimas pagal rinkos vertę, kuri lygi skirtumui, nebūtų tinkamas, nes ji nepadengtų operatorių sąnaudų, o tai prieštarauja sąnaudų padengimo principui, nustatytam Direktyvoje 2009/73/EB. Taigi nusprendus atsižvelgti į rinkos vertę kiltų grėsmė reguliavimo mechanizmui, kuriuo siekiama užtikrinti tolimesnį saugyklų veikimą, kuris būtinas tinkamam perdavimo tinklo veikimui. Be to, skirtumo padidėjimo atveju grąža gali būti per didelė. ERK apskaičiuota RTB vertė dera su infrastruktūros rinkos verte ilguoju ir vidutiniu laikotarpiais.

| (158) | Nebūtų buvę tikslinga vertinti, ar iš pajamų, gaunamų iki reguliavimo mechanizmo įsigaliojimo, nebūtų buvę galima padengti pirminių jų investicijų, nes atsižvelgimas į šias pajamas atliekant tokį vertinimą prieštarautų Sąjungos reguliuotojų praktikai, tai būtų sudėtinga ir ne itin patikima. |
| --- | --- |

(158)

Nebūtų buvę tikslinga vertinti, ar iš pajamų, gaunamų iki reguliavimo mechanizmo įsigaliojimo, nebūtų buvę galima padengti pirminių jų investicijų, nes atsižvelgimas į šias pajamas atliekant tokį vertinimą prieštarautų Sąjungos reguliuotojų praktikai, tai būtų sudėtinga ir ne itin patikima.

| (159) | Galiausiai imtasi priemonių siekiant apriboti galimybes operatoriams gauti pelną (t. y. kapitalo vidutinė svertinė vertė, saugyklų operatorių, veiklą vykdančių efektyviai, sąnaudų ribojimas ir skatinamasis reguliavimas). |
| --- | --- |

(159)

Galiausiai imtasi priemonių siekiant apriboti galimybes operatoriams gauti pelną (t. y. kapitalo vidutinė svertinė vertė, saugyklų operatorių, veiklą vykdančių efektyviai, sąnaudų ribojimas ir skatinamasis reguliavimas).

| (160) | Géométhane taip pat pažymi, kad ERK nustatyta RTB vertė atitinka neseniai sudaryto sandorio vertę. 2016 m. Total, Ineos ir Géostock perleido 98 % Géosud, kuriai pačiai priklauso 50 % Géométhane akcijų, akcijų bendrovei CNP Assurances už <...> sumą. Todėl galima apskaičiuoti bendrą Géométhane vertę, kurią jos perdavimo momentu vertina ją įsigyjantis subjektas, t. y. <...> (54) (prie kurios pridedama <...> turimų pinigų, taigi bendra suma lygi maždaug <...>). Géométhane mano, kad ši rinkos vertė dera <...> su 2018 m. ERK nustatyta RTB verte – 188,9 mln. EUR, padidinta statomu turtu <...>. |
| --- | --- |

(160)

Géométhane taip pat pažymi, kad ERK nustatyta RTB vertė atitinka neseniai sudaryto sandorio vertę. 2016 m. Total, Ineos ir Géostock perleido 98 % Géosud, kuriai pačiai priklauso 50 % Géométhane akcijų, akcijų bendrovei CNP Assurances už <...> sumą. Todėl galima apskaičiuoti bendrą Géométhane vertę, kurią jos perdavimo momentu vertina ją įsigyjantis subjektas, t. y. <...> (54) (prie kurios pridedama <...> turimų pinigų, taigi bendra suma lygi maždaug <...>). Géométhane mano, kad ši rinkos vertė dera <...> su 2018 m. ERK nustatyta RTB verte – 188,9 mln. EUR, padidinta statomu turtu <...>.

Géométhane

Total

Ineos

Géostock

Géosud

Géométhane

CNP Assurances

Géométhane

54

Géométhane

| (161) | Nagrinėjama priemone užkertamas kelias neigiamam poveikiui valstybių narių konkurencijai ir tarpusavio prekybai. Iš tiesų:






  — | nėra konkurencijos tarp Prancūzijos gamtinių dujų tiekėjų ir užsienio valstybių gamtinių dujų tiekėjų iškraipymo. Laikymo paslaugų aukcionų tvarka užtikrina, kad Prancūzijos ir užsienio gamtinių dujų tiekėjai būtų vertinami vienodai. Be to, pagal reguliavimo mechanizmą numatytas laikymo kompensacijos finansavimo modelis užtikrina vienodą požiūrį į užsienio ir Prancūzijos tiekėjus. Užsienio tiekėjams netaikomos mažesnės kainos nei Prancūzijos tiekėjams. |
| --- | --- | --- |

(161)

Nagrinėjama priemone užkertamas kelias neigiamam poveikiui valstybių narių konkurencijai ir tarpusavio prekybai. Iš tiesų:

—

nėra konkurencijos tarp Prancūzijos gamtinių dujų tiekėjų ir užsienio valstybių gamtinių dujų tiekėjų iškraipymo. Laikymo paslaugų aukcionų tvarka užtikrina, kad Prancūzijos ir užsienio gamtinių dujų tiekėjai būtų vertinami vienodai. Be to, pagal reguliavimo mechanizmą numatytas laikymo kompensacijos finansavimo modelis užtikrina vienodą požiūrį į užsienio ir Prancūzijos tiekėjus. Užsienio tiekėjams netaikomos mažesnės kainos nei Prancūzijos tiekėjams.

| — | taip pat neiškraipoma konkurencija su kaimyninių šalių saugyklų operatoriais. Nuo reguliavimo mechanizmo įsigaliojimo saugyklų užpildymo lygis padidėjo visoje Sąjungoje ir jis yra itin aukštas; |
| --- | --- |

—

taip pat neiškraipoma konkurencija su kaimyninių šalių saugyklų operatoriais. Nuo reguliavimo mechanizmo įsigaliojimo saugyklų užpildymo lygis padidėjo visoje Sąjungoje ir jis yra itin aukštas;

| — | taip pat nėra konkurencijos tarp saugyklų operatorių ir suskystintų dujų terminalų ar jungiamųjų dujotiekių iškraipymo, nes suskystintų dujų terminalai ir jungiamieji dujotiekiai negali būti pakeisti kitomis alternatyvomis. Komisijos praktikoje priimant sprendimus dėl koncentracijų gamtinių dujų laikymo rinka apibrėžta kaip atskira rinka. Labiau reikėtų kalbėti apie tai, kad gamtinių dujų saugyklos, suskystintų dujų terminalai ir jungiamieji dujotiekiai papildo vienas kitą. |
| --- | --- |

—

taip pat nėra konkurencijos tarp saugyklų operatorių ir suskystintų dujų terminalų ar jungiamųjų dujotiekių iškraipymo, nes suskystintų dujų terminalai ir jungiamieji dujotiekiai negali būti pakeisti kitomis alternatyvomis. Komisijos praktikoje priimant sprendimus dėl koncentracijų gamtinių dujų laikymo rinka apibrėžta kaip atskira rinka. Labiau reikėtų kalbėti apie tai, kad gamtinių dujų saugyklos, suskystintų dujų terminalai ir jungiamieji dujotiekiai papildo vienas kitą.

5.1.2.   Storengy

Storengy

| (162) | Storengy pabrėžia teigiamą nagrinėjamos priemonės nustatymo poveikį energetinio saugumo tikslo atžvilgiu. Grįsdama savo argumentus Storengy pateikė Komisijai išsamią ataskaitą (55). |
| --- | --- |

(162)

Storengy pabrėžia teigiamą nagrinėjamos priemonės nustatymo poveikį energetinio saugumo tikslo atžvilgiu. Grįsdama savo argumentus Storengy pateikė Komisijai išsamią ataskaitą (55).

Storengy

Storengy

55

5.1.2.1.   Pagalbos buvimas

Pagalbos buvimas

| (163) | Storengy nuomone, nagrinėjama priemonė nėra valstybės pagalba dėl daugelio priežasčių. |
| --- | --- |

(163)

Storengy nuomone, nagrinėjama priemonė nėra valstybės pagalba dėl daugelio priežasčių.

Storengy

| (164) | Pirmiausia, Storengy pažymi, kad nėra finansavimo iš valstybinių išteklių, nes laikymo mokestis negali būti laikomas privaloma įmoka, nes ištekliai juda tik tarp privačių operatorių (gamtinių dujų tiekėjų ir saugyklų operatorių), valstybės vykdoma lėšų kontrolė yra ribota, nagrinėjama priemone nemažinamas valstybės biudžetas ir pagal ją numatyta operatorių pareiga prižiūrėti pagrindines saugyklas, kurioms taikomas mechanizmas. |
| --- | --- |

(164)

Pirmiausia, Storengy pažymi, kad nėra finansavimo iš valstybinių išteklių, nes laikymo mokestis negali būti laikomas privaloma įmoka, nes ištekliai juda tik tarp privačių operatorių (gamtinių dujų tiekėjų ir saugyklų operatorių), valstybės vykdoma lėšų kontrolė yra ribota, nagrinėjama priemone nemažinamas valstybės biudžetas ir pagal ją numatyta operatorių pareiga prižiūrėti pagrindines saugyklas, kurioms taikomas mechanizmas.

Storengy

| (165) | Be to, nagrinėjama priemonė negali būti laikoma Prancūzijos teritorijoje veiklą vykdantiems saugyklų operatoriams suteiktu atrankiuoju pranašumu užsienyje veikiančių operatorių atžvilgiu, nes jų teisinė ir faktinė padėtis nėra panaši į Prancūzijoje įsikūrusių operatorių padėtį priemone siekiamo tikslo požiūriu. Be to, kitų lankstumo priemonių eksploatuotojai nėra panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje. |
| --- | --- |

(165)

Be to, nagrinėjama priemonė negali būti laikoma Prancūzijos teritorijoje veiklą vykdantiems saugyklų operatoriams suteiktu atrankiuoju pranašumu užsienyje veikiančių operatorių atžvilgiu, nes jų teisinė ir faktinė padėtis nėra panaši į Prancūzijoje įsikūrusių operatorių padėtį priemone siekiamo tikslo požiūriu. Be to, kitų lankstumo priemonių eksploatuotojai nėra panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje.

| (166) | Galiausiai Storengy aiškina, kad nagrinėjama priemonė nedaro poveikio valstybių narių konkurencijai ir tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(166)

Galiausiai Storengy aiškina, kad nagrinėjama priemonė nedaro poveikio valstybių narių konkurencijai ir tarpusavio prekybai.

Storengy

5.1.2.2.   Pagalbos suderinamumas

Pagalbos suderinamumas

| (167) | Jeigu nagrinėjama priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, Storengy nuomone, ji turėtų būti laikoma suderinama su reguliavimu valstybės pagalbos srityje. Iš tiesų priemone padedama siekti bendros svarbos tikslo – energetinio saugumo. Be to, atsižvelgiant į alternatyvių priemonių analizę, nagrinėjama priemonė būtina ir tinkama šiam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(167)

Jeigu nagrinėjama priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, Storengy nuomone, ji turėtų būti laikoma suderinama su reguliavimu valstybės pagalbos srityje. Iš tiesų priemone padedama siekti bendros svarbos tikslo – energetinio saugumo. Be to, atsižvelgiant į alternatyvių priemonių analizę, nagrinėjama priemonė būtina ir tinkama šiam tikslui pasiekti.

Storengy

| (168) | Nagrinėjamos priemonės nustatymas turi skatinamąjį poveikį, nes be jos dėl nedidelės užsakytų saugyklų pajėgumų dalies ir pajamų, gaunamų iš užsakymo, kritimo dėl skirtumo mažėjimo saugyklų operatoriai būtų turėję užkonservuoti arba net visai uždaryti pagrindines saugyklas, kad būtų užtikrintas gamtinių dujų tiekimo saugumas Prancūzijoje. |
| --- | --- |

(168)

Nagrinėjamos priemonės nustatymas turi skatinamąjį poveikį, nes be jos dėl nedidelės užsakytų saugyklų pajėgumų dalies ir pajamų, gaunamų iš užsakymo, kritimo dėl skirtumo mažėjimo saugyklų operatoriai būtų turėję užkonservuoti arba net visai uždaryti pagrindines saugyklas, kad būtų užtikrintas gamtinių dujų tiekimo saugumas Prancūzijoje.

| (169) | Leidžiamųjų pajamų apskaičiavimas pagal reguliuojamo turto bazės vertinimo metodą, grindžiamą einamosiomis ekonominėmis sąnaudomis, yra pagrįstas ir proporcingas, dėl šių priežasčių:






  — | įgyvendinant reguliavimo mechanizmą konsultacijų bendrovei <...> atlikus išorės auditą buvo atliktas nepriklausomas ekonominis RTB vertinimas; |
| --- | --- | --- |

(169)

Leidžiamųjų pajamų apskaičiavimas pagal reguliuojamo turto bazės vertinimo metodą, grindžiamą einamosiomis ekonominėmis sąnaudomis, yra pagrįstas ir proporcingas, dėl šių priežasčių:

—

įgyvendinant reguliavimo mechanizmą konsultacijų bendrovei <...> atlikus išorės auditą buvo atliktas nepriklausomas ekonominis RTB vertinimas;

| — | ERK nepatvirtino pirminės operatorių siūlytos RTB; |
| --- | --- |

—

ERK nepatvirtino pirminės operatorių siūlytos RTB;

| — | vertinant RTB einamųjų ekonominių sąnaudų metodologija grindžiama bendra balansine turto verte; |
| --- | --- |

—

vertinant RTB einamųjų ekonominių sąnaudų metodologija grindžiama bendra balansine turto verte;

| — | pagal metodiką apskaičiuojamos turto pakeitimo sąnaudos atėmus amortizaciją; |
| --- | --- |

—

pagal metodiką apskaičiuojamos turto pakeitimo sąnaudos atėmus amortizaciją;

| — | metodologija taikoma visiems Prancūzijoje reguliuojamiems infrastruktūros tarifams; |
| --- | --- |

—

metodologija taikoma visiems Prancūzijoje reguliuojamiems infrastruktūros tarifams;

| — | metodologiją taiko beveik visi Sąjungos reguliuotojai. |
| --- | --- |

—

metodologiją taiko beveik visi Sąjungos reguliuotojai.

| (170) | Priešingu atveju RTB vertinimas pagal rinkos vertę, kuri lygi skirtumui, nebūtų tinkamas, nes ji nepadengtų operatorių sąnaudų, o tai prieštarauja sąnaudų padengimo principui, nustatytam Direktyvoje 2009/73/EB. Taigi nusprendus atsižvelgti į rinkos vertę kiltų grėsmė reguliavimo mechanizmui, kuriuo siekiama užtikrinti tolimesnį saugyklų veikimą, kuris būtinas tinkamam perdavimo tinklo veikimui. Be to, skirtumo padidėjimo atveju grąža gali būti per didelė. ERK apskaičiuota RTB vertė dera su infrastruktūros rinkos verte ilguoju ir vidutiniu laikotarpiais. |
| --- | --- |

(170)

Priešingu atveju RTB vertinimas pagal rinkos vertę, kuri lygi skirtumui, nebūtų tinkamas, nes ji nepadengtų operatorių sąnaudų, o tai prieštarauja sąnaudų padengimo principui, nustatytam Direktyvoje 2009/73/EB. Taigi nusprendus atsižvelgti į rinkos vertę kiltų grėsmė reguliavimo mechanizmui, kuriuo siekiama užtikrinti tolimesnį saugyklų veikimą, kuris būtinas tinkamam perdavimo tinklo veikimui. Be to, skirtumo padidėjimo atveju grąža gali būti per didelė. ERK apskaičiuota RTB vertė dera su infrastruktūros rinkos verte ilguoju ir vidutiniu laikotarpiais.

| (171) | Nebūtų buvę tikslinga vertinti, ar iš pajamų, gautų iki reguliavimo mechanizmo įsigaliojimo, nebūtų buvę galima padengti pirminių jų investicijų, nes atsižvelgimas į šias pajamas atliekant tokį vertinimą prieštarautų Sąjungos reguliuotojų praktikai, tai būtų sudėtinga ir ne itin patikima. |
| --- | --- |

(171)

Nebūtų buvę tikslinga vertinti, ar iš pajamų, gautų iki reguliavimo mechanizmo įsigaliojimo, nebūtų buvę galima padengti pirminių jų investicijų, nes atsižvelgimas į šias pajamas atliekant tokį vertinimą prieštarautų Sąjungos reguliuotojų praktikai, tai būtų sudėtinga ir ne itin patikima.

| (172) | Galiausiai imtasi priemonių siekiant apriboti galimybes operatoriams gauti pelną (t. y. kapitalo vidutinė svertinė vertė, saugyklų operatorių, veiklą vykdančių efektyviai, sąnaudų ribojimas ir skatinamasis reguliavimas). |
| --- | --- |

(172)

Galiausiai imtasi priemonių siekiant apriboti galimybes operatoriams gauti pelną (t. y. kapitalo vidutinė svertinė vertė, saugyklų operatorių, veiklą vykdančių efektyviai, sąnaudų ribojimas ir skatinamasis reguliavimas).

| (173) | Nagrinėjama priemone užkertamas kelias neigiamam poveikiui valstybių narių konkurencijai ir tarpusavio prekybai. Iš tiesų:






  — | nėra konkurencijos tarp Prancūzijos gamtinių dujų tiekėjų ir užsienio valstybių gamtinių dujų tiekėjų iškraipymo. Laikymo paslaugų aukcionų tvarka užtikrina, kad Prancūzijos ir užsienio gamtinių dujų tiekėjai būtų vertinami vienodai. Be to, pagal reguliavimo mechanizmą numatytas laikymo kompensacijos finansavimo modelis užtikrina vienodą požiūrį į užsienio ir Prancūzijos tiekėjus. Užsienio tiekėjams netaikomos mažesnės kainos nei Prancūzijos tiekėjams. |
| --- | --- | --- |

(173)

Nagrinėjama priemone užkertamas kelias neigiamam poveikiui valstybių narių konkurencijai ir tarpusavio prekybai. Iš tiesų:

—

nėra konkurencijos tarp Prancūzijos gamtinių dujų tiekėjų ir užsienio valstybių gamtinių dujų tiekėjų iškraipymo. Laikymo paslaugų aukcionų tvarka užtikrina, kad Prancūzijos ir užsienio gamtinių dujų tiekėjai būtų vertinami vienodai. Be to, pagal reguliavimo mechanizmą numatytas laikymo kompensacijos finansavimo modelis užtikrina vienodą požiūrį į užsienio ir Prancūzijos tiekėjus. Užsienio tiekėjams netaikomos mažesnės kainos nei Prancūzijos tiekėjams.

| — | taip pat neiškraipoma konkurencija su kaimyninių šalių saugyklų operatoriais. Nuo reguliavimo mechanizmo įsigaliojimo saugyklų užpildymo lygis padidėjo visoje Sąjungoje ir jis yra itin aukštas; |
| --- | --- |

—

taip pat neiškraipoma konkurencija su kaimyninių šalių saugyklų operatoriais. Nuo reguliavimo mechanizmo įsigaliojimo saugyklų užpildymo lygis padidėjo visoje Sąjungoje ir jis yra itin aukštas;

| — | taip pat nėra konkurencijos tarp saugyklų operatorių ir suskystintų dujų terminalų ar jungiamųjų dujotiekių iškraipymo, nes suskystintų dujų terminalai ir jungiamieji dujotiekiai negali būti pakeisti kitomis alternatyvomis. Komisijos praktikoje priimant sprendimus dėl koncentracijų gamtinių dujų laikymo rinka apibrėžta kaip atskira rinka. Labiau reikėtų kalbėti apie tai, kad gamtinių dujų saugyklos, suskystintų dujų terminalai ir jungiamieji dujotiekiai papildo vienas kitą. |
| --- | --- |

—

taip pat nėra konkurencijos tarp saugyklų operatorių ir suskystintų dujų terminalų ar jungiamųjų dujotiekių iškraipymo, nes suskystintų dujų terminalai ir jungiamieji dujotiekiai negali būti pakeisti kitomis alternatyvomis. Komisijos praktikoje priimant sprendimus dėl koncentracijų gamtinių dujų laikymo rinka apibrėžta kaip atskira rinka. Labiau reikėtų kalbėti apie tai, kad gamtinių dujų saugyklos, suskystintų dujų terminalai ir jungiamieji dujotiekiai papildo vienas kitą.

5.1.3.   Teréga

Teréga

| (174) | Teréga pažymi, kad pagrindinis laikymo reformos tikslas yra užtikrinti Prancūzijos gamtinių dujų tiekimo saugumą, kuriam buvo kilusi grėsmė iki reguliavimo mechanizmo įsigaliojimo. |
| --- | --- |

(174)

Teréga pažymi, kad pagrindinis laikymo reformos tikslas yra užtikrinti Prancūzijos gamtinių dujų tiekimo saugumą, kuriam buvo kilusi grėsmė iki reguliavimo mechanizmo įsigaliojimo.

Teréga

5.1.3.1.   Pagalbos buvimas

Pagalbos buvimas

| (175) | Teréga mano, kad priemonė nelaikytina valstybės pagalba. Teréga pažymi, kad reguliavimo sistemos, grindžiamos efektyviai veiklą vykdančio operatoriaus sąnaudų padengimo ir įprastos investuoto kapitalo grąžos principu, yra įprastos Sąjungoje, tačiau jos nėra laikomos valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(175)

Teréga mano, kad priemonė nelaikytina valstybės pagalba. Teréga pažymi, kad reguliavimo sistemos, grindžiamos efektyviai veiklą vykdančio operatoriaus sąnaudų padengimo ir įprastos investuoto kapitalo grąžos principu, yra įprastos Sąjungoje, tačiau jos nėra laikomos valstybės pagalba.

Teréga

Teréga

| (176) | Vis dėlto Teréga mano, kad nagrinėjama priemonė yra paprasta tarifų reguliavimo priemonė, kuri nėra finansuojama iš valstybinių išteklių. Iš tiesų ji nedaro poveikio valstybės biudžetui ir nelemia papildomų sąnaudų, kurios turėtų būti perkeltos galutiniams vartotojams. Be to, Prancūzija nevykdo nei PTO surenkamų lėšų, nei pačių PTO, kurie yra pagal privatinę teisę veikiančios įmonės, kurias kontroliuoja akcininkai, kurių didžioji dalis yra privatūs subjektai, valstybinės kontrolės. |
| --- | --- |

(176)

Vis dėlto Teréga mano, kad nagrinėjama priemonė yra paprasta tarifų reguliavimo priemonė, kuri nėra finansuojama iš valstybinių išteklių. Iš tiesų ji nedaro poveikio valstybės biudžetui ir nelemia papildomų sąnaudų, kurios turėtų būti perkeltos galutiniams vartotojams. Be to, Prancūzija nevykdo nei PTO surenkamų lėšų, nei pačių PTO, kurie yra pagal privatinę teisę veikiančios įmonės, kurias kontroliuoja akcininkai, kurių didžioji dalis yra privatūs subjektai, valstybinės kontrolės.

Teréga

| (177) | Teréga taip pat mano, kad nagrinėjama priemone nesuteikiamas joks atrankusis pranašumas atitinkamiems operatoriams. Reguliavimo mechanizmas grindžiamas aukcionais, jame taip pat numatyti efektyvumo skatinimo aspektai bei visų išlaidų ir pajamų ex post sureguliavimo mechanizmas. Be to, reguliavimo mechanizmo simetriškumas reiškia, kad saugyklų operatoriai nebūtinai gauna kompensaciją, o, priešingai, jiems gali tekti pervesti perviršį. |
| --- | --- |

(177)

Teréga taip pat mano, kad nagrinėjama priemone nesuteikiamas joks atrankusis pranašumas atitinkamiems operatoriams. Reguliavimo mechanizmas grindžiamas aukcionais, jame taip pat numatyti efektyvumo skatinimo aspektai bei visų išlaidų ir pajamų ex post sureguliavimo mechanizmas. Be to, reguliavimo mechanizmo simetriškumas reiškia, kad saugyklų operatoriai nebūtinai gauna kompensaciją, o, priešingai, jiems gali tekti pervesti perviršį.

Teréga

ex post

| (178) | Be to, dėl atrankumo kriterijaus Teréga mano, kad užsienio operatorių padėtis nėra šio kriterijaus požiūriu reikšmingas vertinimo aspektas. Saugyklų operatorių faktinė ir teisinė padėtis daugeliu aspektų skiriasi nuo suskystintų dujų terminalų ir jungiamųjų dujotiekių operatorių faktinės ir teisinės padėties, be kita ko, Prancūzijos gamtinių dujų tiekimo saugumo užtikrinimo tikslo požiūriu. |
| --- | --- |

(178)

Be to, dėl atrankumo kriterijaus Teréga mano, kad užsienio operatorių padėtis nėra šio kriterijaus požiūriu reikšmingas vertinimo aspektas. Saugyklų operatorių faktinė ir teisinė padėtis daugeliu aspektų skiriasi nuo suskystintų dujų terminalų ir jungiamųjų dujotiekių operatorių faktinės ir teisinės padėties, be kita ko, Prancūzijos gamtinių dujų tiekimo saugumo užtikrinimo tikslo požiūriu.

Teréga

| (179) | Galiausiai Teréga aiškina, kad nagrinėjama priemonė nedaro jokio poveikio valstybių narių konkurencijai ir tarpusavio prekybai. Laikymo pajėgumais prekiaujama aukcionuose pagal rinkos mechanizmą, kurį taikant nediskriminuojami kitose valstybėse narėse esantys operatoriai. Be to, Komisijos praktikoje priimant sprendimus dėl koncentracijų ir antikonkurencinių veiksmų visada buvo apibrėžiama atitinkama gamtinių dujų laikymo rinka, kurios aprėptis buvo ne didesnė kaip nacionalinio lygmens, ir niekada nebuvo konstatuota, kad yra didesnė rinka tiek nagrinėjamų paslaugų, tiek geografiniu požiūriu. Bet kuriuo atveju tai, kad dujų infrastruktūra yra itin reguliuojama, yra nesuderinama su konkurencijos iškraipymo gamtinių dujų rinkoje konstatavimu. |
| --- | --- |

(179)

Galiausiai Teréga aiškina, kad nagrinėjama priemonė nedaro jokio poveikio valstybių narių konkurencijai ir tarpusavio prekybai. Laikymo pajėgumais prekiaujama aukcionuose pagal rinkos mechanizmą, kurį taikant nediskriminuojami kitose valstybėse narėse esantys operatoriai. Be to, Komisijos praktikoje priimant sprendimus dėl koncentracijų ir antikonkurencinių veiksmų visada buvo apibrėžiama atitinkama gamtinių dujų laikymo rinka, kurios aprėptis buvo ne didesnė kaip nacionalinio lygmens, ir niekada nebuvo konstatuota, kad yra didesnė rinka tiek nagrinėjamų paslaugų, tiek geografiniu požiūriu. Bet kuriuo atveju tai, kad dujų infrastruktūra yra itin reguliuojama, yra nesuderinama su konkurencijos iškraipymo gamtinių dujų rinkoje konstatavimu.

Teréga

5.1.3.2.   Pagalbos suderinamumas su vidaus rinka:

Pagalbos suderinamumas su vidaus rinka:

| (180) | Darant prielaidą, kad reguliavimo mechanizmas laikytinas valstybės pagalba quod non, Teréga tvirtina, kad reguliavimo mechanizmas atitinka visas suderinamumo su vidaus rinka sąlygas, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(180)

Darant prielaidą, kad reguliavimo mechanizmas laikytinas valstybės pagalba quod non, Teréga tvirtina, kad reguliavimo mechanizmas atitinka visas suderinamumo su vidaus rinka sąlygas, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

quod non

Teréga

| (181) | Teréga mano, kad nagrinėjama priemone siekiama bendros svarbos tikslo – užtikrinti Prancūzijos gamtinių dujų tiekimo saugumą. Reguliavimo mechanizmu didinant saugyklose prieinamą gamtinių dujų kiekį šiuo mechanizmu siekiama tikslaus ir išmatuojamo tiekimo saugumo lygio. Be to, nagrinėjama priemonė laikytina būtinu valstybės įsikišimu, grindžiamu pagrįsta analize ir kuriuo sprendžiama aiškiai nustatyto rinkos nepakankamumo, kaip tai, kad galutiniai vartotojai negali nurodyti, kokia verte jie vertina tiekimo saugumą (pavyzdžiui, vertę draudimo požiūriu ar sistemos vertę), problema. Be to, Teréga pabrėžia tai, kad nagrinėjama priemonė yra tinkama priemonė tiekimo Prancūzijos teritorijoje saugumui didinti ne tik lyginant su kitomis prieinamomis lankstumo priemonėmis, bet taip pat lyginant su kitomis laikymo reguliavimo rūšimis. |
| --- | --- |

(181)

Teréga mano, kad nagrinėjama priemone siekiama bendros svarbos tikslo – užtikrinti Prancūzijos gamtinių dujų tiekimo saugumą. Reguliavimo mechanizmu didinant saugyklose prieinamą gamtinių dujų kiekį šiuo mechanizmu siekiama tikslaus ir išmatuojamo tiekimo saugumo lygio. Be to, nagrinėjama priemonė laikytina būtinu valstybės įsikišimu, grindžiamu pagrįsta analize ir kuriuo sprendžiama aiškiai nustatyto rinkos nepakankamumo, kaip tai, kad galutiniai vartotojai negali nurodyti, kokia verte jie vertina tiekimo saugumą (pavyzdžiui, vertę draudimo požiūriu ar sistemos vertę), problema. Be to, Teréga pabrėžia tai, kad nagrinėjama priemonė yra tinkama priemonė tiekimo Prancūzijos teritorijoje saugumui didinti ne tik lyginant su kitomis prieinamomis lankstumo priemonėmis, bet taip pat lyginant su kitomis laikymo reguliavimo rūšimis.

Teréga

Teréga

| (182) | Teréga ginčija Komisijos sprendime pradėti procedūrą pateiktus argumentus dėl nagrinėjamos priemonės proporcingumo. Reguliavimo mechanizmu įtariamos pagalbos suma apribota iki būtino minimumo. Iš tikrųjų reguliavimo mechanizmas grindžiamas „efektyviai veiklą vykdančio operatoriaus“ sąnaudų padengimo principu, saugyklų operatorių pajamų viršutinės ribos nustatymu ir integruotomis operatorių skatinimo užtikrinti savo veiklos išlaidų efektyvumą priemonėmis. Be to, ERK atliko nepriklausomą sąnaudų vertinimą. Tokiomis priemonėmis ERK įsitikino, kad būtų padengtos tik priimtinos sąnaudos. Be to, vertindama reguliuojamą turtą ERK rėmėsi objektyvių, šiuolaikinių ir patikimų ekonominių tyrimų, kuriuos atliko nepriklausomi ekspertai, visuma. ERK taikytas naudojamo turto vertinimo metodas šiuo atžvilgiu dera su kitų Sąjungos reguliuotojų praktika ir ją atitinka. Priešingai nei teigia Komisija, Teréga mano, kad apskaičiuojant reguliuojamo turto bazės vertę tikrai negali būti visapusiškai atsižvelgta į iki reguliavimo įsigaliojimo buvusias pajamas, nes nėra prieinamų duomenų, ir bet kuriuo atveju tai gali prieštarauti bendriesiems teisės principams. Be to, ERK dokumentai, tiek susiję su veiklos išlaidomis, tiek ir su saugyklų operatorių turto vertinimu, buvo nuolat skelbiami viešai jos sprendimuose dėl tarifų, kas užtikrina priemonės skaidrumą. |
| --- | --- |

(182)

Teréga ginčija Komisijos sprendime pradėti procedūrą pateiktus argumentus dėl nagrinėjamos priemonės proporcingumo. Reguliavimo mechanizmu įtariamos pagalbos suma apribota iki būtino minimumo. Iš tikrųjų reguliavimo mechanizmas grindžiamas „efektyviai veiklą vykdančio operatoriaus“ sąnaudų padengimo principu, saugyklų operatorių pajamų viršutinės ribos nustatymu ir integruotomis operatorių skatinimo užtikrinti savo veiklos išlaidų efektyvumą priemonėmis. Be to, ERK atliko nepriklausomą sąnaudų vertinimą. Tokiomis priemonėmis ERK įsitikino, kad būtų padengtos tik priimtinos sąnaudos. Be to, vertindama reguliuojamą turtą ERK rėmėsi objektyvių, šiuolaikinių ir patikimų ekonominių tyrimų, kuriuos atliko nepriklausomi ekspertai, visuma. ERK taikytas naudojamo turto vertinimo metodas šiuo atžvilgiu dera su kitų Sąjungos reguliuotojų praktika ir ją atitinka. Priešingai nei teigia Komisija, Teréga mano, kad apskaičiuojant reguliuojamo turto bazės vertę tikrai negali būti visapusiškai atsižvelgta į iki reguliavimo įsigaliojimo buvusias pajamas, nes nėra prieinamų duomenų, ir bet kuriuo atveju tai gali prieštarauti bendriesiems teisės principams. Be to, ERK dokumentai, tiek susiję su veiklos išlaidomis, tiek ir su saugyklų operatorių turto vertinimu, buvo nuolat skelbiami viešai jos sprendimuose dėl tarifų, kas užtikrina priemonės skaidrumą.

Teréga

Teréga

| (183) | Teréga mano, kad nagrinėjama priemone neiškraipoma Prancūzijos ir užsienio gamtinių dujų tiekėjų konkurencija. Nagrinėjama priemonė nėra diskriminacinė. Visi mažmeninėje rinkoje veikiantys tiekėjai gali įsigyti Prancūzijos saugyklų pajėgumų per aukcionus. Be to, visi mažmeninėje rinkoje veikiantys tiekėjai, kurie tiekia dujas Prancūzijos vartotojams, moka ATRT tarifus, taip prisidėdami prie kompensavimo mechanizmo. Priemonė netgi daro teigiamą poveikį gamtinių dujų mažmeninėje rinkoje, nes ja sutrumpinami didelės apkrovos laikotarpiai ir sumažinama perkrovos tinkluose rizika. Priemone taip pat neiškraipoma konkurencija su SGD operatoriais ir jungiamųjų dujotiekių operatoriais. Tiekimo saugumo tikslo požiūriu šie subjektai, kuriems taip pat dideliu mastu taikomi jų pajamų reguliavimo mechanizmai, su saugyklų operatoriais ne konkuruoja, o labiau vieni kitus papildo. Nagrinėjama priemone nėra teikiama pirmenybė konkrečiam gamtinių dujų tiekimo šaltiniui ir nei draudžiama, nei atgrasoma naudotis šiomis papildomomis priemonėmis – jungiamaisiais dujotiekiais ir suskystintų dujų terminalais. Pavyzdžiui, tokią tendenciją patvirtina užsakytų Europos suskystintų dujų terminalų pajėgumų dalis pastaraisiais metais. Galiausiai nagrinėjama priemone neiškraipoma konkurencija užsienio saugyklų operatorių atžvilgiu. Pastariesiems nesudaromos nepalankesnės sąlygos dėl aukcionų, kurie grindžiami rinkos mechanizmu, ir praktikoje nustačius nagrinėjamą priemonę nebuvo sulėtintas bendras saugyklų užsakytų pajėgumų dalies augimas Europoje. |
| --- | --- |

(183)

Teréga mano, kad nagrinėjama priemone neiškraipoma Prancūzijos ir užsienio gamtinių dujų tiekėjų konkurencija. Nagrinėjama priemonė nėra diskriminacinė. Visi mažmeninėje rinkoje veikiantys tiekėjai gali įsigyti Prancūzijos saugyklų pajėgumų per aukcionus. Be to, visi mažmeninėje rinkoje veikiantys tiekėjai, kurie tiekia dujas Prancūzijos vartotojams, moka ATRT tarifus, taip prisidėdami prie kompensavimo mechanizmo. Priemonė netgi daro teigiamą poveikį gamtinių dujų mažmeninėje rinkoje, nes ja sutrumpinami didelės apkrovos laikotarpiai ir sumažinama perkrovos tinkluose rizika. Priemone taip pat neiškraipoma konkurencija su SGD operatoriais ir jungiamųjų dujotiekių operatoriais. Tiekimo saugumo tikslo požiūriu šie subjektai, kuriems taip pat dideliu mastu taikomi jų pajamų reguliavimo mechanizmai, su saugyklų operatoriais ne konkuruoja, o labiau vieni kitus papildo. Nagrinėjama priemone nėra teikiama pirmenybė konkrečiam gamtinių dujų tiekimo šaltiniui ir nei draudžiama, nei atgrasoma naudotis šiomis papildomomis priemonėmis – jungiamaisiais dujotiekiais ir suskystintų dujų terminalais. Pavyzdžiui, tokią tendenciją patvirtina užsakytų Europos suskystintų dujų terminalų pajėgumų dalis pastaraisiais metais. Galiausiai nagrinėjama priemone neiškraipoma konkurencija užsienio saugyklų operatorių atžvilgiu. Pastariesiems nesudaromos nepalankesnės sąlygos dėl aukcionų, kurie grindžiami rinkos mechanizmu, ir praktikoje nustačius nagrinėjamą priemonę nebuvo sulėtintas bendras saugyklų užsakytų pajėgumų dalies augimas Europoje.

Teréga

5.2.   Kitų suinteresuotųjų šalių pastabos

Kitų suinteresuotųjų šalių pastabos

5.2.1.   Association française indépendante de l’électricité et du gaz (toliau – AFIEG) (56)

Association française indépendante de l’électricité et du gaz (toliau – AFIEG)

56

| (184) | AFIEG teikia pastabas dėl laikymo turto vertinimo metodo ir laikymo turto, kurio reikia, kad būtų užtikrintas tiekimo saugumas, apimties kiekio ir debito požiūriu. |
| --- | --- |

(184)

AFIEG teikia pastabas dėl laikymo turto vertinimo metodo ir laikymo turto, kurio reikia, kad būtų užtikrintas tiekimo saugumas, apimties kiekio ir debito požiūriu.

| (185) | AFIEG pažymi, kad buvo pašalinti konkurencijos iškraipymai, kurie vyravo iki reformos dėl ankstesnės sistemos skaidrumo trūkumo. |
| --- | --- |

(185)

AFIEG pažymi, kad buvo pašalinti konkurencijos iškraipymai, kurie vyravo iki reformos dėl ankstesnės sistemos skaidrumo trūkumo.

| (186) | Kalbant apie reguliuojamo turto bazės vertinimo metodą, AFIEG duomenys nepakankamai tikslūs, kad jais remiantis būtų galima pritarti ERK nustatytam vertinimui, tačiau ji mano, kad pirmenybę reikėtų teikti ekonominei, o ne balansinei rinkos vertei. Toks sprendimas leidžia matyti laikymo mastą tam tikru laiku, o ne labiau istorinius duomenis. Be to, AFIEG mano, kad pasyviųjų dujų vertinimas, regis, yra labai svarbi laikymo turto vertinimo sudėtinė dalis, ir todėl pageidautų, kad būtų atsižvelgta į pasyviųjų dujų amortizacijos taisyklių pasirinkimo finansinę įtaką bendrai RTB vertei. Galiausiai AFIEG pabrėžia, kad saugyklų operatoriams, atsižvelgiant į jų veiklą, nekyla didesnių rizikų nei perdavimo tinklų operatoriams. Todėl saugyklų operatorių atžvilgiu nustatyta RTB grąžos norma neturėtų būti didesnė nei nustatyta PTO atveju. |
| --- | --- |

(186)

Kalbant apie reguliuojamo turto bazės vertinimo metodą, AFIEG duomenys nepakankamai tikslūs, kad jais remiantis būtų galima pritarti ERK nustatytam vertinimui, tačiau ji mano, kad pirmenybę reikėtų teikti ekonominei, o ne balansinei rinkos vertei. Toks sprendimas leidžia matyti laikymo mastą tam tikru laiku, o ne labiau istorinius duomenis. Be to, AFIEG mano, kad pasyviųjų dujų vertinimas, regis, yra labai svarbi laikymo turto vertinimo sudėtinė dalis, ir todėl pageidautų, kad būtų atsižvelgta į pasyviųjų dujų amortizacijos taisyklių pasirinkimo finansinę įtaką bendrai RTB vertei. Galiausiai AFIEG pabrėžia, kad saugyklų operatoriams, atsižvelgiant į jų veiklą, nekyla didesnių rizikų nei perdavimo tinklų operatoriams. Todėl saugyklų operatorių atžvilgiu nustatyta RTB grąžos norma neturėtų būti didesnė nei nustatyta PTO atveju.

| (187) | AFIEG mano, kad Prancūzijos valdžios institucijos turėtų sumažinti laikymo turto, kurio reikia, kad būtų užtikrintas tiekimo saugumas, apimtį kiekio ir debito požiūriu, kad vartotojams būtų užtikrintas kuo geresnis ekonominės naudos santykis. Iš tikrųjų Prancūzijos valdžia nustatė mažiausias gamtinių dujų atsargas, kurios reikalingos siekiant užtikrinti tiekimo saugumą dėl 1 990 GWh/d išleidimo debito ir 64 TWh kiekio (57), o Dekretu dėl DEP 2023–2028 m. laikotarpiu nustatytame sąraše atsižvelgiama į 2 376 GWh/d išleidimo debitą ir 138,5 TWh kiekį. AFIEG mano, kad Dekretu dėl DEP nustatyta apimtis yra per didelė atsižvelgiant į laikymo poreikį, kad būtų užtikrintas tiekimo saugumas Prancūzijoje. Taigi apimtis turėtų būti pakartotinai įvertinta ją sumažinant, kad galutiniams vartotojams neatsirastų papildomų sąnaudų ir nebūtų sudaromos nepalankesnės sąlygos kitų gamtinių dujų lankstumo pajėgumų atžvilgiu. Be to, AFIEG pažymi, kad Prancūzijos valdžios institucijos nustatė pernelyg didelį nepakankamumo rizikos padengimo lygį – 2 %, palyginti su kaimyninėse šalyse nustatytais 5 % |
| --- | --- |

(187)

AFIEG mano, kad Prancūzijos valdžios institucijos turėtų sumažinti laikymo turto, kurio reikia, kad būtų užtikrintas tiekimo saugumas, apimtį kiekio ir debito požiūriu, kad vartotojams būtų užtikrintas kuo geresnis ekonominės naudos santykis. Iš tikrųjų Prancūzijos valdžia nustatė mažiausias gamtinių dujų atsargas, kurios reikalingos siekiant užtikrinti tiekimo saugumą dėl 1 990 GWh/d išleidimo debito ir 64 TWh kiekio (57), o Dekretu dėl DEP 2023–2028 m. laikotarpiu nustatytame sąraše atsižvelgiama į 2 376 GWh/d išleidimo debitą ir 138,5 TWh kiekį. AFIEG mano, kad Dekretu dėl DEP nustatyta apimtis yra per didelė atsižvelgiant į laikymo poreikį, kad būtų užtikrintas tiekimo saugumas Prancūzijoje. Taigi apimtis turėtų būti pakartotinai įvertinta ją sumažinant, kad galutiniams vartotojams neatsirastų papildomų sąnaudų ir nebūtų sudaromos nepalankesnės sąlygos kitų gamtinių dujų lankstumo pajėgumų atžvilgiu. Be to, AFIEG pažymi, kad Prancūzijos valdžios institucijos nustatė pernelyg didelį nepakankamumo rizikos padengimo lygį – 2 %, palyginti su kaimyninėse šalyse nustatytais 5 %

57

5.2.2.   Association française du gaz (toliau – AFG) (58)

Association française du gaz (toliau – AFG)

58

| (188) | AFG mano, kad gamtinių dujų laikymo reguliavimo mechanizmas, kurį Prancūzijos valdžios institucijos nustatė nuo 2018 m. sausio 1 d., yra sąžiningas. |
| --- | --- |

(188)

AFG mano, kad gamtinių dujų laikymo reguliavimo mechanizmas, kurį Prancūzijos valdžios institucijos nustatė nuo 2018 m. sausio 1 d., yra sąžiningas.

| (189) | AFG taip pat mano, kad nagrinėjama priemonė grindžiama sąnaudų reguliavimo principu ir pagal ją veiksmingai ir proporcingai nustatoma turto vertė. AFG teigia, kad šį principą, kai reguliavimas nustatomas pagal sąnaudas, taiko dauguma reguliavimo institucijų ir jis taikomas transporto, gamtinių dujų skirstymo veiklai ir suskystintų dujų terminalams Prancūzijoje. |
| --- | --- |

(189)

AFG taip pat mano, kad nagrinėjama priemonė grindžiama sąnaudų reguliavimo principu ir pagal ją veiksmingai ir proporcingai nustatoma turto vertė. AFG teigia, kad šį principą, kai reguliavimas nustatomas pagal sąnaudas, taiko dauguma reguliavimo institucijų ir jis taikomas transporto, gamtinių dujų skirstymo veiklai ir suskystintų dujų terminalams Prancūzijoje.

| (190) | AFG mano, kad metodas, pagal kurį labiau remiamasi rinkos kainomis, o ne „efektyviai veiklą vykdančių operatorių“ sąnaudomis, būtų lėmęs, kad būtų buvę nustatyta besikeičianti ir galimai ekonomiškai optimaliausio sprendimo nutolusi reguliavimo sistema: iš tiesų esant nepalankiam skirtumui taikant metodą neužtikrinama, kad būtų padengiamos operatorių sąnaudos, dėl to pastarieji gali atsidurti kritinėje padėtyje. Priešingu atveju, kai rinkos skirtumas būtų buvęs labai palankus, operatorių pajamos būtų buvę pernelyg didelės ir nutolusios nuo vertės, kuri yra optimali saugyklų klientams. |
| --- | --- |

(190)

AFG mano, kad metodas, pagal kurį labiau remiamasi rinkos kainomis, o ne „efektyviai veiklą vykdančių operatorių“ sąnaudomis, būtų lėmęs, kad būtų buvę nustatyta besikeičianti ir galimai ekonomiškai optimaliausio sprendimo nutolusi reguliavimo sistema: iš tiesų esant nepalankiam skirtumui taikant metodą neužtikrinama, kad būtų padengiamos operatorių sąnaudos, dėl to pastarieji gali atsidurti kritinėje padėtyje. Priešingu atveju, kai rinkos skirtumas būtų buvęs labai palankus, operatorių pajamos būtų buvę pernelyg didelės ir nutolusios nuo vertės, kuri yra optimali saugyklų klientams.

| (191) | AFG manymu, dėl Prancūzijos saugyklų reguliavimo nebuvo iškreipta konkurencija su kita Prancūzijos gamtinių dujų infrastruktūra, Prancūzijos ir Sąjungos suskystintų dujų terminalais ar Sąjungos saugyklų operatoriais. Dėl suskystintų dujų terminalų AFG konstatuoja, kad per du metus padvigubėjo į Prancūziją importuojamų SGD kiekis nuo 9,6 Gm3 2017 m. iki 21,5 Gm3 2019 m. AFG taip pat nurodo, kad suskystintų dujų terminalų vystymo projektai šiuo metu taip pat nagrinėjami Vokietijoje. Kiek tai susiję su Europos saugyklų operatoriais, AFG pažymi, kad saugyklų užpildymo procentas Vokietijoje, Nyderlanduose ir Belgijoje 2018–2019 m. padidėjo ir 2019 m. lapkričio 1 d. Vakarų Europoje siekė ne mažiau kaip 95 % |
| --- | --- |

(191)

AFG manymu, dėl Prancūzijos saugyklų reguliavimo nebuvo iškreipta konkurencija su kita Prancūzijos gamtinių dujų infrastruktūra, Prancūzijos ir Sąjungos suskystintų dujų terminalais ar Sąjungos saugyklų operatoriais. Dėl suskystintų dujų terminalų AFG konstatuoja, kad per du metus padvigubėjo į Prancūziją importuojamų SGD kiekis nuo 9,6 Gm3 2017 m. iki 21,5 Gm3 2019 m. AFG taip pat nurodo, kad suskystintų dujų terminalų vystymo projektai šiuo metu taip pat nagrinėjami Vokietijoje. Kiek tai susiję su Europos saugyklų operatoriais, AFG pažymi, kad saugyklų užpildymo procentas Vokietijoje, Nyderlanduose ir Belgijoje 2018–2019 m. padidėjo ir 2019 m. lapkričio 1 d. Vakarų Europoje siekė ne mažiau kaip 95 %

3

3

5.2.3.   Association nationale des opérateurs détaillants en énergie (toliau – ANODE) (59)

Association nationale des opérateurs détaillants en énergie (toliau – ANODE)

59

| (192) | ANODE manymu, remiantis Prancūzijos saugyklų reguliavimu galima suderinti tiekėjų norą, kad būtų nustatytos rinkos taisyklės dėl prekybos laikymo pajėgumais, ir reguliuojamą mechanizmą, kad būtų užtikrintas tiekimo saugumas. |
| --- | --- |

(192)

ANODE manymu, remiantis Prancūzijos saugyklų reguliavimu galima suderinti tiekėjų norą, kad būtų nustatytos rinkos taisyklės dėl prekybos laikymo pajėgumais, ir reguliuojamą mechanizmą, kad būtų užtikrintas tiekimo saugumas.

| (193) | Be to, ANODE manymu, visų pirma svarbu, kad reguliariai būtų vykdoma peržiūra dėl saugyklų pajėgumų užsakymo ir užpildymo tikslo, taip pat dėl turto apimties, į kurią atsižvelgiama vertinant tiekimo saugumą pagal kompensavimo mechanizmą, kad jie atitiktų realius poreikius. ANODE manymu, šis aspektas yra juo labiau svarbus dėl to, kad Prancūzija rėmėsi gamtinių dujų suvartojimo sumažinimu 2 %, neatsižvelgiant į elektros energijos gamybą, prielaida <...>. |
| --- | --- |

(193)

Be to, ANODE manymu, visų pirma svarbu, kad reguliariai būtų vykdoma peržiūra dėl saugyklų pajėgumų užsakymo ir užpildymo tikslo, taip pat dėl turto apimties, į kurią atsižvelgiama vertinant tiekimo saugumą pagal kompensavimo mechanizmą, kad jie atitiktų realius poreikius. ANODE manymu, šis aspektas yra juo labiau svarbus dėl to, kad Prancūzija rėmėsi gamtinių dujų suvartojimo sumažinimu 2 %, neatsižvelgiant į elektros energijos gamybą, prielaida <...>.

| (194) | Proporcingumo klausimu ANODE mano, kad ERK turės atsižvelgti į įgytą patirtį dėl sąnaudų ir saugyklų veikimo bei saugyklų operatoriams kylančios rizikos mažinimą. Ji mano, kad saugyklų operatorių RTB grąža turėtų būti suderinta su PTO grąža. |
| --- | --- |

(194)

Proporcingumo klausimu ANODE mano, kad ERK turės atsižvelgti į įgytą patirtį dėl sąnaudų ir saugyklų veikimo bei saugyklų operatoriams kylančios rizikos mažinimą. Ji mano, kad saugyklų operatorių RTB grąža turėtų būti suderinta su PTO grąža.

5.2.4.   Commission de Régulation de l’Électricité et du Gaz (Elektros energijos ir dujų reguliavimo komisija, toliau – CREG) (60)

Commission de Régulation de l’Électricité et du Gaz (Elektros energijos ir dujų reguliavimo komisija, toliau – CREG)

60

| (195) | CREG mano, kad nėra įrodyta, jog visi Prancūzijos laikymo pajėgumai visada yra reikalinga, kad būtų užtikrintas gamtinių dujų tiekimo saugumas. Dalį šių gamtinių dujų, kuri gali būti didelė, naudotojai panaudoja siekdami uždirbti spekuliuodami gamtinių dujų kainos vasarą ir žiemą skirtumais. Taigi kompensavimo mechanizmas taip pat gali būti nemokama priemonė naudotojams uždirbti iš gamtinių dujų. Tai suteikia Prancūzijoje veikiantiems naudotojams konkurencinį pranašumą, kurio neturi naudotojai kaimyninėse šalyse. |
| --- | --- |

(195)

CREG mano, kad nėra įrodyta, jog visi Prancūzijos laikymo pajėgumai visada yra reikalinga, kad būtų užtikrintas gamtinių dujų tiekimo saugumas. Dalį šių gamtinių dujų, kuri gali būti didelė, naudotojai panaudoja siekdami uždirbti spekuliuodami gamtinių dujų kainos vasarą ir žiemą skirtumais. Taigi kompensavimo mechanizmas taip pat gali būti nemokama priemonė naudotojams uždirbti iš gamtinių dujų. Tai suteikia Prancūzijoje veikiantiems naudotojams konkurencinį pranašumą, kurio neturi naudotojai kaimyninėse šalyse.

| (196) | Belgijoje yra tik viena Loenhout gamtinių dujų saugykla, kurią eksploatuoja Fluxys Belgium (61). CREG mano, kad šis objektas konkuruoja su kitais laikymo objektais Sąjungos šiaurės vakaruose. |
| --- | --- |

(196)

Belgijoje yra tik viena Loenhout gamtinių dujų saugykla, kurią eksploatuoja Fluxys Belgium (61). CREG mano, kad šis objektas konkuruoja su kitais laikymo objektais Sąjungos šiaurės vakaruose.

Fluxys Belgium

61

| (197) | Nors 2017 ir 2018 m. skirtumas tarp gamtinių dujų kainų žiemą ir vasarą išliko nedidelis, tai, kad Jungtinėje Karalystėje negali būti naudojama didžiausia saugykla, lėmė pajėgumų rezervavimo augimą Sąjungos šiaurės vakarų rinkoje. Tai paaiškina 87 % ir 84 % Loenhout užpildymo 2016–2017 m. ir 2017–2018 m. procentą. |
| --- | --- |

(197)

Nors 2017 ir 2018 m. skirtumas tarp gamtinių dujų kainų žiemą ir vasarą išliko nedidelis, tai, kad Jungtinėje Karalystėje negali būti naudojama didžiausia saugykla, lėmė pajėgumų rezervavimo augimą Sąjungos šiaurės vakarų rinkoje. Tai paaiškina 87 % ir 84 % Loenhout užpildymo 2016–2017 m. ir 2017–2018 m. procentą.

| (198) | Vis dėlto 2018–2019 m. sezono užpildymo procentas buvo žemas ir siekė 54 %, o ES 28 užpildymo procentas liko pakankamai stabilus. Šiuo klausimu CREG konstatuoja, kad Prancūzijoje saugyklų užpildymo procentas padidėjo nuo 75 % 2017–2018 m. sezone iki 94 % 2018–2019 m. sezone. Loenhout saugyklos, kaip lakstumo šaltinio, vaidmenį perėmė Prancūzijos saugyklos, kurioms galėjo būti taikomi labai maži tarifai dėka naujos paramos reguliavimo sistemos. CREG mano, kad dėl to Prancūzijoje nustatyto kompensavimo mechanizmo poveikis Loenhout saugyklai buvo labai didelis: Loenhout saugyklos paslaugomis toliau naudojosi tik rinkos dalyviai, turintys ilgalaikes galiojančias sutartis. CREG mano, kad Prancūzijos kompensavimo mechanizmas verčia kaimyninių šalių saugyklų operatorius parduoti savo laikymo pajėgumus ribinėmis sąnaudomis arba net pigiau. |
| --- | --- |

(198)

Vis dėlto 2018–2019 m. sezono užpildymo procentas buvo žemas ir siekė 54 %, o ES 28 užpildymo procentas liko pakankamai stabilus. Šiuo klausimu CREG konstatuoja, kad Prancūzijoje saugyklų užpildymo procentas padidėjo nuo 75 % 2017–2018 m. sezone iki 94 % 2018–2019 m. sezone. Loenhout saugyklos, kaip lakstumo šaltinio, vaidmenį perėmė Prancūzijos saugyklos, kurioms galėjo būti taikomi labai maži tarifai dėka naujos paramos reguliavimo sistemos. CREG mano, kad dėl to Prancūzijoje nustatyto kompensavimo mechanizmo poveikis Loenhout saugyklai buvo labai didelis: Loenhout saugyklos paslaugomis toliau naudojosi tik rinkos dalyviai, turintys ilgalaikes galiojančias sutartis. CREG mano, kad Prancūzijos kompensavimo mechanizmas verčia kaimyninių šalių saugyklų operatorius parduoti savo laikymo pajėgumus ribinėmis sąnaudomis arba net pigiau.

| (199) | Be to, CREG pažymi, kad užpildymo procentas 2019–2020 m. sezonui yra išskirtinis tiek Belgijoje (97 %), tiek ir ES-28 (97 %). Toks procentas paaiškinamas labai žemomis gamtinių dujų kainomis 2019 m. vasarą ir dideliu skirtumu. |
| --- | --- |

(199)

Be to, CREG pažymi, kad užpildymo procentas 2019–2020 m. sezonui yra išskirtinis tiek Belgijoje (97 %), tiek ir ES-28 (97 %). Toks procentas paaiškinamas labai žemomis gamtinių dujų kainomis 2019 m. vasarą ir dideliu skirtumu.

| (200) | Taigi CREG daro išvadą, kad negalima atmesti galimybės, jog Prancūzijoje taikomas kompensavimo mechanizmas lemia konkurencijos tarp Prancūzijos teritorijoje ir kaimyninių valstybių narių teritorijoje esančių saugyklų operatorių, tarp Prancūzijos ir kaimyninių valstybių narių rinkose veikiančių rinkos dalyvių ir tarp, iš vienos pusės, gamtinių dujų saugyklų operatorių ir, iš kitos pusės, SGD terminalų operatorių bei jungiamųjų dujotiekių operatorių iškraipymą. |
| --- | --- |

(200)

Taigi CREG daro išvadą, kad negalima atmesti galimybės, jog Prancūzijoje taikomas kompensavimo mechanizmas lemia konkurencijos tarp Prancūzijos teritorijoje ir kaimyninių valstybių narių teritorijoje esančių saugyklų operatorių, tarp Prancūzijos ir kaimyninių valstybių narių rinkose veikiančių rinkos dalyvių ir tarp, iš vienos pusės, gamtinių dujų saugyklų operatorių ir, iš kitos pusės, SGD terminalų operatorių bei jungiamųjų dujotiekių operatorių iškraipymą.

5.2.5.   [...] (62)

[...]

62

| (201) | <...> mano, kad gamtinių dujų atsargas būtina kaupti, kad būtų užtikrintas tiekimo saugumas trumpuoju laikotarpiu, ir, jos nuomone, 2018 m. įgyvendinti reguliavimo principai yra svarbūs. Atsižvelgiant į tai, kad laikomas kiekis, reikalingas tiekimo saugumui užtikrinti, yra didesnis nei „ekonominis“ kiekis, kuris rinkoje būtų vertinamas iškart, saugyklų operatoriams reikia užtikrinti papildomas pajamas. |
| --- | --- |

(201)

<...> mano, kad gamtinių dujų atsargas būtina kaupti, kad būtų užtikrintas tiekimo saugumas trumpuoju laikotarpiu, ir, jos nuomone, 2018 m. įgyvendinti reguliavimo principai yra svarbūs. Atsižvelgiant į tai, kad laikomas kiekis, reikalingas tiekimo saugumui užtikrinti, yra didesnis nei „ekonominis“ kiekis, kuris rinkoje būtų vertinamas iškart, saugyklų operatoriams reikia užtikrinti papildomas pajamas.

| (202) | Vis dėlto į reguliavimo apimtį turi patekti tik saugyklos, kurios tikrai būtinos tiekimo saugumui užtikrinti. Šis aspektas svarbus siekiant užtikrinti, kad galutiniams vartotojams netektų padengti pernelyg didelių sąnaudų. Taigi dėl pernelyg didelės taikymo apimties galėtų būti pakenkta kitoje valstybėje narėje esančioms saugykloms ir būti daromas poveikis suskystintų dujų terminalams ir jungiamiesiems dujotiekiams. |
| --- | --- |

(202)

Vis dėlto į reguliavimo apimtį turi patekti tik saugyklos, kurios tikrai būtinos tiekimo saugumui užtikrinti. Šis aspektas svarbus siekiant užtikrinti, kad galutiniams vartotojams netektų padengti pernelyg didelių sąnaudų. Taigi dėl pernelyg didelės taikymo apimties galėtų būti pakenkta kitoje valstybėje narėje esančioms saugykloms ir būti daromas poveikis suskystintų dujų terminalams ir jungiamiesiems dujotiekiams.

| (203) | <...> pripažįsta, kad sudėtinga tiksliai nustatyti tiekimo saugumui užtikrinti reikalingą laikomų atsargų kiekį. Vis dėlto <...> mano, kad tiekimo saugumo užtikrinimo sumetimais gali reikėti į reikalingų saugyklų imtį įtraukti visas požemines saugyklas. Atsižvelgdama į naujausius pokyčius <...> mano, kad pagal Prancūzijos patvirtintus scenarijus galėtų būti naudojama visų pirma daugiau SGD išteklių, o tai lemtų tiekimo saugumui užtikrinti reikalingo kiekio sumažėjimą. |
| --- | --- |

(203)

<...> pripažįsta, kad sudėtinga tiksliai nustatyti tiekimo saugumui užtikrinti reikalingą laikomų atsargų kiekį. Vis dėlto <...> mano, kad tiekimo saugumo užtikrinimo sumetimais gali reikėti į reikalingų saugyklų imtį įtraukti visas požemines saugyklas. Atsižvelgdama į naujausius pokyčius <...> mano, kad pagal Prancūzijos patvirtintus scenarijus galėtų būti naudojama visų pirma daugiau SGD išteklių, o tai lemtų tiekimo saugumui užtikrinti reikalingo kiekio sumažėjimą.

| (204) | <...> taip pat kelia klausimą dėl sprendimo į reguliavimo apimtį įtraukti tik požeminių saugyklų pajėgumus, juo labiau, kad Prancūzijos teisės aktuose pripažinta, kad yra atsargų suskystintų dujų terminaluose, ir mano, kad šios atsargos gali padėti užtikrinti gamtinių dujų tiekimo saugumą. |
| --- | --- |

(204)

<...> taip pat kelia klausimą dėl sprendimo į reguliavimo apimtį įtraukti tik požeminių saugyklų pajėgumus, juo labiau, kad Prancūzijos teisės aktuose pripažinta, kad yra atsargų suskystintų dujų terminaluose, ir mano, kad šios atsargos gali padėti užtikrinti gamtinių dujų tiekimo saugumą.

| (205) | Mano, kad vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu <...> Prancūzija turėtų organizuoti tam tikros jos dujų infrastruktūros eksploatacijos nutraukimą. Todėl net jeigu dėl importuojamų pajėgumų didinimo būtų sumažintas kiekis, kuris turi būti laikomas siekiant užtikrinti tiekimo saugumą, tokia alternatyva galėtų būti in fine labai brangi. Todėl atrodo, kad tiekimo saugumo užtikrinimo tikslais esamų saugyklų naudojimas atrodo tikslingesnis sprendimas nei naujų importo pajėgumų statyba. |
| --- | --- |

(205)

Mano, kad vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu <...> Prancūzija turėtų organizuoti tam tikros jos dujų infrastruktūros eksploatacijos nutraukimą. Todėl net jeigu dėl importuojamų pajėgumų didinimo būtų sumažintas kiekis, kuris turi būti laikomas siekiant užtikrinti tiekimo saugumą, tokia alternatyva galėtų būti in fine labai brangi. Todėl atrodo, kad tiekimo saugumo užtikrinimo tikslais esamų saugyklų naudojimas atrodo tikslingesnis sprendimas nei naujų importo pajėgumų statyba.

in fine

5.2.6.   European Federation of Energy Traders (toliau – EFET) (63)

European Federation of Energy Traders (toliau – EFET)

63

| (206) | EFET pritaria 2018 m. Prancūzijos valdžios institucijų įgyvendintai reformai, kuri leido sukurti patrauklią ir konkurencingą gamtinių dujų laikymo rinką Prancūzijoje. |
| --- | --- |

(206)

EFET pritaria 2018 m. Prancūzijos valdžios institucijų įgyvendintai reformai, kuri leido sukurti patrauklią ir konkurencingą gamtinių dujų laikymo rinką Prancūzijoje.

| (207) | Dėl pagalbos suderinamumo EFET nekyla abejonių dėl ERI nustatytos bazinės vertės apskaičiavimo metodologijos ar kapitalo grąžos normos. Reguliuojamo turto vertė turėtų atitikti reguliuojamo turto bazę ir reguliuojamos grąžos normą. |
| --- | --- |

(207)

Dėl pagalbos suderinamumo EFET nekyla abejonių dėl ERI nustatytos bazinės vertės apskaičiavimo metodologijos ar kapitalo grąžos normos. Reguliuojamo turto vertė turėtų atitikti reguliuojamo turto bazę ir reguliuojamos grąžos normą.

| (208) | EFET nemano, kad įgyvendinta reforma galėjo būti iškraipyta konkurencija tarp Prancūzijos gamtinių dujų saugyklų operatorių ir kitų valstybių narių operatorių – tą rodo nuo 2018 m. nuolat augantis operatorių aktyvumas Prancūzijoje ir užsienyje – ar tarp gamtinių dujų saugyklų operatorių ir SGD terminalų eksploatuotojų, nes nuo 2018 m. SGD terminalų rinkos vertė nuolat auga. |
| --- | --- |

(208)

EFET nemano, kad įgyvendinta reforma galėjo būti iškraipyta konkurencija tarp Prancūzijos gamtinių dujų saugyklų operatorių ir kitų valstybių narių operatorių – tą rodo nuo 2018 m. nuolat augantis operatorių aktyvumas Prancūzijoje ir užsienyje – ar tarp gamtinių dujų saugyklų operatorių ir SGD terminalų eksploatuotojų, nes nuo 2018 m. SGD terminalų rinkos vertė nuolat auga.

5.2.7.   Elengy (64)

Elengy

64

| (209) | Įvykdyta reforma nelėmė dirbtinio paskatų naudoti SGD terminalus sumažėjimo. Pirma, įgyvendinus priemonę Elengy terminalų veiklos mastas išaugo ir 2019 bei 2020 m. siekė rekordines apimtis. |
| --- | --- |

(209)

Įvykdyta reforma nelėmė dirbtinio paskatų naudoti SGD terminalus sumažėjimo. Pirma, įgyvendinus priemonę Elengy terminalų veiklos mastas išaugo ir 2019 bei 2020 m. siekė rekordines apimtis.

Elengy

| (210) | Antra, SGD terminalų patrauklumą lemia keli veiksniai: skirtumas tarp Sąjungos ir Azijos rinkų, tarifai, sudarytos ilgalaikės sutartys, galutinės grandies rinkos gylis ir likvidumas, terminalo lankstumas ir prekybos taisyklės. Su laikymu susijusi priemonė nedaro tiesioginio poveikio šių patrauklumo veiksnių požiūriu, tačiau turi netiesioginių teigiamų pasekmių. Iš tiesų reforma padėjo maksimaliai padidinti Sąjungos laikymo pajėgumus, nes padidėjo Sąjungos gamtinių dujų rinkos gylis, sudarant galimybes laikyti gamtines dujas ir sumažinti išlaidas vartotojams, kai gamtinių dujų paklausa yra didelė, ir padaugėjo naudotinų lėšų Prancūzijos rinkoje. |
| --- | --- |

(210)

Antra, SGD terminalų patrauklumą lemia keli veiksniai: skirtumas tarp Sąjungos ir Azijos rinkų, tarifai, sudarytos ilgalaikės sutartys, galutinės grandies rinkos gylis ir likvidumas, terminalo lankstumas ir prekybos taisyklės. Su laikymu susijusi priemonė nedaro tiesioginio poveikio šių patrauklumo veiksnių požiūriu, tačiau turi netiesioginių teigiamų pasekmių. Iš tiesų reforma padėjo maksimaliai padidinti Sąjungos laikymo pajėgumus, nes padidėjo Sąjungos gamtinių dujų rinkos gylis, sudarant galimybes laikyti gamtines dujas ir sumažinti išlaidas vartotojams, kai gamtinių dujų paklausa yra didelė, ir padaugėjo naudotinų lėšų Prancūzijos rinkoje.

5.2.8.   Enovos (65)

Enovos

65

| (211) | Enovos mano, kad kai yra pakankamai įvairių sistemos dalyvių, rinka gali geriausiai nustatyti turto vertę. Taikant dabartinį aukcionais grindžiamą mechanizmą rinkos vertinimas yra teisingas. Jeigu pagal aukcionais grindžiamą sistemą kai kurie subjektai gauna mažesnę arba didesnę grąžą, koregavimai bus atlikti per paskesnių metų aukcionus. |
| --- | --- |

(211)

Enovos mano, kad kai yra pakankamai įvairių sistemos dalyvių, rinka gali geriausiai nustatyti turto vertę. Taikant dabartinį aukcionais grindžiamą mechanizmą rinkos vertinimas yra teisingas. Jeigu pagal aukcionais grindžiamą sistemą kai kurie subjektai gauna mažesnę arba didesnę grąžą, koregavimai bus atlikti per paskesnių metų aukcionus.

Enovos

5.2.9.   Fluxys (66)

Fluxys

66

| (212) | Fluxys pažymi, kad gamtinių dujų laikymo srityje pastaraisiais metais Sąjungoje kyla didelių iššūkių, nes gamtinių dujų saugyklų operatoriams vis sunkiau padengti veiklos sąnaudas. Todėl siekiant prisitaikyti prie greitai kintančios rinkos reikia įdiegti pritaikytą ekonominį modelį, kuris sistemoje atitiktų gamtinių dujų laikymo vertę ir jos reikšmę tiekimo saugumo požiūriu. Vienašališkai diegiant paramos mechanizmus galėtų būti iškraipoma konkurencija su kitomis Sąjungos valstybėmis narėmis. Todėl visoms Sąjungos valstybėms narėms reikia taikyti griežtais kriterijais grindžiamą kompensavimo mechanizmą. |
| --- | --- |

(212)

Fluxys pažymi, kad gamtinių dujų laikymo srityje pastaraisiais metais Sąjungoje kyla didelių iššūkių, nes gamtinių dujų saugyklų operatoriams vis sunkiau padengti veiklos sąnaudas. Todėl siekiant prisitaikyti prie greitai kintančios rinkos reikia įdiegti pritaikytą ekonominį modelį, kuris sistemoje atitiktų gamtinių dujų laikymo vertę ir jos reikšmę tiekimo saugumo požiūriu. Vienašališkai diegiant paramos mechanizmus galėtų būti iškraipoma konkurencija su kitomis Sąjungos valstybėmis narėmis. Todėl visoms Sąjungos valstybėms narėms reikia taikyti griežtais kriterijais grindžiamą kompensavimo mechanizmą.

Fluxys

5.2.10.   Fédération nationale des mines et de l’énergie CGT (toliau – FNME-CGT) (67)

Fédération nationale des mines et de l’énergie CGT (toliau – FNME-CGT)

67

| (213) | FNME-CGT mano, kad Prancūzijos gamtinių dujų saugojimo reforma leido pasiekti tokius du tikslus: užtikrinti energetinį saugumą vartotojui tinkamomis sąnaudomis ir užtikrinti tinkamą perdavimo tinklo veikimą, kad būtų užtikrintas perdavimas. |
| --- | --- |

(213)

FNME-CGT mano, kad Prancūzijos gamtinių dujų saugojimo reforma leido pasiekti tokius du tikslus: užtikrinti energetinį saugumą vartotojui tinkamomis sąnaudomis ir užtikrinti tinkamą perdavimo tinklo veikimą, kad būtų užtikrintas perdavimas.

| (214) | FNME-CGT mano, kad nagrinėjama priemonė gali būti laikoma valstybės pagalba. FNME-CGT nuomone, kompensacija nėra finansuojama iš valstybinių išteklių. Be to, nagrinėjama priemonė nėra kaip mokestinė priemonė privalomai nustatytas neatlygintinas mokestis. Be to, FNME-CGT tvirtina, kad naudojimosi perdavimo tinklu tarifą perkelti į gamtinių dujų vartotojams išrašomą sąskaita privaloma tik tada, kai tai yra vartotojai, nusprendę pasirinkti reguliuojamuosius tarifus, ir kad valstybė nekontroliuoja nei iš laikymo mokesčio gautų pajamų, nei operatorių, kurie gauna kompensaciją. |
| --- | --- |

(214)

FNME-CGT mano, kad nagrinėjama priemonė gali būti laikoma valstybės pagalba. FNME-CGT nuomone, kompensacija nėra finansuojama iš valstybinių išteklių. Be to, nagrinėjama priemonė nėra kaip mokestinė priemonė privalomai nustatytas neatlygintinas mokestis. Be to, FNME-CGT tvirtina, kad naudojimosi perdavimo tinklu tarifą perkelti į gamtinių dujų vartotojams išrašomą sąskaita privaloma tik tada, kai tai yra vartotojai, nusprendę pasirinkti reguliuojamuosius tarifus, ir kad valstybė nekontroliuoja nei iš laikymo mokesčio gautų pajamų, nei operatorių, kurie gauna kompensaciją.

| (215) | FNME-CGT nemano, kad nagrinėjama priemone suteikiamas atrankusis pranašumas dėl to, kad yra saugyklų operatoriams yra nustatyta pareiga išlaikyti šią infrastruktūrą veikiančią. Be to, reguliavimo nuostatose numatyta, kad pajamų perviršį operatoriai perveda tinklų operatoriams, taigi tai yra prarasta ekonominė galimybė. |
| --- | --- |

(215)

FNME-CGT nemano, kad nagrinėjama priemone suteikiamas atrankusis pranašumas dėl to, kad yra saugyklų operatoriams yra nustatyta pareiga išlaikyti šią infrastruktūrą veikiančią. Be to, reguliavimo nuostatose numatyta, kad pajamų perviršį operatoriai perveda tinklų operatoriams, taigi tai yra prarasta ekonominė galimybė.

| (216) | Jeigu nagrinėjama priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji būtų suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(216)

Jeigu nagrinėjama priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji būtų suderinama su vidaus rinka.

| (217) | FNME-CGT mano, kad reguliuojamo turto vertinimo metodas yra proporcingas tiekimo saugumo užtikrinimo tikslui. Nustačius operatorių pajamų, grindžiamų kontroliuojamomis ir nacionalinės reguliavimo institucijos patvirtintomis sąnaudomis, reguliavimą buvo sudarytos galimybės užtikrinti, kad galutinis vartotojas mokėtų iš anksto skaidriai nustatytą kainą. |
| --- | --- |

(217)

FNME-CGT mano, kad reguliuojamo turto vertinimo metodas yra proporcingas tiekimo saugumo užtikrinimo tikslui. Nustačius operatorių pajamų, grindžiamų kontroliuojamomis ir nacionalinės reguliavimo institucijos patvirtintomis sąnaudomis, reguliavimą buvo sudarytos galimybės užtikrinti, kad galutinis vartotojas mokėtų iš anksto skaidriai nustatytą kainą.

| (218) | Be to, RTB vertinimo metodas taikomas visiems Prancūzijoje reguliuojamiems infrastruktūros tarifams, išskyrus elektros paskirstymą. Skirtumais tarp vasaros ir žiemos grindžiamu vertinimu nebūtų buvę galima išspręsti rinkos, kurioje kainos negalėjo būti pritaikytos atsižvelgiant į turto vertę draudimo požiūriu, nepakankamumo problemų. Be to, ERK užsakymu buvo atliktas nepriklausomas operatorių siūlytos RTB auditas, po kurio buvo sumažinta nustatyta pirminė RTB. Taip pat pažymėtina, kad pirminėje RTB atsižvelgiama į amortizuotą turto vertę. Tam tikras visiškai amortizuotas turtas buvo įtrauktas į RTB nuline verte, taigi tokia, kuriai netaikoma jokia grąža. |
| --- | --- |

(218)

Be to, RTB vertinimo metodas taikomas visiems Prancūzijoje reguliuojamiems infrastruktūros tarifams, išskyrus elektros paskirstymą. Skirtumais tarp vasaros ir žiemos grindžiamu vertinimu nebūtų buvę galima išspręsti rinkos, kurioje kainos negalėjo būti pritaikytos atsižvelgiant į turto vertę draudimo požiūriu, nepakankamumo problemų. Be to, ERK užsakymu buvo atliktas nepriklausomas operatorių siūlytos RTB auditas, po kurio buvo sumažinta nustatyta pirminė RTB. Taip pat pažymėtina, kad pirminėje RTB atsižvelgiama į amortizuotą turto vertę. Tam tikras visiškai amortizuotas turtas buvo įtrauktas į RTB nuline verte, taigi tokia, kuriai netaikoma jokia grąža.

| (219) | FNME-CGT mano, kad remiantis kitais aspektais galima konstatuoti, kad priemonė yra proporcinga: reguliari reguliavimo peržiūra DEP, padengiamos tik tos dujų infrastruktūros operatorių patirtos sąnaudos, kurios atitinka „efektyviai veiklą vykdančių operatorių“ sąnaudas, kompensavimo simetrija, kurią taikant išvengiama bet kokios rizikos dėl per didelės kompensacijos, ir tai, kad reguliavimu siekiama, jog būtų užsakyta kuo daugiau laikymo pajėgumų ir iš aukcionų būtų gaunama kuo daugiau pajamų. |
| --- | --- |

(219)

FNME-CGT mano, kad remiantis kitais aspektais galima konstatuoti, kad priemonė yra proporcinga: reguliari reguliavimo peržiūra DEP, padengiamos tik tos dujų infrastruktūros operatorių patirtos sąnaudos, kurios atitinka „efektyviai veiklą vykdančių operatorių“ sąnaudas, kompensavimo simetrija, kurią taikant išvengiama bet kokios rizikos dėl per didelės kompensacijos, ir tai, kad reguliavimu siekiama, jog būtų užsakyta kuo daugiau laikymo pajėgumų ir iš aukcionų būtų gaunama kuo daugiau pajamų.

| (220) | FNME-CGT mano, kad priemone nebuvo daromas neigiamas poveikis konkurencijai ir tarpusavio prekybai. Pirma, kiekvieno tiekėjo mokama kompensacija nustatoma atsižvelgiant į vartojimo ypatumus nepriklausomai nuo to, ar jo įrengimai yra Prancūzijos teritorijoje ar kaimyninėse šalyse, taip neiškraipant tiekėjų konkurencijos. Antra, saugyklos nekonkuruoja su SGD terminalais ir jungiamaisiais dujotiekiais, jie veikiau vieni kitus papildo. Suskystintų dujų terminalai pasižymi techninėmis charakteristikomis ir veiklos apribojimais, susijusiais su SGD tiekimo grandine. Saugyklų tikslas – tenkinti poreikius vartojimo piko laikotarpiu, o SGD terminalai ir jungiamieji dujotiekiai yra gamtinių dujų tiekimo šaltinių importo ir diversifikacijos priemonės. Saugyklų ir suskystintų dujų terminalų tarpusavio papildomumas sudarė sąlygas laikyti į Sąjungą pigiai importuotas SGD, kas yra naudinga gamtinių dujų vartotojams. Trečia, tą, kad nagrinėjama priemone neiškraipoma konkurencija su kitų valstybių narių saugyklų operatoriais, patvirtina aplinkybė, kad visų Sąjungos saugyklų užsakytų pajėgumų dalis augo ir pasiekė aukštą lygį. |
| --- | --- |

(220)

FNME-CGT mano, kad priemone nebuvo daromas neigiamas poveikis konkurencijai ir tarpusavio prekybai. Pirma, kiekvieno tiekėjo mokama kompensacija nustatoma atsižvelgiant į vartojimo ypatumus nepriklausomai nuo to, ar jo įrengimai yra Prancūzijos teritorijoje ar kaimyninėse šalyse, taip neiškraipant tiekėjų konkurencijos. Antra, saugyklos nekonkuruoja su SGD terminalais ir jungiamaisiais dujotiekiais, jie veikiau vieni kitus papildo. Suskystintų dujų terminalai pasižymi techninėmis charakteristikomis ir veiklos apribojimais, susijusiais su SGD tiekimo grandine. Saugyklų tikslas – tenkinti poreikius vartojimo piko laikotarpiu, o SGD terminalai ir jungiamieji dujotiekiai yra gamtinių dujų tiekimo šaltinių importo ir diversifikacijos priemonės. Saugyklų ir suskystintų dujų terminalų tarpusavio papildomumas sudarė sąlygas laikyti į Sąjungą pigiai importuotas SGD, kas yra naudinga gamtinių dujų vartotojams. Trečia, tą, kad nagrinėjama priemone neiškraipoma konkurencija su kitų valstybių narių saugyklų operatoriais, patvirtina aplinkybė, kad visų Sąjungos saugyklų užsakytų pajėgumų dalis augo ir pasiekė aukštą lygį.

| (221) | Priešingai nei nurodyta DEP, FNME-CGT nemano, kad gamtinių dujų suvartojimas mažės 2 % per metus dėl diegiamų naujų gamtinių dujų naudojimo būdų. FNME-CGT pabrėžia su tiekimo saugumu susijusius kriterijus, kurie dažnai užmirštami projektuojant infrastruktūrą, pavyzdžiui, tai, kad vidutinėmis meteorologinėmis sąlygomis pagrindinis tiekimo šaltinis dingsta ne ilgiau kaip šešiems mėnesiams. |
| --- | --- |

(221)

Priešingai nei nurodyta DEP, FNME-CGT nemano, kad gamtinių dujų suvartojimas mažės 2 % per metus dėl diegiamų naujų gamtinių dujų naudojimo būdų. FNME-CGT pabrėžia su tiekimo saugumu susijusius kriterijus, kurie dažnai užmirštami projektuojant infrastruktūrą, pavyzdžiui, tai, kad vidutinėmis meteorologinėmis sąlygomis pagrindinis tiekimo šaltinis dingsta ne ilgiau kaip šešiems mėnesiams.

5.2.11.   GRTgaz (68)

GRTgaz

68

| (222) | GRTgaz mano, kad tinklas ir saugyklos buvo sukurti kaip visuma ir jie abu reikalingi, kad būtų patenkinta paklausa žiemą. 2018 m. pradžioje GRTgaz atliko simuliaciją, kuri parodė, kad laikymo poreikis yra 115–125 TWh, atsižvelgiant į klimato scenarijus, atitinkančius paskutines žiemas. GRTgaz taip pat nurodo, kad jeigu nenaudojamos SGD, maksimaliai užpildytų saugyklų, t. y. 135 TWh, nepakanka šaltai žiemai, kai vyrauja šalčiai. |
| --- | --- |

(222)

GRTgaz mano, kad tinklas ir saugyklos buvo sukurti kaip visuma ir jie abu reikalingi, kad būtų patenkinta paklausa žiemą. 2018 m. pradžioje GRTgaz atliko simuliaciją, kuri parodė, kad laikymo poreikis yra 115–125 TWh, atsižvelgiant į klimato scenarijus, atitinkančius paskutines žiemas. GRTgaz taip pat nurodo, kad jeigu nenaudojamos SGD, maksimaliai užpildytų saugyklų, t. y. 135 TWh, nepakanka šaltai žiemai, kai vyrauja šalčiai.

GRTgaz

GRTgaz

GRTgaz

| (223) | 2012–2018 m. GRTgaz reguliariai įspėdavo apie problemas, kylančias dėl nepakankamos požeminių saugyklų užsakytų pajėgumų dalies ir nepakankamo pripildymo lygio ir visų pirma dėl tiekimo saugumui ir tęstinumui kylančios rizikos. Be to, GRTgaz mano, kad 2018 m. lapkričio 1 d. sukūrus bendrą zoną (toliau – BRZ) saugyklų vaidmuo Prancūzijos dujų sistemoje tapo svarbesnis. |
| --- | --- |

(223)

2012–2018 m. GRTgaz reguliariai įspėdavo apie problemas, kylančias dėl nepakankamos požeminių saugyklų užsakytų pajėgumų dalies ir nepakankamo pripildymo lygio ir visų pirma dėl tiekimo saugumui ir tęstinumui kylančios rizikos. Be to, GRTgaz mano, kad 2018 m. lapkričio 1 d. sukūrus bendrą zoną (toliau – BRZ) saugyklų vaidmuo Prancūzijos dujų sistemoje tapo svarbesnis.

GRTgaz

GRTgaz

5.2.12.   Hungarian Gas Storage (69)

Hungarian Gas Storage

69

| (224) | Kaip matyti iš asociacijos Gas Infrastructure Europe užsakymu atliktų tyrimų, gamtinių dujų laikymas savaime yra garantija ir nauda sistemai. Šie vertės aspektai neįtraukti į rinkos kainą (70). Todėl būtinas toks reglamentavimas (71), koks nustatytas Prancūzijos. Pagal Prancūzijoje galiojančią rinka grindžiamą sistemą užtikrinamos sąžiningos konkurencijos su kitomis lankstumo priemonėmis sąlygos. Per didelio kompensavimo išvengiama, nes skirtumas tarp reguliuojamųjų pajamų ir rinkos pajamų turi būti grąžinamas. Kompensacijos skaidrumas užtikrinamas taikant ERK nustatytą tvarką. Dėl nagrinėjamos priemonės taikymo nėra konkurencijos iškraipymų laikymo rinkoje ar energetikos vertės grandinėje. Nagrinėjama priemonė yra pavyzdys kitoms Sąjungos šalims. |
| --- | --- |

(224)

Kaip matyti iš asociacijos Gas Infrastructure Europe užsakymu atliktų tyrimų, gamtinių dujų laikymas savaime yra garantija ir nauda sistemai. Šie vertės aspektai neįtraukti į rinkos kainą (70). Todėl būtinas toks reglamentavimas (71), koks nustatytas Prancūzijos. Pagal Prancūzijoje galiojančią rinka grindžiamą sistemą užtikrinamos sąžiningos konkurencijos su kitomis lankstumo priemonėmis sąlygos. Per didelio kompensavimo išvengiama, nes skirtumas tarp reguliuojamųjų pajamų ir rinkos pajamų turi būti grąžinamas. Kompensacijos skaidrumas užtikrinamas taikant ERK nustatytą tvarką. Dėl nagrinėjamos priemonės taikymo nėra konkurencijos iškraipymų laikymo rinkoje ar energetikos vertės grandinėje. Nagrinėjama priemonė yra pavyzdys kitoms Sąjungos šalims.

Gas Infrastructure Europe

70

71

5.2.13.   Total Direct Énergie (72)

Total Direct Énergie

72

| (225) | Dekrete dėl DEP numatyta, kad tiekimo saugumui užtikrinti reikalingi 138,5 TWh siekiantys pajėgumai, nors pagal ankstesnį saugykloms taikytą mechanizmą būtinas kiekis buvo tik 90 TWh. |
| --- | --- |

(225)

Dekrete dėl DEP numatyta, kad tiekimo saugumui užtikrinti reikalingi 138,5 TWh siekiantys pajėgumai, nors pagal ankstesnį saugykloms taikytą mechanizmą būtinas kiekis buvo tik 90 TWh.

| (226) | Total Direct Énergie abejoja dėl prielaidos, kuria remtasi, pagal kurią numatyta, kad jungiamieji dujotiekiai naudojami 1 585 GWh/d pajėgumu, nors techniniai pajėgumai siekia 1 810 GWh/d. Šis skirtumas neatrodo pagrįstas. Reikėtų atnaujinti krovinių pristatymo trukmę, kuri yra dešimt dienų, ir atsižvelgti į nuolatinių pajėgumų sutartis dėl SGD pristatymo (tai leistų sutrumpinti vidutinę pristatymo trukmę). Galiausiai atsižvelgus į šalčio bangas, kurios tetrunka 6–9 dienas, SGD nauda mažėja. |
| --- | --- |

(226)

Total Direct Énergie abejoja dėl prielaidos, kuria remtasi, pagal kurią numatyta, kad jungiamieji dujotiekiai naudojami 1 585 GWh/d pajėgumu, nors techniniai pajėgumai siekia 1 810 GWh/d. Šis skirtumas neatrodo pagrįstas. Reikėtų atnaujinti krovinių pristatymo trukmę, kuri yra dešimt dienų, ir atsižvelgti į nuolatinių pajėgumų sutartis dėl SGD pristatymo (tai leistų sutrumpinti vidutinę pristatymo trukmę). Galiausiai atsižvelgus į šalčio bangas, kurios tetrunka 6–9 dienas, SGD nauda mažėja.

Total Direct Énergie

| (227) | Nustačius pernelyg plačią infrastruktūros aprėptį saugyklų operatoriai automatiškai gautų pernelyg didelę grąžą. Nustatant pirminę RTB turėjo būti atsižvelgta jau atliktą amortizaciją. Be to, Total Direct Énergie mano, kad saugyklos operatoriaus veiklos grąža yra per didelė atsižvelgiant į prisiimamą riziką. Vykdant šią veiklą nekyla didesnių rizikų nei vykdant perdavimo tinklo operatorių veiklą. Todėl didesnei grąžos normai nėra jokio pagrindo. Dėl šios priežasties nustatyta RTB grąžos norma neturėtų būti didesnė nei taikoma PTO – šiuo metu ERK nustačiusi 5,25 % normą. |
| --- | --- |

(227)

Nustačius pernelyg plačią infrastruktūros aprėptį saugyklų operatoriai automatiškai gautų pernelyg didelę grąžą. Nustatant pirminę RTB turėjo būti atsižvelgta jau atliktą amortizaciją. Be to, Total Direct Énergie mano, kad saugyklos operatoriaus veiklos grąža yra per didelė atsižvelgiant į prisiimamą riziką. Vykdant šią veiklą nekyla didesnių rizikų nei vykdant perdavimo tinklo operatorių veiklą. Todėl didesnei grąžos normai nėra jokio pagrindo. Dėl šios priežasties nustatyta RTB grąžos norma neturėtų būti didesnė nei taikoma PTO – šiuo metu ERK nustačiusi 5,25 % normą.

Total Direct Énergie

| (228) | Total Direct Énergie taip pat mano, jog priemonės taikymo apimtis yra tokia, kad iškraipomi kainos signalai didmeninėse rinkose ir subjektai neskatinami užsakyti kitų lankstumo priemonių (be kita ko, jungiamųjų dujotiekių ir SGD), nors jos taip pat yra būtinos. Total Direct Énergie pažymi, kad artimiausiais metais baigsis ilgalaikiai jungiamųjų dujotiekių pajėgumų užsakymai, o dabartinės rinkos sąlygos neskatina jų atnaujinti. |
| --- | --- |

(228)

Total Direct Énergie taip pat mano, jog priemonės taikymo apimtis yra tokia, kad iškraipomi kainos signalai didmeninėse rinkose ir subjektai neskatinami užsakyti kitų lankstumo priemonių (be kita ko, jungiamųjų dujotiekių ir SGD), nors jos taip pat yra būtinos. Total Direct Énergie pažymi, kad artimiausiais metais baigsis ilgalaikiai jungiamųjų dujotiekių pajėgumų užsakymai, o dabartinės rinkos sąlygos neskatina jų atnaujinti.

Total Direct Énergie

Total Direct Énergie

5.2.14.   Uniper Energy Storage (73)

Uniper Energy Storage

73

| (229) | Laikymo pajėgumų prieinamumas yra labai svarbus siekiant užtikrinti saugų ir ekonomiškai pagrįstą visos gamtinių dujų importo infrastruktūros eksploatavimą. Tačiau iš gamtinių dujų požeminių saugyklų rinkos sąlygų nematyti, kad rinka skatintų išnaudoti visus laikymo pajėgumus, o taip turėtų būti (74). Daugelį metų laikymo sistemų eksploatuotojai stebėjo ženklų rinkos kainų kritimą. Padėtį blogina Europoje atsiradę konkurencijos skirtumai, nulemti skirtingų nacionalinės teisės nuostatų, taikomų prieigai prie laikymo pajėgumų ir lankstumo priemonėms, kurios grindžiamos rinkos sąlygomis arba reguliuojamos. Taigi būtina suderinti nacionalines gamtinių dujų laikymo reguliavimo sistemas (75). |
| --- | --- |

(229)

Laikymo pajėgumų prieinamumas yra labai svarbus siekiant užtikrinti saugų ir ekonomiškai pagrįstą visos gamtinių dujų importo infrastruktūros eksploatavimą. Tačiau iš gamtinių dujų požeminių saugyklų rinkos sąlygų nematyti, kad rinka skatintų išnaudoti visus laikymo pajėgumus, o taip turėtų būti (74). Daugelį metų laikymo sistemų eksploatuotojai stebėjo ženklų rinkos kainų kritimą. Padėtį blogina Europoje atsiradę konkurencijos skirtumai, nulemti skirtingų nacionalinės teisės nuostatų, taikomų prieigai prie laikymo pajėgumų ir lankstumo priemonėms, kurios grindžiamos rinkos sąlygomis arba reguliuojamos. Taigi būtina suderinti nacionalines gamtinių dujų laikymo reguliavimo sistemas (75).

74

75

5.2.15.   Union Professionnelle des Industries Privées du Gaz (toliau – UPRIGAZ) (76)

Union Professionnelle des Industries Privées du Gaz (toliau – UPRIGAZ)

76

| (230) | UPRIGAZ primena, kad Prancūzija jau iš dalies pakeitė savo laikymo reguliavimo mechanizmą po jos ieškinio dėl įgaliojimų viršijimo, kurį dėl ankstesnio mechanizmo ji pateikė Conseil d’État (Valstybės Taryba). Ji mano, kad atnaujintas mechanizmas yra reikšmingas ir juo sudaromos sąlygos išgryninti tikrąją laikymo produktų rinkos Prancūzijoje vertę. |
| --- | --- |

(230)

UPRIGAZ primena, kad Prancūzija jau iš dalies pakeitė savo laikymo reguliavimo mechanizmą po jos ieškinio dėl įgaliojimų viršijimo, kurį dėl ankstesnio mechanizmo ji pateikė Conseil d’État (Valstybės Taryba). Ji mano, kad atnaujintas mechanizmas yra reikšmingas ir juo sudaromos sąlygos išgryninti tikrąją laikymo produktų rinkos Prancūzijoje vertę.

Conseil d’État

| (231) | UPRIGAZ mano, kad gamtinių dujų laikymo reguliavimo sistema negali būti laikoma tokia, kuri trukdo naudotis Prancūzijos suskystintų dujų terminalais ir tokiais terminalais, esančiais kaimyninėse šalyse. 2017 m. Prancūzijos suskystintų dujų terminalai išleido 9,6 Gm3. 2018 m. (11,1 Gm3) ir 2019 m. (21,5 Gm3) fiksuotas išleidimo mastas neabejotinai parodė, kad rinkos susidomėjimą Prancūzijos suskystintų dujų terminalais šiuo laikotarpiu. Tą patį taip pat galima pasakyti apie kaimyninėse šalyse esančius suskystintų dujų terminalus – ženklus augimas fiksuotas Belgijoje (nuo 1,1 Gm3 2017 m. iki 6,7 Gm3 2019 m.) ir Nyderlanduose (nuo 0,8 Gm3 2017 m. iki 7,9 Gm3 2019 m.). |
| --- | --- |

(231)

UPRIGAZ mano, kad gamtinių dujų laikymo reguliavimo sistema negali būti laikoma tokia, kuri trukdo naudotis Prancūzijos suskystintų dujų terminalais ir tokiais terminalais, esančiais kaimyninėse šalyse. 2017 m. Prancūzijos suskystintų dujų terminalai išleido 9,6 Gm3. 2018 m. (11,1 Gm3) ir 2019 m. (21,5 Gm3) fiksuotas išleidimo mastas neabejotinai parodė, kad rinkos susidomėjimą Prancūzijos suskystintų dujų terminalais šiuo laikotarpiu. Tą patį taip pat galima pasakyti apie kaimyninėse šalyse esančius suskystintų dujų terminalus – ženklus augimas fiksuotas Belgijoje (nuo 1,1 Gm3 2017 m. iki 6,7 Gm3 2019 m.) ir Nyderlanduose (nuo 0,8 Gm3 2017 m. iki 7,9 Gm3 2019 m.).

3

3

3

3

3

3

3

| (232) | UPRIGAZ taip pat mano, kad Prancūzijos valdžios institucijų taikyta metodika ir visų pirma prielaida dėl 100 % nuolatinių įleidimo pajėgumų prieinamumo sujungimo taškuose konkurencija neribojama. |
| --- | --- |

(232)

UPRIGAZ taip pat mano, kad Prancūzijos valdžios institucijų taikyta metodika ir visų pirma prielaida dėl 100 % nuolatinių įleidimo pajėgumų prieinamumo sujungimo taškuose konkurencija neribojama.

| (233) | Galiausiai UPRIGAZ mano, kad nagrinėjama priemone nesuteikiamas nepagrįstas pranašumas Prancūzijos saugyklų operatoriams analogiškų užsienio operatorių atžvilgiu. |
| --- | --- |

(233)

Galiausiai UPRIGAZ mano, kad nagrinėjama priemone nesuteikiamas nepagrįstas pranašumas Prancūzijos saugyklų operatoriams analogiškų užsienio operatorių atžvilgiu.

6.   NAGRINĖJAMOS PRIEMONĖS ĮVERTINIMAS

NAGRINĖJAMOS PRIEMONĖS ĮVERTINIMAS

6.1.   Valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

Valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

| (234) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės pagalba apibrėžiama kaip „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(234)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės pagalba apibrėžiama kaip „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| (235) | Priemonė laikytina valstybės pagalba, jei ji atitinka visas šias sąlygas: a) priemonė turi būti priskiriama valstybei ir finansuojama iš valstybinių išteklių; b) priemone suteikiamas atrankusis pranašumas, dėl kurio gali būti sudarytos palankesnės sąlygos tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai; ir c) priemone turi būti iškraipoma konkurencija arba keliama jos iškraipymo grėsmė ir turi būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(235)

Priemonė laikytina valstybės pagalba, jei ji atitinka visas šias sąlygas: a) priemonė turi būti priskiriama valstybei ir finansuojama iš valstybinių išteklių; b) priemone suteikiamas atrankusis pranašumas, dėl kurio gali būti sudarytos palankesnės sąlygos tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai; ir c) priemone turi būti iškraipoma konkurencija arba keliama jos iškraipymo grėsmė ir turi būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

6.1.1.   Valstybiniai ištekliai ir priskyrimas valstybei

Valstybiniai ištekliai ir priskyrimas valstybei

| (236) | Kad priemonės galėtų būti laikomos valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, jos turi būti, pirma, suteiktos tiesiogiai ar netiesiogiai iš valstybinių išteklių, ir, antra, priskirtinos valstybei (77). |
| --- | --- |

(236)

Kad priemonės galėtų būti laikomos valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, jos turi būti, pirma, suteiktos tiesiogiai ar netiesiogiai iš valstybinių išteklių, ir, antra, priskirtinos valstybei (77).

77

| (237) | Kalbant pirmiausia apie sąlygą, susijusią su priemonės priskyrimu, reikia išnagrinėti, ar valstybės įstaigos turi būti laikomos dalyvavusiomis priimant šią priemonę (78). |
| --- | --- |

(237)

Kalbant pirmiausia apie sąlygą, susijusią su priemonės priskyrimu, reikia išnagrinėti, ar valstybės įstaigos turi būti laikomos dalyvavusiomis priimant šią priemonę (78).

78

| (238) | Šiuo klausimu reikia pažymėti, pirma, kad reguliavimo mechanizmas nustatytas 2017 m. priimtu įstatymu (79), kurio taikymo sritis nustatyta dekretu (80) ir kurio taikymo tvarka nustatyta ERK, nepriklausomos administracinės institucijos, sprendimais įgyvendinant jai įstatymu suteiktus įgaliojimus (žr. 15–17 konstatuojamąsias dalis). Visų pirma ERK nustato prekybos pagrindinių saugyklų pajėgumais aukcione sąlygas, nustato saugyklų operatorių leidžiamąsias pajamas ir laikymo mokesčio, įtraukto į ATRT tarifus, apskaičiavimo metodą. Taigi reguliavimo mechanizmas turi būti laikomas priskirtinu valstybės atsakomybei. |
| --- | --- |

(238)

Šiuo klausimu reikia pažymėti, pirma, kad reguliavimo mechanizmas nustatytas 2017 m. priimtu įstatymu (79), kurio taikymo sritis nustatyta dekretu (80) ir kurio taikymo tvarka nustatyta ERK, nepriklausomos administracinės institucijos, sprendimais įgyvendinant jai įstatymu suteiktus įgaliojimus (žr. 15–17 konstatuojamąsias dalis). Visų pirma ERK nustato prekybos pagrindinių saugyklų pajėgumais aukcione sąlygas, nustato saugyklų operatorių leidžiamąsias pajamas ir laikymo mokesčio, įtraukto į ATRT tarifus, apskaičiavimo metodą. Taigi reguliavimo mechanizmas turi būti laikomas priskirtinu valstybės atsakomybei.

79

80

| (239) | Antra, kalbant apie sąlygą, susijusią su tiesioginiu arba netiesioginiu finansavimu iš valstybinių išteklių, iš Teisingumo Teismo jurisprudencijos matyti, kad nebūtina kiekvienu atveju nustatyti tiesioginio valstybės finansavimo fakto, kad vienai ar kelioms įmonėms suteiktą pranašumą būtų galima laikyti valstybės pagalba, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį (81). |
| --- | --- |

(239)

Antra, kalbant apie sąlygą, susijusią su tiesioginiu arba netiesioginiu finansavimu iš valstybinių išteklių, iš Teisingumo Teismo jurisprudencijos matyti, kad nebūtina kiekvienu atveju nustatyti tiesioginio valstybės finansavimo fakto, kad vienai ar kelioms įmonėms suteiktą pranašumą būtų galima laikyti valstybės pagalba, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį (81).

81

| (240) | Visų pirma Teisingumo Teismas nusprendė, kad lėšos, kurios surenkamos iš valstybės teisės aktuose nustatytų privalomų mokėjimų ir yra administruojamos bei paskirstomos remiantis šių teisės aktų nuostatomis, gali būti laikomos valstybiniais ištekliais pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, net jeigu jas administruoja nuo viešosios valdžios institucijų nepriklausantys subjektai (82). Tai, kad šie subjektai yra pagal viešąją ar privatinę teisę veikiantys subjektai, savaime neturi lemiamos reikšmės (83). Šiuo klausimu lemiamas aspektas yra tas, ar tokie subjektai turi valstybės pavedimą administruoti valstybinius išteklius, o ne tiesiog pareigą pirkti iš nuosavų finansinių išteklių (84). Sprendime ENEA S.A., Teisingumo Teismas nusprendė, kad priemonė nebuvo suteikta iš valstybinių išteklių, kai dėl šios priemonės patiriamos papildomos sąnaudos negalėjo būti visiškai perkeliamos galutiniams vartotojams (85). Be to, iš Teisingumo Teismo jurisprudencijos matyti, kad šių įmokų apskaičiavimo tvarka gali būti nustatyta būtent teisės aktais arba valdžios institucijos, tokios kaip nacionalinė reguliavimo institucija, sprendimu, tačiau tuo pačiu neatmetamas „valstybės teisės aktuose nustatytų privalomų mokėjimų“ kvalifikavimas (86). |
| --- | --- |

(240)

Visų pirma Teisingumo Teismas nusprendė, kad lėšos, kurios surenkamos iš valstybės teisės aktuose nustatytų privalomų mokėjimų ir yra administruojamos bei paskirstomos remiantis šių teisės aktų nuostatomis, gali būti laikomos valstybiniais ištekliais pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, net jeigu jas administruoja nuo viešosios valdžios institucijų nepriklausantys subjektai (82). Tai, kad šie subjektai yra pagal viešąją ar privatinę teisę veikiantys subjektai, savaime neturi lemiamos reikšmės (83). Šiuo klausimu lemiamas aspektas yra tas, ar tokie subjektai turi valstybės pavedimą administruoti valstybinius išteklius, o ne tiesiog pareigą pirkti iš nuosavų finansinių išteklių (84). Sprendime ENEA S.A., Teisingumo Teismas nusprendė, kad priemonė nebuvo suteikta iš valstybinių išteklių, kai dėl šios priemonės patiriamos papildomos sąnaudos negalėjo būti visiškai perkeliamos galutiniams vartotojams (85). Be to, iš Teisingumo Teismo jurisprudencijos matyti, kad šių įmokų apskaičiavimo tvarka gali būti nustatyta būtent teisės aktais arba valdžios institucijos, tokios kaip nacionalinė reguliavimo institucija, sprendimu, tačiau tuo pačiu neatmetamas „valstybės teisės aktuose nustatytų privalomų mokėjimų“ kvalifikavimas (86).

82

83

84

ENEA S.A.

85

86

| (241) | Sprendime Essent Netwerk Noord (87) nagrinėta priemonė pripažinta mokesčiu, taigi ir priemone, susijusia su valstybiniais ištekliais, nes elektros energijos pirkėjams antkainį valstybė nustatė pagal įstatymą, remdamasi objektyviu perduotų kilovatvalandžių kriterijumi (88). Šiuo klausimu Teisingumo Teismas pažymėjo, kad nelabai svarbu, kas turi prievolę mokėti mokestį, jei apmokestinama prekė ar su šia preke susijusi būtina veikla (89). |
| --- | --- |

(241)

Sprendime Essent Netwerk Noord (87) nagrinėta priemonė pripažinta mokesčiu, taigi ir priemone, susijusia su valstybiniais ištekliais, nes elektros energijos pirkėjams antkainį valstybė nustatė pagal įstatymą, remdamasi objektyviu perduotų kilovatvalandžių kriterijumi (88). Šiuo klausimu Teisingumo Teismas pažymėjo, kad nelabai svarbu, kas turi prievolę mokėti mokestį, jei apmokestinama prekė ar su šia preke susijusi būtina veikla (89).

Essent Netwerk Noord

87

88

89

| (242) | Be to, Sprendime EEG 2012 (90) Teisingumo Teismas paaiškino, kad nepakanka to, jog finansinės naštos nustatymas tiekėjams būtų neprivalomas ir tik „praktikoje“ būtų perkeliamas galutiniam vartotojui, kad būtų galima konstatuoti, jog kalbama apie valstybinius išteklius. |
| --- | --- |

(242)

Be to, Sprendime EEG 2012 (90) Teisingumo Teismas paaiškino, kad nepakanka to, jog finansinės naštos nustatymas tiekėjams būtų neprivalomas ir tik „praktikoje“ būtų perkeliamas galutiniam vartotojui, kad būtų galima konstatuoti, jog kalbama apie valstybinius išteklius.

EEG 2012

90

| (243) | Šiuo atveju, pirma, saugyklų operatorių sąnaudų padengimas patenka į reguliavimo mechanizmo taikymo sritį taikant naudojimosi perdavimo tinklu tarifus, kaip numatyta Angliavandenilių įstatyme (žr. 17 ir 104 konstatuojamąsias dalis). Remdamasi įstatyme suteiktais įgaliojimais (žr. 17 konstatuojamąją dalį) ERK įtraukė į ATRT tarifus mokestį, kurio paskirtis – finansuoti nagrinėjamą reguliavimo mechanizmą (laikymo mokestis) (žr. 90 konstatuojamąją dalį). Taip pat finansuojamos surinkimo ir PTO kompensacijos pervedimo paslaugos sąnaudos (žr. 105 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(243)

Šiuo atveju, pirma, saugyklų operatorių sąnaudų padengimas patenka į reguliavimo mechanizmo taikymo sritį taikant naudojimosi perdavimo tinklu tarifus, kaip numatyta Angliavandenilių įstatyme (žr. 17 ir 104 konstatuojamąsias dalis). Remdamasi įstatyme suteiktais įgaliojimais (žr. 17 konstatuojamąją dalį) ERK įtraukė į ATRT tarifus mokestį, kurio paskirtis – finansuoti nagrinėjamą reguliavimo mechanizmą (laikymo mokestis) (žr. 90 konstatuojamąją dalį). Taip pat finansuojamos surinkimo ir PTO kompensacijos pervedimo paslaugos sąnaudos (žr. 105 konstatuojamąją dalį).

| (244) | Pagal 2018 m. vasario 7 d. ERK sprendimą (91) visi tiekėjai, kuriems suteikti nuolatiniai tiekimo pajėgumai bent viename PSST, privalo mokėti šį laikymo mokestį PTO, su kuriais jie sudarė sutartį dėl perdavimo (žr. 99 konstatuojamąją dalį). Vadovaujantis ERK nustatyta metodologija laikymo mokestis kiekvienam tiekėjui nustatomas atsižvelgiant į jų vartotojų, kuriems tiekimas negali būti sumažintas ar nutrauktas, prijungtų prie buitinių gamtinių dujų skirstymo tinklo, struktūrą žiemą (žr. 21 konstatuojamąją dalį). Priešingai nei mano suinteresuotosios šalys, atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, reikia konstatuoti, jog laikymo mokestis yra ne neprivalomas mokestis, bet pagal įstatymą tiekėjams nustatyta privaloma įmoka, kurios suma apskaičiuojama pagal objektyvų kriterijų – jų klientų žiemą struktūrą – remiantis ERK nustatyta metodologija. Šios įmokos apskaičiuotos taip, kad būtų padengtos visos su šia paslauga susijusių PTO sąnaudos. |
| --- | --- |

(244)

Pagal 2018 m. vasario 7 d. ERK sprendimą (91) visi tiekėjai, kuriems suteikti nuolatiniai tiekimo pajėgumai bent viename PSST, privalo mokėti šį laikymo mokestį PTO, su kuriais jie sudarė sutartį dėl perdavimo (žr. 99 konstatuojamąją dalį). Vadovaujantis ERK nustatyta metodologija laikymo mokestis kiekvienam tiekėjui nustatomas atsižvelgiant į jų vartotojų, kuriems tiekimas negali būti sumažintas ar nutrauktas, prijungtų prie buitinių gamtinių dujų skirstymo tinklo, struktūrą žiemą (žr. 21 konstatuojamąją dalį). Priešingai nei mano suinteresuotosios šalys, atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, reikia konstatuoti, jog laikymo mokestis yra ne neprivalomas mokestis, bet pagal įstatymą tiekėjams nustatyta privaloma įmoka, kurios suma apskaičiuojama pagal objektyvų kriterijų – jų klientų žiemą struktūrą – remiantis ERK nustatyta metodologija. Šios įmokos apskaičiuotos taip, kad būtų padengtos visos su šia paslauga susijusių PTO sąnaudos.

91

| (245) | Tokią išvadą patvirtina aplinkybė, kad tiekėjų mokamas laikymo mokestis privalo būti perkeliamas vartotojams kaip gamtinių dujų pardavimo reguliuojamasis pardavimo tarifas (žr. 98–101 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(245)

Tokią išvadą patvirtina aplinkybė, kad tiekėjų mokamas laikymo mokestis privalo būti perkeliamas vartotojams kaip gamtinių dujų pardavimo reguliuojamasis pardavimo tarifas (žr. 98–101 konstatuojamąsias dalis).

| (246) | Antra, pagal Angliavandenilių įstatymą PTO perveda saugyklų operatoriams, kuriems taikomas reguliavimo mechanizmas, dalį sumų, surinktų taikant ATRT tarifus, pagal ERK, valdžios institucijos, nustatytas sąlygas. Šioje srityje ERK nustato šios dalies ir surinkimo bei pervedimo paslaugos sąnaudų sumą (žr. 90 konstatuojamąją dalį). Taigi PTO yra įvardinti įstatyme ir pagal jį įgalioti iš laikymo mokesčio gaunamas lėšas rinkti ir pervesti reguliuojamiesiems saugyklų operatoriams. PTO negali laisvai disponuoti lėšomis, nes jie neturi jokios diskrecijos dėl šių lėšų, kurios privalomai perskirstomos ir kurių sumą nustato ERK, nustatymo ir jų paskirties. |
| --- | --- |

(246)

Antra, pagal Angliavandenilių įstatymą PTO perveda saugyklų operatoriams, kuriems taikomas reguliavimo mechanizmas, dalį sumų, surinktų taikant ATRT tarifus, pagal ERK, valdžios institucijos, nustatytas sąlygas. Šioje srityje ERK nustato šios dalies ir surinkimo bei pervedimo paslaugos sąnaudų sumą (žr. 90 konstatuojamąją dalį). Taigi PTO yra įvardinti įstatyme ir pagal jį įgalioti iš laikymo mokesčio gaunamas lėšas rinkti ir pervesti reguliuojamiesiems saugyklų operatoriams. PTO negali laisvai disponuoti lėšomis, nes jie neturi jokios diskrecijos dėl šių lėšų, kurios privalomai perskirstomos ir kurių sumą nustato ERK, nustatymo ir jų paskirties.

| (247) | Todėl į ATRT tarifus įtrauktas laikymo mokestis, kuriuo užtikrinamas reguliavimo mechanizmo finansavimas, yra tiek tiekėjams, tiek vartotojams įstatymu nustatyta privaloma įmoka kaip vienas iš reguliuojamųjų tarifų, kurių kontrolę vykdo ERK. Be to, iš laikymo mokesčio surinktas lėšas valdo ir perskirsto PTO. Todėl Komisija mano, kad priemonė teikiama iš valstybinių išteklių. |
| --- | --- |

(247)

Todėl į ATRT tarifus įtrauktas laikymo mokestis, kuriuo užtikrinamas reguliavimo mechanizmo finansavimas, yra tiek tiekėjams, tiek vartotojams įstatymu nustatyta privaloma įmoka kaip vienas iš reguliuojamųjų tarifų, kurių kontrolę vykdo ERK. Be to, iš laikymo mokesčio surinktas lėšas valdo ir perskirsto PTO. Todėl Komisija mano, kad priemonė teikiama iš valstybinių išteklių.

6.1.2.   Atrankusis pranašumas

Atrankusis pranašumas

| (248) | Kiek tai susiję su pranašumo buvimu, pagal suformuotą Teisingumo Teismo jurisprudenciją valstybės pagalba laikomos priemonės, kuriomis, kad ir kokia būtų jų forma, gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai palaikomos įmonės arba kurios laikytinos ekonominiu pranašumu, kurio įmonė gavėja nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis (92). |
| --- | --- |

(248)

Kiek tai susiję su pranašumo buvimu, pagal suformuotą Teisingumo Teismo jurisprudenciją valstybės pagalba laikomos priemonės, kuriomis, kad ir kokia būtų jų forma, gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai palaikomos įmonės arba kurios laikytinos ekonominiu pranašumu, kurio įmonė gavėja nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis (92).

92

| (249) | Šiuo atveju pagal reguliavimo mechanizmą reguliuojamiesiems saugyklų operatoriams sudaromos sąlygos gauti garantuotas pajamas – „leidžiamąsias pajamas“, kurias ERK nustato taip, kad būtų užtikrintas jų sąnaudų padengimas, jei jos atitinka „efektyviai veiklą vykdančio operatoriaus“ sąnaudas, bei įprastą investuoto kapitalo grąžą (žr. šio sprendimo 21 konstatuojamąją dalį). Šios leidžiamosios pajamos finansuojamos iš operatorių tiesiogiai gaunamų pajamų ir, kai šios pajamos yra mažesnės nei leidžiamosios pajamos, iš PTO pervedamos laikymo kompensacijos. Taigi reguliuojamų saugyklų operatoriams, kurių galimi nuostoliai yra kompensuojami, nekyla rizika, būdinga įprastoms rinkos sąlygoms. Todėl, priešingai nei nurodyta suinteresuotųjų šalių argumentuose, Komisija mano, kad pagrindinių saugyklų operatoriams suteikiamas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(249)

Šiuo atveju pagal reguliavimo mechanizmą reguliuojamiesiems saugyklų operatoriams sudaromos sąlygos gauti garantuotas pajamas – „leidžiamąsias pajamas“, kurias ERK nustato taip, kad būtų užtikrintas jų sąnaudų padengimas, jei jos atitinka „efektyviai veiklą vykdančio operatoriaus“ sąnaudas, bei įprastą investuoto kapitalo grąžą (žr. šio sprendimo 21 konstatuojamąją dalį). Šios leidžiamosios pajamos finansuojamos iš operatorių tiesiogiai gaunamų pajamų ir, kai šios pajamos yra mažesnės nei leidžiamosios pajamos, iš PTO pervedamos laikymo kompensacijos. Taigi reguliuojamų saugyklų operatoriams, kurių galimi nuostoliai yra kompensuojami, nekyla rizika, būdinga įprastoms rinkos sąlygoms. Todėl, priešingai nei nurodyta suinteresuotųjų šalių argumentuose, Komisija mano, kad pagrindinių saugyklų operatoriams suteikiamas ekonominis pranašumas.

| (250) | Kalbant apie pranašumo atrankumą, Teisingumo Teismas nusprendė, kad vertinant šią sąlygą reikia nustatyti, ar pagal konkrečią teisinę sistemą nagrinėjama nacionaline priemone „tam tikroms įmonėms ar tam tikrų prekių gamybai“ sudaromos palankesnės sąlygos nei kitoms, kurių faktinė ir teisinė padėtis, atsižvelgiant į minėta sistema siekiamą tikslą, yra panaši, bet kurioms taikomas diferencijuotas požiūris (93). |
| --- | --- |

(250)

Kalbant apie pranašumo atrankumą, Teisingumo Teismas nusprendė, kad vertinant šią sąlygą reikia nustatyti, ar pagal konkrečią teisinę sistemą nagrinėjama nacionaline priemone „tam tikroms įmonėms ar tam tikrų prekių gamybai“ sudaromos palankesnės sąlygos nei kitoms, kurių faktinė ir teisinė padėtis, atsižvelgiant į minėta sistema siekiamą tikslą, yra panaši, bet kurioms taikomas diferencijuotas požiūris (93).

93

| (251) | Šiuo atveju reguliavimo mechanizmas taikomas tik gamtinių dujų požeminėms saugykloms, kurios laikomos būtinomis siekiant užtikrinti tiekimo saugumą Prancūzijos teritorijoje vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. Baigtinis tokių pagrindinių saugyklų sąrašas nustatytas dekretu (žr. 19 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(251)

Šiuo atveju reguliavimo mechanizmas taikomas tik gamtinių dujų požeminėms saugykloms, kurios laikomos būtinomis siekiant užtikrinti tiekimo saugumą Prancūzijos teritorijoje vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. Baigtinis tokių pagrindinių saugyklų sąrašas nustatytas dekretu (žr. 19 konstatuojamąją dalį).

| (252) | 2018–2019 m. žiemai pereinamuoju laikotarpiu į šį sąrašą įtrauktos visos Prancūzijos teritorijoje esančios saugyklos (žr. 16 konstatuojamąją dalį). Pagal dabartinę reguliavimo sistemą 2019–2023 m. laikotarpiu Pagrindinėmis saugyklomis laikomos visos Prancūzijos teritorijoje veikiančios saugyklos, taigi reguliavimas netaikomas trims rezervinėms saugykloms ir dviem gamtinių dujų laikymo objektų projektams (žr. 49 ir 50 konstatuojamąsias dalis). Galiojančioje DEP taip pat numatyta, kad pagrindinių saugyklų sąrašas bus sutrumpintas kitą kartą peržiūrint DEP (žr. 52 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(252)

2018–2019 m. žiemai pereinamuoju laikotarpiu į šį sąrašą įtrauktos visos Prancūzijos teritorijoje esančios saugyklos (žr. 16 konstatuojamąją dalį). Pagal dabartinę reguliavimo sistemą 2019–2023 m. laikotarpiu Pagrindinėmis saugyklomis laikomos visos Prancūzijos teritorijoje veikiančios saugyklos, taigi reguliavimas netaikomas trims rezervinėms saugykloms ir dviem gamtinių dujų laikymo objektų projektams (žr. 49 ir 50 konstatuojamąsias dalis). Galiojančioje DEP taip pat numatyta, kad pagrindinių saugyklų sąrašas bus sutrumpintas kitą kartą peržiūrint DEP (žr. 52 konstatuojamąją dalį).

| (253) | Taigi į reguliavimo mechanizmo taikymo sritį nepatenka rezerviniai gamtinių dujų laikymo objektai. Be to, Prancūzija numatė, kad dėl DEP numatyto gamtinių dujų vartojimo mažėjimo šiuo metu veikiantiems objektams reguliavimas nebus taikomas ateityje. Be to, reguliavimas taip pat netaikomas kitų valstybių narių, be kita ko, kaimyninių valstybių narių, saugyklų operatoriams. Reguliavimas taip pat netaikomas kitų lankstumo priemonių, kurios irgi padeda užtikrinti tiekimo saugumą, eksploatuotojams, kaip antai suskystintų dujų terminalų operatoriams ar jungiamųjų dujotiekių operatoriams. |
| --- | --- |

(253)

Taigi į reguliavimo mechanizmo taikymo sritį nepatenka rezerviniai gamtinių dujų laikymo objektai. Be to, Prancūzija numatė, kad dėl DEP numatyto gamtinių dujų vartojimo mažėjimo šiuo metu veikiantiems objektams reguliavimas nebus taikomas ateityje. Be to, reguliavimas taip pat netaikomas kitų valstybių narių, be kita ko, kaimyninių valstybių narių, saugyklų operatoriams. Reguliavimas taip pat netaikomas kitų lankstumo priemonių, kurios irgi padeda užtikrinti tiekimo saugumą, eksploatuotojams, kaip antai suskystintų dujų terminalų operatoriams ar jungiamųjų dujotiekių operatoriams.

| (254) | Todėl net jeigu klausimas dėl atrankiojo pranašumo būtų nagrinėjamas nacionaliniu mastu ir būtų kalbama tik apie gamtinių dujų saugyklas, ir priešingai nei mano suinteresuotosios šalys, Komisija laikosi nuomonės, kad nagrinėjama priemone suteikiamas atrankusis pranašumas, nes toks pranašumas suteikiamas tik į dabartinėje DEP pateiktą sąrašą įtrauktų Pagrindinių saugyklų operatoriams. |
| --- | --- |

(254)

Todėl net jeigu klausimas dėl atrankiojo pranašumo būtų nagrinėjamas nacionaliniu mastu ir būtų kalbama tik apie gamtinių dujų saugyklas, ir priešingai nei mano suinteresuotosios šalys, Komisija laikosi nuomonės, kad nagrinėjama priemone suteikiamas atrankusis pranašumas, nes toks pranašumas suteikiamas tik į dabartinėje DEP pateiktą sąrašą įtrauktų Pagrindinių saugyklų operatoriams.

| (255) | Todėl nagrinėjama priemone tam tikroms įmonėms gali būti sudaromos palankesnės sąlygos nei kitoms, kurių faktinė ir teisinė padėtis, atsižvelgiant į minėta sistema siekiamą tikslą, yra panaši. |
| --- | --- |

(255)

Todėl nagrinėjama priemone tam tikroms įmonėms gali būti sudaromos palankesnės sąlygos nei kitoms, kurių faktinė ir teisinė padėtis, atsižvelgiant į minėta sistema siekiamą tikslą, yra panaši.

6.1.3.   Poveikis valstybių narių konkurencijai ir tarpusavio prekybai

Poveikis valstybių narių konkurencijai ir tarpusavio prekybai

| (256) | Kalbant apie galimą poveikį valstybinių narių tarpusavio prekybai, Teisingumo Teismo sprendimuose nustatyta, kad aplinkybė, kad ekonomikos sektorius, kaip antai gamtinių dujų sektorius, buvo liberalizuotas Sąjungos lygmeniu, gali reikšti realų ar potencialų pagalbos poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai (94). |
| --- | --- |

(256)

Kalbant apie galimą poveikį valstybinių narių tarpusavio prekybai, Teisingumo Teismo sprendimuose nustatyta, kad aplinkybė, kad ekonomikos sektorius, kaip antai gamtinių dujų sektorius, buvo liberalizuotas Sąjungos lygmeniu, gali reikšti realų ar potencialų pagalbos poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai (94).

94

| (257) | Šiuo atveju nustačius reguliavimo mechanizmą Prancūzijos teritorijoje esantys Pagrindinių saugyklų operatoriai įgis pranašumą savo konkurentų atžvilgiu. NET jei, kaip kai kurie teigia, rinka yra regioninio lygmens, visų pirma tai turi įtakos kitų valstybių narių saugyklų operatoriams. Remdamasi suinteresuotųjų šalių pastabomis Komisija negali paneigti priemonės poveikio gamtinių dujų laikymui kaimyninėse šalyse, įskaitant Belgiją, kurioje gamtinių dujų laikymo srityje nenumatyta garantuota grąža. |
| --- | --- |

(257)

Šiuo atveju nustačius reguliavimo mechanizmą Prancūzijos teritorijoje esantys Pagrindinių saugyklų operatoriai įgis pranašumą savo konkurentų atžvilgiu. NET jei, kaip kai kurie teigia, rinka yra regioninio lygmens, visų pirma tai turi įtakos kitų valstybių narių saugyklų operatoriams. Remdamasi suinteresuotųjų šalių pastabomis Komisija negali paneigti priemonės poveikio gamtinių dujų laikymui kaimyninėse šalyse, įskaitant Belgiją, kurioje gamtinių dujų laikymo srityje nenumatyta garantuota grąža.

| (258) | Komisija taip pat negali paneigti poveikio kitų lankstumo priemonių operatoriams, kaip antai suskystintų dujų operatoriams ir jungiamųjų dujotiekių operatoriams. Iš tiesų net jeigu jie taip pat veikia gaudami suinteresuotųjų šalių nurodytas leidžiamąsias pajamas, jų pajamas valstybė papildo ne tokiu pačiu būdu. |
| --- | --- |

(258)

Komisija taip pat negali paneigti poveikio kitų lankstumo priemonių operatoriams, kaip antai suskystintų dujų operatoriams ir jungiamųjų dujotiekių operatoriams. Iš tiesų net jeigu jie taip pat veikia gaudami suinteresuotųjų šalių nurodytas leidžiamąsias pajamas, jų pajamas valstybė papildo ne tokiu pačiu būdu.

| (259) | Atsižvelgiant į tai, kad gamtinių dujų rinka buvo liberalizuota Sąjungos lygmeniu, šio sektoriaus įmonei galimai suteiktas pranašumas gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Todėl Komisija mano, kad priemonė gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(259)

Atsižvelgiant į tai, kad gamtinių dujų rinka buvo liberalizuota Sąjungos lygmeniu, šio sektoriaus įmonei galimai suteiktas pranašumas gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Todėl Komisija mano, kad priemonė gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (260) | Šiuo atveju nagrinėjama priemone siekiama užtikrinti tam tikras pajamas Pagrindinių saugyklų operatoriams. Komisija mano, kad priemonė gali iškraipyti konkurenciją. |
| --- | --- |

(260)

Šiuo atveju nagrinėjama priemone siekiama užtikrinti tam tikras pajamas Pagrindinių saugyklų operatoriams. Komisija mano, kad priemonė gali iškraipyti konkurenciją.

6.1.4.   Išvada dėl nagrinėjamos priemonės kvalifikavimo valstybės pagalba

Išvada dėl nagrinėjamos priemonės kvalifikavimo valstybės pagalba

| (261) | Dėl 234–260 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnį. |
| --- | --- |

(261)

Dėl 234–260 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba, kaip tai suprantama pagal SESV 107 straipsnį.

6.2.   Valstybės pagalbos neteisėtumas

Valstybės pagalbos neteisėtumas

| (262) | Prancūzijos valdžios institucijos, nuo 2018 m. sausio 1 d. nustačiusios saugyklų operatorių leidžiamąsias pajamas, rengdamos aukcionus ir nuo 2018 m. balandžio 1 d. nustačiusios į ATRT tarifus įtrauktą laikymo mokestį, nustatė reguliavimo mechanizmą, kuris laikytinas valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(262)

Prancūzijos valdžios institucijos, nuo 2018 m. sausio 1 d. nustačiusios saugyklų operatorių leidžiamąsias pajamas, rengdamos aukcionus ir nuo 2018 m. balandžio 1 d. nustačiusios į ATRT tarifus įtrauktą laikymo mokestį, nustatė reguliavimo mechanizmą, kuris laikytinas valstybės pagalba.

| (263) | Prancūzijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie nagrinėjamą priemonę iki tada, kai jos pradėjo taikyti šią priemonę. Taip Prancūzija pažeidė SESV 108 straipsnio 3 dalį. Todėl Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė buvo įgyvendinta neteisėtai. |
| --- | --- |

(263)

Prancūzijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie nagrinėjamą priemonę iki tada, kai jos pradėjo taikyti šią priemonę. Taip Prancūzija pažeidė SESV 108 straipsnio 3 dalį. Todėl Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė buvo įgyvendinta neteisėtai.

6.3.   Valstybės pagalbos suderinamumas su vidaus rinka

Valstybės pagalbos suderinamumas su vidaus rinka

6.3.1.   Nagrinėjamos priemonės suderinamumo vertinimo teisinis pagrindas

Nagrinėjamos priemonės suderinamumo vertinimo teisinis pagrindas

| (264) | Prancūzijos įgyvendintu gamtinių dujų saugyklų reguliavimo mechanizmu siekiama skatinti gamtinių dujų laikymo ekonominę veiklą siekiant užtikrinti gamtinių dujų tiekimo saugumą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais. |
| --- | --- |

(264)

Prancūzijos įgyvendintu gamtinių dujų saugyklų reguliavimo mechanizmu siekiama skatinti gamtinių dujų laikymo ekonominę veiklą siekiant užtikrinti gamtinių dujų tiekimo saugumą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais.

| (265) | Komisija pažymi, kad tai pirmas kartas, kai vertinamas gamtinių dujų laikymo reguliavimo mechanizmo suderinamumas su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(265)

Komisija pažymi, kad tai pirmas kartas, kai vertinamas gamtinių dujų laikymo reguliavimo mechanizmo suderinamumas su vidaus rinka.

| (266) | Tokia priemonė nenumatyta nei Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairėse (95), nei jokiose kitose Komisijos gairėse. |
| --- | --- |

(266)

Tokia priemonė nenumatyta nei Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairėse (95), nei jokiose kitose Komisijos gairėse.

95

| (267) | Reguliavimo mechanizmo suderinamumą su vidaus rinka reikia vertinti pagal SESV nuostatas ir visų pirma pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, kuriame numatyta, kad pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių plėtrai skatinti, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei ji netrikdo tarpusavio prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui; |
| --- | --- |

(267)

Reguliavimo mechanizmo suderinamumą su vidaus rinka reikia vertinti pagal SESV nuostatas ir visų pirma pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, kuriame numatyta, kad pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių plėtrai skatinti, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei ji netrikdo tarpusavio prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui;

| (268) | Taigi tam, kad pagalba būtų pripažinta suderinama, pirma, ja turi būti skatinama tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtra, ir, antra, ji neturi trikdyti tarpusavio prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui (96). |
| --- | --- |

(268)

Taigi tam, kad pagalba būtų pripažinta suderinama, pirma, ja turi būti skatinama tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtra, ir, antra, ji neturi trikdyti tarpusavio prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui (96).

96

| (269) | Vertindama pirmą sąlygą Komisija nagrinėja, ar pagalbos schema skirta skatinti tam tikros ekonominės veiklos rūšies plėtrą. Vertindama antrą sąlygą Komisija lygina numatytos pagalbos teigiamą poveikį veiklos, kuriai remti yra skirta pagalba, plėtrai ir galimą neigiamą pagalbos poveikį vidaus rinkai dėl konkurencijos iškraipymo ir pagalbos sukelto nepageidaujamo poveikio tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(269)

Vertindama pirmą sąlygą Komisija nagrinėja, ar pagalbos schema skirta skatinti tam tikros ekonominės veiklos rūšies plėtrą. Vertindama antrą sąlygą Komisija lygina numatytos pagalbos teigiamą poveikį veiklos, kuriai remti yra skirta pagalba, plėtrai ir galimą neigiamą pagalbos poveikį vidaus rinkai dėl konkurencijos iškraipymo ir pagalbos sukelto nepageidaujamo poveikio tarpusavio prekybai.

6.3.2.   Ekonominės veiklos rūšies plėtros skatinimas

Ekonominės veiklos rūšies plėtros skatinimas

6.3.2.1.   Plečiama ekonominės veiklos rūšis

Plečiama ekonominės veiklos rūšis

| (270) | Pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei ji skatina tam tikrų ekonomikos veiklos rūšių plėtrą (97). Ji turi daryti skatinamąjį poveikį atitinkamai įmonei ar įmonėms keičiant jų elgesį taip, kad būtų skatinama ekonominės veiklos rūšies plėtra, kurios be pagalbos nebūtų arba ji vyktų ribota apimtimi ar kitaip. Pagalba negali būti subsidijuojamos ekonominės veiklos išlaidos, kurias įmonė ir taip būtų patyrusi, ir negali būti kompensuojama įprasta ekonominės veiklos verslo rizika. |
| --- | --- |

(270)

Pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei ji skatina tam tikrų ekonomikos veiklos rūšių plėtrą (97). Ji turi daryti skatinamąjį poveikį atitinkamai įmonei ar įmonėms keičiant jų elgesį taip, kad būtų skatinama ekonominės veiklos rūšies plėtra, kurios be pagalbos nebūtų arba ji vyktų ribota apimtimi ar kitaip. Pagalba negali būti subsidijuojamos ekonominės veiklos išlaidos, kurias įmonė ir taip būtų patyrusi, ir negali būti kompensuojama įprasta ekonominės veiklos verslo rizika.

97

| (271) | Šiuo atveju pagalbos dėka plėtojama ekonominė veiklos rūšis yra gamtinių dujų laikymas Prancūzijoje. |
| --- | --- |

(271)

Šiuo atveju pagalbos dėka plėtojama ekonominė veiklos rūšis yra gamtinių dujų laikymas Prancūzijoje.

| (272) | Reguliavimo mechanizmu siekiama iš dalies pakeisti gamtinių dujų saugyklų operatorių ekonominį elgesį. Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad jeigu Prancūzija nebūtų įgyvendinusi reguliavimo mechanizmo ir būtų panaikinusi ankstesnę laikymo įsipareigojimų sistemą, saugyklų operatorių taikoma kaina būtų buvusi labai artima gamtinių dujų pardavimo kainų skirtumui. Nuo 2009 m. skirtumai mažėja. Todėl kol nebuvo įgyvendinta reforma taikomos kainos nesudarė galimybės saugyklų operatoriams padengti savo sąnaudų. Dėl gamtinių dujų laikymo pelningumo mažėjimo Prancūzijoje trys gamtinių dujų saugyklos 2014 ir 2015 m. buvo paverstos rezervinėmis saugyklomis (žr. 10 konstatuojamąją dalį). Taigi Prancūzija nustatė realią grėsmę, kad operatoriai dar labiau sumažins rinkoje siūlomus laikymo pajėgumus ir dar daugiau saugyklų pavers rezervinėmis. |
| --- | --- |

(272)

Reguliavimo mechanizmu siekiama iš dalies pakeisti gamtinių dujų saugyklų operatorių ekonominį elgesį. Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad jeigu Prancūzija nebūtų įgyvendinusi reguliavimo mechanizmo ir būtų panaikinusi ankstesnę laikymo įsipareigojimų sistemą, saugyklų operatorių taikoma kaina būtų buvusi labai artima gamtinių dujų pardavimo kainų skirtumui. Nuo 2009 m. skirtumai mažėja. Todėl kol nebuvo įgyvendinta reforma taikomos kainos nesudarė galimybės saugyklų operatoriams padengti savo sąnaudų. Dėl gamtinių dujų laikymo pelningumo mažėjimo Prancūzijoje trys gamtinių dujų saugyklos 2014 ir 2015 m. buvo paverstos rezervinėmis saugyklomis (žr. 10 konstatuojamąją dalį). Taigi Prancūzija nustatė realią grėsmę, kad operatoriai dar labiau sumažins rinkoje siūlomus laikymo pajėgumus ir dar daugiau saugyklų pavers rezervinėmis.

| (273) | Komisija taip pat pažymi, kad sumažėjo saugyklų užpildymo procentas. Iš tiesų 2017–2018 m. fiksuotas tik 63 % laikymo pajėgumų užsakymas. Taigi dėl užsakytos pajėgumų dalies sumažėjimo dar labiau sumažėjo operatorių pajamos. |
| --- | --- |

(273)

Komisija taip pat pažymi, kad sumažėjo saugyklų užpildymo procentas. Iš tiesų 2017–2018 m. fiksuotas tik 63 % laikymo pajėgumų užsakymas. Taigi dėl užsakytos pajėgumų dalies sumažėjimo dar labiau sumažėjo operatorių pajamos.

| (274) | Įgyvendinus reformą užsakytų pajėgumų dalis išaugo ir 2018–2019 m. bei 2019–2020 m. laikotarpiais fiksuotas 93 % laikymo pajėgumų užsakymas. |
| --- | --- |

(274)

Įgyvendinus reformą užsakytų pajėgumų dalis išaugo ir 2018–2019 m. bei 2019–2020 m. laikotarpiais fiksuotas 93 % laikymo pajėgumų užsakymas.

| (275) | Priešingu atveju, neįgyvendinus reguliavimo mechanizmo, būtų kilusi grėsmė, kad Prancūzijoje būtų reikšmingai sumažėjusi gamtinių dujų laikymo ekonominės veiklos plėtra. Taigi nuo tada, kai įgyvendinta reforma, leidžiamosios pajamos ir saugyklų operatoriams nustatyta pareiga per aukcionus suteikti prieigą prie savo laikymo pajėgumų paskatino saugyklų operatorių ekonominės veiklos plėtrą. |
| --- | --- |

(275)

Priešingu atveju, neįgyvendinus reguliavimo mechanizmo, būtų kilusi grėsmė, kad Prancūzijoje būtų reikšmingai sumažėjusi gamtinių dujų laikymo ekonominės veiklos plėtra. Taigi nuo tada, kai įgyvendinta reforma, leidžiamosios pajamos ir saugyklų operatoriams nustatyta pareiga per aukcionus suteikti prieigą prie savo laikymo pajėgumų paskatino saugyklų operatorių ekonominės veiklos plėtrą.

| (276) | Todėl Komisija mano, kad reguliavimo mechanizmu skatinama gamtinių dujų laikymo ekonominės veiklos plėtra Prancūzijoje. |
| --- | --- |

(276)

Todėl Komisija mano, kad reguliavimo mechanizmu skatinama gamtinių dujų laikymo ekonominės veiklos plėtra Prancūzijoje.

6.3.2.2.   Pagalbos schemos atitiktis kitoms Sąjungos teisės nuostatoms

Pagalbos schemos atitiktis kitoms Sąjungos teisės nuostatoms

| (277) | Komisija pažymi, kad nagrinėjama priemonė ir plėtojama ekonominė veikla atitinka Sąjungos teisės nuostatas. |
| --- | --- |

(277)

Komisija pažymi, kad nagrinėjama priemonė ir plėtojama ekonominė veikla atitinka Sąjungos teisės nuostatas.

| (278) | Energetikos srityje bet kokia rinkliava, kuria siekiama finansuoti valstybės pagalbos priemonę, visų pirma turi atitikti SESV 30 ir 110 straipsnius. Šiuo atveju laikymo mokestis yra privalomai susietas su saugyklų operatoriams teikiama parama (žr. 246 konstatuojamąją dalį). Vis dėlto mokestis, kuriuo, remiantis tokiais pačiais kriterijais, apmokestinamos nacionalinės ir importuotos prekės, gali būti draudžiamas pagal SESV, jei iš šio mokesčio gautos pajamos skiriamos veiklai, kuri teikia naudos specialiai apmokestintoms nacionalinėms prekėms, finansuoti. |
| --- | --- |

(278)

Energetikos srityje bet kokia rinkliava, kuria siekiama finansuoti valstybės pagalbos priemonę, visų pirma turi atitikti SESV 30 ir 110 straipsnius. Šiuo atveju laikymo mokestis yra privalomai susietas su saugyklų operatoriams teikiama parama (žr. 246 konstatuojamąją dalį). Vis dėlto mokestis, kuriuo, remiantis tokiais pačiais kriterijais, apmokestinamos nacionalinės ir importuotos prekės, gali būti draudžiamas pagal SESV, jei iš šio mokesčio gautos pajamos skiriamos veiklai, kuri teikia naudos specialiai apmokestintoms nacionalinėms prekėms, finansuoti.

| (279) | Šiuo atveju, pirma, laikymo mokestį moka tiekėjai, kurie naudojasi gamtinių dujų, kurios beveik visos yra importuojamos, perdavimo tinklu nepriklausomai nuo to, ar tiekėjai yra Prancūzijos subjektai ar ne (žr. 98–100 konstatuojamąsias dalis). Antra, pagalbą gauna gamtinių dujų saugyklų operatoriai. Prancūzijos ir užsienio tiekėjai gali nediskriminacinėmis sąlygomis dalyvauti gamtinių dujų saugyklų operatorių rengiamuose aukcionuose (žr. 20 konstatuojamąją dalį). Taigi tai nėra tas atvejis, kai apmokestinimas naudingas tik apmokestinamoms nacionalinėms prekėms. Taigi SESV 30 ir 110 straipsniai nepažeisti. |
| --- | --- |

(279)

Šiuo atveju, pirma, laikymo mokestį moka tiekėjai, kurie naudojasi gamtinių dujų, kurios beveik visos yra importuojamos, perdavimo tinklu nepriklausomai nuo to, ar tiekėjai yra Prancūzijos subjektai ar ne (žr. 98–100 konstatuojamąsias dalis). Antra, pagalbą gauna gamtinių dujų saugyklų operatoriai. Prancūzijos ir užsienio tiekėjai gali nediskriminacinėmis sąlygomis dalyvauti gamtinių dujų saugyklų operatorių rengiamuose aukcionuose (žr. 20 konstatuojamąją dalį). Taigi tai nėra tas atvejis, kai apmokestinimas naudingas tik apmokestinamoms nacionalinėms prekėms. Taigi SESV 30 ir 110 straipsniai nepažeisti.

| (280) | Be to, kaip nurodyta 12 konstatuojamojoje dalyje, Direktyvos 2009/73/EB 33 straipsnyje aiškiai numatyta, kad valstybė narė gali taikyti saugyklų reguliavimo tvarką. Gamtinių dujų saugyklos taip pat yra vienos iš priemonių, kurias valstybės narės gali numatyti, kad užtikrintų Reglamente (ES) 2017/1938 nustatytų įpareigojimų, be kita ko, įpareigojimo užtikrinti tiekimo saugumą nacionaliniams vartotojams, atsižvelgiant į tinkamą ir nenutrūkstamą gamtinių dujų vidaus rinkos veikimą, vykdymą šiame reglamente nustatytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(280)

Be to, kaip nurodyta 12 konstatuojamojoje dalyje, Direktyvos 2009/73/EB 33 straipsnyje aiškiai numatyta, kad valstybė narė gali taikyti saugyklų reguliavimo tvarką. Gamtinių dujų saugyklos taip pat yra vienos iš priemonių, kurias valstybės narės gali numatyti, kad užtikrintų Reglamente (ES) 2017/1938 nustatytų įpareigojimų, be kita ko, įpareigojimo užtikrinti tiekimo saugumą nacionaliniams vartotojams, atsižvelgiant į tinkamą ir nenutrūkstamą gamtinių dujų vidaus rinkos veikimą, vykdymą šiame reglamente nustatytomis sąlygomis.

6.3.2.3.   Išvada dėl ekonominės veiklos rūšies plėtros skatinimo

Išvada dėl ekonominės veiklos rūšies plėtros skatinimo

| (281) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad nagrinėjama priemone skatinama gamtinių dujų laikymo ekonominė veikla Prancūzijoje laikantis kitų Sąjungos teisės nuostatų. |
| --- | --- |

(281)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad nagrinėjama priemone skatinama gamtinių dujų laikymo ekonominė veikla Prancūzijoje laikantis kitų Sąjungos teisės nuostatų.

6.4.   Dėl neigiamo pagalbos poveikio tarpusavio prekybos sąlygos netrikdomos taip, kad tai prieštarautų bendram interesui

Dėl neigiamo pagalbos poveikio tarpusavio prekybos sąlygos netrikdomos taip, kad tai prieštarautų bendram interesui

| (282) | Komisija vertina, ar dėl neigiamo pagalbos poveikio tarpusavio prekybos sąlygos netrikdomos taip, kad tai prieštarautų bendram interesui. Pirma, Komisija išsamiai nurodo teigiamą pagalbos poveikį, taip pat atsižvelgiant į bendrą interesą, ir, antra, vertina aspektus, kurie leidžia sumažinti neigiamą pagalbos poveikį tarpusavio prekybai, t. y. pagalbos būtinybę, tinkamumą, proporcingumą ir skaidrumą. Atsižvelgdama į šią analizę Komisija nustato likusį poveikį tarpusavio prekybai, tada lygina teigiamą ir neigiamą pagalbos poveikį vidaus rinkai. |
| --- | --- |

(282)

Komisija vertina, ar dėl neigiamo pagalbos poveikio tarpusavio prekybos sąlygos netrikdomos taip, kad tai prieštarautų bendram interesui. Pirma, Komisija išsamiai nurodo teigiamą pagalbos poveikį, taip pat atsižvelgiant į bendrą interesą, ir, antra, vertina aspektus, kurie leidžia sumažinti neigiamą pagalbos poveikį tarpusavio prekybai, t. y. pagalbos būtinybę, tinkamumą, proporcingumą ir skaidrumą. Atsižvelgdama į šią analizę Komisija nustato likusį poveikį tarpusavio prekybai, tada lygina teigiamą ir neigiamą pagalbos poveikį vidaus rinkai.

6.4.1.   Teigiamas pagalbos poveikis

Teigiamas pagalbos poveikis

| (283) | Kaip nurodyta 270–276 konstatuojamosiose dalyse, pagalbos schema daro teigiamą poveikį skatinant gamtinių dujų laikymo ekonominės veiklos plėtrą Prancūzijoje. |
| --- | --- |

(283)

Kaip nurodyta 270–276 konstatuojamosiose dalyse, pagalbos schema daro teigiamą poveikį skatinant gamtinių dujų laikymo ekonominės veiklos plėtrą Prancūzijoje.

| (284) | Be to, Komisija pažymi, kad gamtinių dujų laikymo ekonominės veiklos plėtra daro teigiamą poveikį dėl gamtinių dujų tiekimo saugumo Prancūzijoje vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais. Laikymas yra reikalingas siekiant užtikrinti tinklo pajėgumus patenkinti paklausą šalčiausiu laikotarpiu ir užtikrinti perdavimą perdavimo tinkle tada, kai būna perkrova. |
| --- | --- |

(284)

Be to, Komisija pažymi, kad gamtinių dujų laikymo ekonominės veiklos plėtra daro teigiamą poveikį dėl gamtinių dujų tiekimo saugumo Prancūzijoje vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais. Laikymas yra reikalingas siekiant užtikrinti tinklo pajėgumus patenkinti paklausą šalčiausiu laikotarpiu ir užtikrinti perdavimą perdavimo tinkle tada, kai būna perkrova.

| (285) | Kiek tai susiję su šalčiausiais laikotarpiais, Prancūzija atliko gamtinių dujų paklausos ir gamtinių dujų tiekimo pajėgumų vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu modeliavimą. Taigi buvo įvertinta gamtinių dujų paklausa šalčiausiais 1–30 dienų trukmės laikotarpiais, kurių Prancūzijoje būna kartą per penkiasdešimt metų (žr. 25 konstatuojamąją dalį). Prancūzijos valdžios institucijos atsižvelgė į įvairias prielaidas dėl gamtinių dujų vartojimo pokyčių per artimiausius dešimt metų. Galiausiai jos vadovavosi prielaida, kad 2018–2028 m. vartojimas kris 2 % (žr. 26 konstatuojamąją dalį). Jos taip pat įvertino nepertraukiamo dujų tiekimo priemonių, kurios dar nebuvo pritaikytos, poveikį (žr. 28 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(285)

Kiek tai susiję su šalčiausiais laikotarpiais, Prancūzija atliko gamtinių dujų paklausos ir gamtinių dujų tiekimo pajėgumų vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu modeliavimą. Taigi buvo įvertinta gamtinių dujų paklausa šalčiausiais 1–30 dienų trukmės laikotarpiais, kurių Prancūzijoje būna kartą per penkiasdešimt metų (žr. 25 konstatuojamąją dalį). Prancūzijos valdžios institucijos atsižvelgė į įvairias prielaidas dėl gamtinių dujų vartojimo pokyčių per artimiausius dešimt metų. Galiausiai jos vadovavosi prielaida, kad 2018–2028 m. vartojimas kris 2 % (žr. 26 konstatuojamąją dalį). Jos taip pat įvertino nepertraukiamo dujų tiekimo priemonių, kurios dar nebuvo pritaikytos, poveikį (žr. 28 konstatuojamąją dalį).

| (286) | Pasiūlos klausimu Prancūzijos valdžios institucijos atsižvelgė į įvairių gamtinių dujų šaltinių prieinamumo sąlygas. Visų pirma jos atsižvelgė į 100 % esamų jungiamųjų dujotiekių nuolatinių pajėgumų panaudojimo prielaidą, taip pat į SGD tiekimą iš suskystintų dujų terminalų, kai naujų krovinių pristatymo terminas yra dešimt dienų (žr. 33–38 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(286)

Pasiūlos klausimu Prancūzijos valdžios institucijos atsižvelgė į įvairių gamtinių dujų šaltinių prieinamumo sąlygas. Visų pirma jos atsižvelgė į 100 % esamų jungiamųjų dujotiekių nuolatinių pajėgumų panaudojimo prielaidą, taip pat į SGD tiekimą iš suskystintų dujų terminalų, kai naujų krovinių pristatymo terminas yra dešimt dienų (žr. 33–38 konstatuojamąsias dalis).

| (287) | Atrodo, kad ši metodologija dera su istoriniais duomenimis ir prieinamumo prognozėmis tada, kai buvo atlikta analizė. |
| --- | --- |

(287)

Atrodo, kad ši metodologija dera su istoriniais duomenimis ir prieinamumo prognozėmis tada, kai buvo atlikta analizė.

| (288) | Remiantis Prancūzijos valdžios institucijų prognozėmis matyti, kad gamtinių dujų laikymo poreikis yra, pirma, 2 376 GWh/d išleidimo debitas darbinio kiekio 45 % užpildymo atveju, kad būtų patenkintas poreikis šalčiausiais laikotarpiais 2019–2025 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

(288)

Remiantis Prancūzijos valdžios institucijų prognozėmis matyti, kad gamtinių dujų laikymo poreikis yra, pirma, 2 376 GWh/d išleidimo debitas darbinio kiekio 45 % užpildymo atveju, kad būtų patenkintas poreikis šalčiausiais laikotarpiais 2019–2025 m. laikotarpiu.

| (289) | Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje dėl nuo 2009 m. mažėjančių skirtumų mažėja užsakytų laikymo pajėgumų dalis ir ji yra mažesnė nei reikia, kad būtų užtikrintas tiekimo saugumas, taip pat trys saugyklos padarytos rezervinėmis net ir tiekėjams taikant pareigą gamtinių dujų saugyklas laikyti veikiančias. |
| --- | --- |

(289)

Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje dėl nuo 2009 m. mažėjančių skirtumų mažėja užsakytų laikymo pajėgumų dalis ir ji yra mažesnė nei reikia, kad būtų užtikrintas tiekimo saugumas, taip pat trys saugyklos padarytos rezervinėmis net ir tiekėjams taikant pareigą gamtinių dujų saugyklas laikyti veikiančias.

| (290) | Todėl galima teigti, kad įprastomis dujų laikymo rinkos veikimo sąlygomis negali būti užtikrintas tolesnis saugyklų, kurios laikomos būtinomis siekiant užtikrinti Prancūzijos reikalaujamą tiekimo saugumą, veikimas. Taigi pagalbos schema siekiama skatinti gamtinių dujų laikymo veiklos plėtrą Prancūzijoje, kuri nebūtų užtikrinta vien įprastu rinkos veikimu. |
| --- | --- |

(290)

Todėl galima teigti, kad įprastomis dujų laikymo rinkos veikimo sąlygomis negali būti užtikrintas tolesnis saugyklų, kurios laikomos būtinomis siekiant užtikrinti Prancūzijos reikalaujamą tiekimo saugumą, veikimas. Taigi pagalbos schema siekiama skatinti gamtinių dujų laikymo veiklos plėtrą Prancūzijoje, kuri nebūtų užtikrinta vien įprastu rinkos veikimu.

6.4.2.   Pagalbos schemos neigiamo poveikio vidaus rinkai mažinimas

Pagalbos schemos neigiamo poveikio vidaus rinkai mažinimas

| (291) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija konstatuoja, kad Prancūzijos valdžios institucijų nustatyta pagalbos schema galėtų daryti poveikį šioms rinkoms: i) Prancūzijos ir kitų valstybių narių gamtinių dujų tiekėjams, ii) pirma, gamtinių dujų saugyklų operatoriams ir, antra, SGD operatoriams ir jungiamųjų dujotiekių operatoriams, ir iii) Prancūzijos ir kitų valstybių narių gamtinių dujų saugyklų operatoriams. |
| --- | --- |

(291)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija konstatuoja, kad Prancūzijos valdžios institucijų nustatyta pagalbos schema galėtų daryti poveikį šioms rinkoms: i) Prancūzijos ir kitų valstybių narių gamtinių dujų tiekėjams, ii) pirma, gamtinių dujų saugyklų operatoriams ir, antra, SGD operatoriams ir jungiamųjų dujotiekių operatoriams, ir iii) Prancūzijos ir kitų valstybių narių gamtinių dujų saugyklų operatoriams.

| (292) | Komisija vertina aspektus, kurie gali padėti mažinti nagrinėjamos priemonės neigiamą poveikį, t. y. šio mechanizmo būtinumą, tinkamumą ir proporcingumą, taip pat jo skaidrumą. |
| --- | --- |

(292)

Komisija vertina aspektus, kurie gali padėti mažinti nagrinėjamos priemonės neigiamą poveikį, t. y. šio mechanizmo būtinumą, tinkamumą ir proporcingumą, taip pat jo skaidrumą.

a)   Pagalbos schemos būtinumas

Komisija mano, kad valstybės įsikišimas būtinas, kai atitinkamu atveju tokiu įsikišimu gali būti užtikrintas svarbus pagerėjimas, kurio pati įprastai veikianti rinka užtikrinti negali, pavyzdžiui, sprendžiant aiškiai apibrėžto rinkos nepakankamumo problemą.

| (293) | Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, skirtumai mažėja nuo 2009 m. ir saugyklų operatoriai nebegalėjo padengti savo sąnaudų. Kilo grėsmė, kad gamtinių dujų laikymo ekonominės veiklos mastas Prancūzijoje reikšmingai sumažės. A contrario, įgyvendinus reformą Prancūzijoje laikomų gamtinių dujų kiekis padidėjo. |
| --- | --- |

(293)

Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, skirtumai mažėja nuo 2009 m. ir saugyklų operatoriai nebegalėjo padengti savo sąnaudų. Kilo grėsmė, kad gamtinių dujų laikymo ekonominės veiklos mastas Prancūzijoje reikšmingai sumažės. A contrario, įgyvendinus reformą Prancūzijoje laikomų gamtinių dujų kiekis padidėjo.

A contrario

| (294) | Todėl Komisija konstatuoja, kad reforma buvo būtina siekiant paskatinti gamtinių dujų laikymo ekonominės veiklos plėtrą Prancūzijoje. |
| --- | --- |

(294)

Todėl Komisija konstatuoja, kad reforma buvo būtina siekiant paskatinti gamtinių dujų laikymo ekonominės veiklos plėtrą Prancūzijoje.

b)   Pagalbos schemos tinkamumas

| (295) | Pagalba yra tinkama politikos priemonė ekonominei veiklai skatinti, kai neįmanoma to paties pasiekti kitomis, mažiau konkurenciją iškraipančiomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(295)

Pagalba yra tinkama politikos priemonė ekonominei veiklai skatinti, kai neįmanoma to paties pasiekti kitomis, mažiau konkurenciją iškraipančiomis priemonėmis.

| (296) | Prancūzija įvertino kelias alternatyvias priemones, tačiau dėl toliau nurodytų priežasčių jomis nesudaromos tokios pačios sąlygos skatinti gamtinių dujų laikymo ekonominės veiklos plėtrą Prancūzijoje, taip pat nesudaromos sąlygos užtikrinti tą patį tiekimo saugumo lygį. |
| --- | --- |

(296)

Prancūzija įvertino kelias alternatyvias priemones, tačiau dėl toliau nurodytų priežasčių jomis nesudaromos tokios pačios sąlygos skatinti gamtinių dujų laikymo ekonominės veiklos plėtrą Prancūzijoje, taip pat nesudaromos sąlygos užtikrinti tą patį tiekimo saugumo lygį.

| (297) | Pirma, toliau taikant ankstesnę sistemą, pagal kurią tiekėjams nustatyti laikymo įpareigojimai, nebūtų buvę galima užtikrinti tiekimo saugumo. Atsižvelgiant į tai, kad skirtumai tapo kur kas mažesni už laikymo pajėgumų sąnaudas, reikšmingai sumažėjo paskatų tiekėjams rezervuoti pajėgumus, todėl trys saugyklos buvo padarytos rezervinėmis saugyklomis. Dėl kitų objektų pertvarkymo į rezervines saugyklas būtų kilę problemų, nes laikymo poreikio vertinimas parodė, kad reikalingos visos saugyklos, kad būtų užtikrintas tiekimo saugumas ilgesnės šalčio bangos atveju. Be to, bendros laikymo sąnaudos pagal laikymo įpareigojimais grindžiamą sistemą buvo didesnės ([5–8 EUR/MWh 2016 m. ir 2017 m.]) nei pagal reguliavimo mechanizmą (5,6 EUR/MWh po reformos). |
| --- | --- |

(297)

Pirma, toliau taikant ankstesnę sistemą, pagal kurią tiekėjams nustatyti laikymo įpareigojimai, nebūtų buvę galima užtikrinti tiekimo saugumo. Atsižvelgiant į tai, kad skirtumai tapo kur kas mažesni už laikymo pajėgumų sąnaudas, reikšmingai sumažėjo paskatų tiekėjams rezervuoti pajėgumus, todėl trys saugyklos buvo padarytos rezervinėmis saugyklomis. Dėl kitų objektų pertvarkymo į rezervines saugyklas būtų kilę problemų, nes laikymo poreikio vertinimas parodė, kad reikalingos visos saugyklos, kad būtų užtikrintas tiekimo saugumas ilgesnės šalčio bangos atveju. Be to, bendros laikymo sąnaudos pagal laikymo įpareigojimais grindžiamą sistemą buvo didesnės ([5–8 EUR/MWh 2016 m. ir 2017 m.]) nei pagal reguliavimo mechanizmą (5,6 EUR/MWh po reformos).

| (298) | Antra, dujų tinklo ir jungiamųjų dujotiekių plėtimas taip pat nebūtų tinkama alternatyva dėl šių priemonių didelių sąnaudų palyginti su esamų saugyklų naudojimo sąnaudomis. Bet kuriuo atveju tokio pobūdžio investicijomis nebūtų išspręstas gamtinių dujų trūkumo šalčiausiu laikotarpiu klausimas ir jos negali būti įgyvendintos vidutiniu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(298)

Antra, dujų tinklo ir jungiamųjų dujotiekių plėtimas taip pat nebūtų tinkama alternatyva dėl šių priemonių didelių sąnaudų palyginti su esamų saugyklų naudojimo sąnaudomis. Bet kuriuo atveju tokio pobūdžio investicijomis nebūtų išspręstas gamtinių dujų trūkumo šalčiausiu laikotarpiu klausimas ir jos negali būti įgyvendintos vidutiniu laikotarpiu.

| (299) | Be to, iš Prancūzijos pateiktos informacijos matyti, kad SGD naudojimo apimties didinimas nėra tinkama alternatyva tiekimo saugumui užtikrinti. Iš tiesų, esami dujų skystinimo terminalai dirba beveik didžiausiu savo pajėgumu, kad padengtų dideles investicijų sąnaudas. Be to, beveik dėl visų SGD krovinių sudarytos ilgalaikės sutartys dėl šių projektų imlumo kapitalui, taigi jos yra parduotos prieš jas pagaminant. Be to, mažesnės gamtinių dujų saugojimo dujinėje būsenoje sąnaudos paaiškina, kodėl SGD saugyklos yra prastai išvystytos visame pasaulyje. Todėl SGD kiekis, kuris gali būti tiekiamas per trumpą laiką, yra nedidelis. |
| --- | --- |

(299)

Be to, iš Prancūzijos pateiktos informacijos matyti, kad SGD naudojimo apimties didinimas nėra tinkama alternatyva tiekimo saugumui užtikrinti. Iš tiesų, esami dujų skystinimo terminalai dirba beveik didžiausiu savo pajėgumu, kad padengtų dideles investicijų sąnaudas. Be to, beveik dėl visų SGD krovinių sudarytos ilgalaikės sutartys dėl šių projektų imlumo kapitalui, taigi jos yra parduotos prieš jas pagaminant. Be to, mažesnės gamtinių dujų saugojimo dujinėje būsenoje sąnaudos paaiškina, kodėl SGD saugyklos yra prastai išvystytos visame pasaulyje. Todėl SGD kiekis, kuris gali būti tiekiamas per trumpą laiką, yra nedidelis.

| (300) | Trečia, Prancūzija paaiškino, kad visiškai administracinio pobūdžio sistema, pagal kurią tiekėjams taikomos sankcijos, jeigu galutiniams vartotojams netiekiamos gamtinės dujos, taip pat negalėjo būti laikoma tinkama pakaitine priemone. Iš tikrųjų taikant tokią sistemą kyla įvykdomumo problema, nes Europos dujų rinkose balansavimas vyksta kasdien. Dėl tiekimo ribojimo priemonių, kurių tinklo operatoriaus imasi kritiškai kritus spaudimui tinkle, taikymo vėliau gamtinės dujos paskirstomos, todėl itin sudėtinga nustatyti tiekėją, kuris pirmiausia nevykdė įsipareigojimų. Taip pat vartotojai, kuriems tiekimas apribotas, nebūtinai yra įsipareigojimų nevykdančio tiekėjo vartotojai. Šiomis aplinkybėmis Prancūzija tvirtina, kad pirmenybė turėtų būti teikiama ex ante priemonėms, o ne ex post sankcijoms. |
| --- | --- |

(300)

Trečia, Prancūzija paaiškino, kad visiškai administracinio pobūdžio sistema, pagal kurią tiekėjams taikomos sankcijos, jeigu galutiniams vartotojams netiekiamos gamtinės dujos, taip pat negalėjo būti laikoma tinkama pakaitine priemone. Iš tikrųjų taikant tokią sistemą kyla įvykdomumo problema, nes Europos dujų rinkose balansavimas vyksta kasdien. Dėl tiekimo ribojimo priemonių, kurių tinklo operatoriaus imasi kritiškai kritus spaudimui tinkle, taikymo vėliau gamtinės dujos paskirstomos, todėl itin sudėtinga nustatyti tiekėją, kuris pirmiausia nevykdė įsipareigojimų. Taip pat vartotojai, kuriems tiekimas apribotas, nebūtinai yra įsipareigojimų nevykdančio tiekėjo vartotojai. Šiomis aplinkybėmis Prancūzija tvirtina, kad pirmenybė turėtų būti teikiama ex ante priemonėms, o ne ex post sankcijoms.

ex ante

ex post

| (301) | Ketvirta, tas pats pasakytina ir tiekimo apribojimo ar nepertraukiamo dujų tiekimo atveju. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad kilus tiekimo krizei tiekimo ribojimas iš tikrųjų yra kraštutinė priemonė, o ne lankstumo priemonė, kurios veiksmingumas priklauso nuo to, kaip vartotojas laikysis tinklo operatoriaus pateiktų apribojimo nurodymų, nes nėra galimybės nuotoliniu būdu automatiškai apriboti tiekimo. Pagrindinių saugyklų reguliavimo mechanizmu siekiama išvengti tiekimo krizių, kai reikia riboti tiekimą. Nepertraukiamo dujų tiekimo priemonės, kuriomis valdomos rizikos, susijusios su sunkiai numatomais ir mažai tikėtinais šalčiausio laikotarpio atvejais, dar buvo nustatinėjamos tada, kai vykdyta reforma, ir į jas buvo atsižvelgta vertinant gamtinių dujų paklausą. Kita vertus, nepertraukiamo dujų tiekimo priemonės nėra tinkamos valdyti perkrovos rizikas, susijusias su ne taip sunkiai numatomais, tačiau labiau tikėtinais atvejais. |
| --- | --- |

(301)

Ketvirta, tas pats pasakytina ir tiekimo apribojimo ar nepertraukiamo dujų tiekimo atveju. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad kilus tiekimo krizei tiekimo ribojimas iš tikrųjų yra kraštutinė priemonė, o ne lankstumo priemonė, kurios veiksmingumas priklauso nuo to, kaip vartotojas laikysis tinklo operatoriaus pateiktų apribojimo nurodymų, nes nėra galimybės nuotoliniu būdu automatiškai apriboti tiekimo. Pagrindinių saugyklų reguliavimo mechanizmu siekiama išvengti tiekimo krizių, kai reikia riboti tiekimą. Nepertraukiamo dujų tiekimo priemonės, kuriomis valdomos rizikos, susijusios su sunkiai numatomais ir mažai tikėtinais šalčiausio laikotarpio atvejais, dar buvo nustatinėjamos tada, kai vykdyta reforma, ir į jas buvo atsižvelgta vertinant gamtinių dujų paklausą. Kita vertus, nepertraukiamo dujų tiekimo priemonės nėra tinkamos valdyti perkrovos rizikas, susijusias su ne taip sunkiai numatomais, tačiau labiau tikėtinais atvejais.

| (302) | Atsižvelgdama į šiuos aspektus Komisija mano, kad reguliavimo mechanizmas yra tinkama gamtinių dujų laikymo veiklos plėtros skatinimo ir tiekimo saugumo užtikrinimo priemonė. |
| --- | --- |

(302)

Atsižvelgdama į šiuos aspektus Komisija mano, kad reguliavimo mechanizmas yra tinkama gamtinių dujų laikymo veiklos plėtros skatinimo ir tiekimo saugumo užtikrinimo priemonė.

c)   Pagalbos schemos proporcingumas

| (303) | Pagalba laikoma proporcinga tik jeigu jos dydis neviršija to, kas būtina, kad būtų sumažintas poveikis vidaus rinkai. |
| --- | --- |

(303)

Pagalba laikoma proporcinga tik jeigu jos dydis neviršija to, kas būtina, kad būtų sumažintas poveikis vidaus rinkai.

| (304) | Šiuo atveju pagal reguliavimo mechanizmą saugyklų operatoriams užtikrinamos garantuojamos pajamos. Vertinant reguliavimo mechanizmo proporcingumą reikia įvertinti 59–81 konstatuojamosiose dalyse aprašyto saugyklų operatorių leidžiamųjų pajamų apskaičiavimo metodo proporcingumą. |
| --- | --- |

(304)

Šiuo atveju pagal reguliavimo mechanizmą saugyklų operatoriams užtikrinamos garantuojamos pajamos. Vertinant reguliavimo mechanizmo proporcingumą reikia įvertinti 59–81 konstatuojamosiose dalyse aprašyto saugyklų operatorių leidžiamųjų pajamų apskaičiavimo metodo proporcingumą.

| (305) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonių dėl ERK atlikto nepriklausomo RTB rinkos vertės vertinimo tada, kai reguliavimo mechanizmas buvo įgyvendintas, proceso. Komisija mano, kad tai galėjo būti priežastis kelti klausimą dėl pagalbos schemos proporcingumo. |
| --- | --- |

(305)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonių dėl ERK atlikto nepriklausomo RTB rinkos vertės vertinimo tada, kai reguliavimo mechanizmas buvo įgyvendintas, proceso. Komisija mano, kad tai galėjo būti priežastis kelti klausimą dėl pagalbos schemos proporcingumo.

| (306) | Nors šis vertinimas iš esmės yra grįstas bendra balansine verte ir turto amortizacija, Prancūzija ir pagalbos gavėjai įrodė, kad ERK atliko išsamų pirminės RTB pervertinimą 2016 m. gruodžio 31 d. ERK iš tiesų įsitikino, kad operatorių prašomi amortizacijos laikotarpiai atitiktų jų ankstesnėse finansinėse ataskaitose nurodytus laikotarpius ir standartinius sektoriaus duomenis, pateikiamus kitose šalyse. ERK, be kita ko, išreiškė abejonių dėl pasyviųjų dujų amortizacijos. Kaip nurodyta 73 konstatuojamojoje dalyje ERK nepatenkino prašymo nustatyti 250 metų amortizacijos laikotarpį ir pasyviųjų dujų atveju nustatė 75 metų amortizacijos laikotarpį. Nustatant pirminę RTB atlikti analizę ERK taip pat padėjo išorės konsultantai ekonomikos klausimais. Komisija pažymi, kad atlikusi šią analizę ERK trims operatoriams nustatė 4,8 mlrd. EUR siekiančią pirminę RTB, t. y. 13 % mažesnę RTB nei prašyta operatorių (žr. 77 konstatuojamosios dalies 4 lentelę). |
| --- | --- |

(306)

Nors šis vertinimas iš esmės yra grįstas bendra balansine verte ir turto amortizacija, Prancūzija ir pagalbos gavėjai įrodė, kad ERK atliko išsamų pirminės RTB pervertinimą 2016 m. gruodžio 31 d. ERK iš tiesų įsitikino, kad operatorių prašomi amortizacijos laikotarpiai atitiktų jų ankstesnėse finansinėse ataskaitose nurodytus laikotarpius ir standartinius sektoriaus duomenis, pateikiamus kitose šalyse. ERK, be kita ko, išreiškė abejonių dėl pasyviųjų dujų amortizacijos. Kaip nurodyta 73 konstatuojamojoje dalyje ERK nepatenkino prašymo nustatyti 250 metų amortizacijos laikotarpį ir pasyviųjų dujų atveju nustatė 75 metų amortizacijos laikotarpį. Nustatant pirminę RTB atlikti analizę ERK taip pat padėjo išorės konsultantai ekonomikos klausimais. Komisija pažymi, kad atlikusi šią analizę ERK trims operatoriams nustatė 4,8 mlrd. EUR siekiančią pirminę RTB, t. y. 13 % mažesnę RTB nei prašyta operatorių (žr. 77 konstatuojamosios dalies 4 lentelę).

| (307) | Komisija taip pat pažymi, kad taikant alternatyvius metodus, pavyzdžiui, atsižvelgiant į saugyklų operatorių vertę jų akcininkų apskaitoje, vertes, į kurias atsižvelgta sudarant naujausius sandorius, arba discounted cash-flow metodą, kurį PwC naudojo atlikdama tyrimą dėl Teréga, apskaičiuojamos panašios turto vertės (žr. 76, 129 ir 160 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(307)

Komisija taip pat pažymi, kad taikant alternatyvius metodus, pavyzdžiui, atsižvelgiant į saugyklų operatorių vertę jų akcininkų apskaitoje, vertes, į kurias atsižvelgta sudarant naujausius sandorius, arba discounted cash-flow metodą, kurį PwC naudojo atlikdama tyrimą dėl Teréga, apskaičiuojamos panašios turto vertės (žr. 76, 129 ir 160 konstatuojamąsias dalis).

discounted cash-flow

PwC

Teréga

| (308) | Be to, taikant skirtumais grindžiamą vertę neatsižvelgiama į vertę, kurią gamtinių dujų laikymas sukuria sistemai tiekimo saugumo požiūriu. Taigi šiame rodiklyje nepakankamai atsižvelgiama į pokyčius vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais, kad jis būtų naudingas kaip tokio reguliavimo mechanizmo, kaip nagrinėjamas šiuo atveju, kuris nustatytas siekiant užtikrinti tiekimo saugumą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais, rodiklis. |
| --- | --- |

(308)

Be to, taikant skirtumais grindžiamą vertę neatsižvelgiama į vertę, kurią gamtinių dujų laikymas sukuria sistemai tiekimo saugumo požiūriu. Taigi šiame rodiklyje nepakankamai atsižvelgiama į pokyčius vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais, kad jis būtų naudingas kaip tokio reguliavimo mechanizmo, kaip nagrinėjamas šiuo atveju, kuris nustatytas siekiant užtikrinti tiekimo saugumą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais, rodiklis.

| (309) | Pastabose, kurias Komisija gavo vykdydama procedūrą, išsamiai nurodyta, kad visi istoriniai operatorių pajamų duomenys tikrai negali būti atkurti, nes nėra prieinamų duomenų ir tai prieštarautų bendriesiems teisės principams. |
| --- | --- |

(309)

Pastabose, kurias Komisija gavo vykdydama procedūrą, išsamiai nurodyta, kad visi istoriniai operatorių pajamų duomenys tikrai negali būti atkurti, nes nėra prieinamų duomenų ir tai prieštarautų bendriesiems teisės principams.

| (310) | Komisija taip pat pažymi, kad laikymo mokesčiu siekiama kompensuoti operatorių sąnaudas, kiek šios sąnaudos atitinka „efektyviai veiklą vykdančių operatorių“ sąnaudas. Todėl kiekvieno tarifinio laikotarpio pradžioje ERK peržiūri operatorių prašomą kompensaciją ir patikrina operatorių planuojamas metines investicijas (žr. 82 konstatuojamąją dalį). Taikant kompensaciją taip pat reguliuojamos metinės išlaidos ir pajamos. Komisija pažymi, kad vertindama 2018–2019 m. laikotarpį ERK atsižvelgė tik į tas sąnaudas, kurios laikomos efektyviomis, ir kad nuo tada, kai buvo nustatytas ATS 2 tam tikrų išlaidų eilučių atžvilgiu taikomos paskatos vykdyti sąnaudų kontrolę: reguliavimas, kuriuo skatinama kontroliuoti veiklos sąnaudas ir investicines išlaidas, taip pat reguliavimas, kuriuo skatinama užtikrinti paslaugos kokybę (žr. 60, 61, 65, 83, 84 ir 85 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(310)

Komisija taip pat pažymi, kad laikymo mokesčiu siekiama kompensuoti operatorių sąnaudas, kiek šios sąnaudos atitinka „efektyviai veiklą vykdančių operatorių“ sąnaudas. Todėl kiekvieno tarifinio laikotarpio pradžioje ERK peržiūri operatorių prašomą kompensaciją ir patikrina operatorių planuojamas metines investicijas (žr. 82 konstatuojamąją dalį). Taikant kompensaciją taip pat reguliuojamos metinės išlaidos ir pajamos. Komisija pažymi, kad vertindama 2018–2019 m. laikotarpį ERK atsižvelgė tik į tas sąnaudas, kurios laikomos efektyviomis, ir kad nuo tada, kai buvo nustatytas ATS 2 tam tikrų išlaidų eilučių atžvilgiu taikomos paskatos vykdyti sąnaudų kontrolę: reguliavimas, kuriuo skatinama kontroliuoti veiklos sąnaudas ir investicines išlaidas, taip pat reguliavimas, kuriuo skatinama užtikrinti paslaugos kokybę (žr. 60, 61, 65, 83, 84 ir 85 konstatuojamąsias dalis).

| (311) | Galiausiai gamtinių dujų saugyklų KVSV nustatymo metodika ir jos padidinimas atsižvelgiant į GRTgaz referencinę normą yra tinkami. |
| --- | --- |

(311)

Galiausiai gamtinių dujų saugyklų KVSV nustatymo metodika ir jos padidinimas atsižvelgiant į GRTgaz referencinę normą yra tinkami.

GRTgaz

| (312) | Todėl Komisija konstatuoja, kad taikant ERK nustatytą grąžos metodą ir visų pirma reguliuojamojo turto vertinimą apskaičiuojama proporcinga kompensacija siekiant sumažinti pagalbos schemos poveikį vidaus rinkai. |
| --- | --- |

(312)

Todėl Komisija konstatuoja, kad taikant ERK nustatytą grąžos metodą ir visų pirma reguliuojamojo turto vertinimą apskaičiuojama proporcinga kompensacija siekiant sumažinti pagalbos schemos poveikį vidaus rinkai.

d)   Pagalbos schemos skaidrumas

| (313) | Komisija mano, kad vykdant 111 konstatuojamojoje dalyje nurodytus Prancūzijos įsipareigojimus užtikrinamas pagalbos schemos skaidrumas. |
| --- | --- |

(313)

Komisija mano, kad vykdant 111 konstatuojamojoje dalyje nurodytus Prancūzijos įsipareigojimus užtikrinamas pagalbos schemos skaidrumas.

6.4.3.   Pagalbos schemos neigiamo poveikio konkurencijai ir tarpusavio prekybai prevencija

Pagalbos schemos neigiamo poveikio konkurencijai ir tarpusavio prekybai prevencija

| (314) | Komisija mano, kad pagalbos priemonės neigiamas poveikis valstybių narių konkurencijai ir tarpusavio prekybai būna minimalus, kai šis poveikis yra per mažas, kad bendra priemonės pusiausvyra būtų teigiama. |
| --- | --- |

(314)

Komisija mano, kad pagalbos priemonės neigiamas poveikis valstybių narių konkurencijai ir tarpusavio prekybai būna minimalus, kai šis poveikis yra per mažas, kad bendra priemonės pusiausvyra būtų teigiama.

| (315) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija negalėjo atmesti galimybės, kad taikant mechanizmą konkurencija tarp i) Prancūzijos ir kitų valstybių narių gamtinių dujų tiekėjų, ii) pirma, gamtinių dujų saugyklų operatorių ir, antra, SGD operatorių ir jungiamųjų dujotiekių operatorių, ir iii) Prancūzijos ir kitų valstybių narių gamtinių dujų saugyklų operatorių gali būti iškraipoma labiau nei minimalus neigiamas poveikis, pagrįstas nustatyta pagalbos schema. |
| --- | --- |

(315)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija negalėjo atmesti galimybės, kad taikant mechanizmą konkurencija tarp i) Prancūzijos ir kitų valstybių narių gamtinių dujų tiekėjų, ii) pirma, gamtinių dujų saugyklų operatorių ir, antra, SGD operatorių ir jungiamųjų dujotiekių operatorių, ir iii) Prancūzijos ir kitų valstybių narių gamtinių dujų saugyklų operatorių gali būti iškraipoma labiau nei minimalus neigiamas poveikis, pagrįstas nustatyta pagalbos schema.

| (316) | Šiuo atveju, pirma, kiek tai susiję su gamtinių dujų tiekimo rinkomis, Komisija nemano, kad taikant pagalbos schemą iškraipoma konkurencija tarp Prancūzijos ir kitų valstybių narių gamtinių dujų tiekėjų, nes aukcionuose gali dalyvauti visi gamtinių dujų tiekėjai panašiomis sąlygomis, neatsižvelgiant į tai, ar jie yra įsisteigę Prancūzijoje ar kitoje valstybėje narėje. Suinteresuotųjų šalių pastabos taip pat patvirtino, kad už tą pačią perdavimo paslaugą Prancūzijos tiekėjams ir kitų valstybių narių tiekėjams taikomas tas pats naudojimosi perdavimo tinklais tarifas. Taigi Komisija negalėjo konstatuoti konkurencijos tarp Prancūzijos gamtinių dujų tiekėjų ir užsienio valstybių gamtinių dujų tiekėjų iškraipymo. |
| --- | --- |

(316)

Šiuo atveju, pirma, kiek tai susiję su gamtinių dujų tiekimo rinkomis, Komisija nemano, kad taikant pagalbos schemą iškraipoma konkurencija tarp Prancūzijos ir kitų valstybių narių gamtinių dujų tiekėjų, nes aukcionuose gali dalyvauti visi gamtinių dujų tiekėjai panašiomis sąlygomis, neatsižvelgiant į tai, ar jie yra įsisteigę Prancūzijoje ar kitoje valstybėje narėje. Suinteresuotųjų šalių pastabos taip pat patvirtino, kad už tą pačią perdavimo paslaugą Prancūzijos tiekėjams ir kitų valstybių narių tiekėjams taikomas tas pats naudojimosi perdavimo tinklais tarifas. Taigi Komisija negalėjo konstatuoti konkurencijos tarp Prancūzijos gamtinių dujų tiekėjų ir užsienio valstybių gamtinių dujų tiekėjų iškraipymo.

| (317) | Antra, dėl konkurencijos tarp saugyklų operatorių ir alternatyvių lankstumo priemonių tiekėjų Prancūzijoje iškraipymo, Prancūzijos valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys mano, kad kitos priemonės yra tik iš dalies tinkami gamtinių dujų laikymo pakaitalai, nes jos veikia taikant įvairius terminus ir gali būti reikalingos skirtingais atvejais. Pavyzdžiui, šalčio bangos atveju suskystintų dujų terminalų pajėgumai gali būti naudojami tik tuo atveju, jeigu rezervuaruose yra SGD. Šiais ribotais pajėgumais galima naudotis ne ilgiau kaip penkias dienas palankiausiomis sąlygomis. Šis laikotarpis yra trumpesnis nei vidutinė šalčio bangos trukmė, todėl trūksta laiko užtikrinti, kad pakankamai greitai būtų atgabentas krovinys ir būtų išvengta tiekimo nutraukimo. Be to, tinklo perkrovos atveju SGD terminalų efektyvumas priklauso nuo to, kokiu geografiniu atstumu jie yra nuo vartojimo taškų. |
| --- | --- |

(317)

Antra, dėl konkurencijos tarp saugyklų operatorių ir alternatyvių lankstumo priemonių tiekėjų Prancūzijoje iškraipymo, Prancūzijos valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys mano, kad kitos priemonės yra tik iš dalies tinkami gamtinių dujų laikymo pakaitalai, nes jos veikia taikant įvairius terminus ir gali būti reikalingos skirtingais atvejais. Pavyzdžiui, šalčio bangos atveju suskystintų dujų terminalų pajėgumai gali būti naudojami tik tuo atveju, jeigu rezervuaruose yra SGD. Šiais ribotais pajėgumais galima naudotis ne ilgiau kaip penkias dienas palankiausiomis sąlygomis. Šis laikotarpis yra trumpesnis nei vidutinė šalčio bangos trukmė, todėl trūksta laiko užtikrinti, kad pakankamai greitai būtų atgabentas krovinys ir būtų išvengta tiekimo nutraukimo. Be to, tinklo perkrovos atveju SGD terminalų efektyvumas priklauso nuo to, kokiu geografiniu atstumu jie yra nuo vartojimo taškų.

| (318) | Tam tikros trečiosios šalys taip pat pažymėjo, kad suskystintų dujų terminalų pajėgumų užsakymai ir gamtinių dujų saugyklos tarpusavyje nekonkuruoja. Jos paaiškina, kad nuo tada, kai 2018 m. pradėta taikyti pagalbos schema, SGD importas į Europą ir Prancūziją ženkliai išaugo. 2019 m. į Prancūziją importavus apie 21,5 Bcm SGD pasiektas rekordas. |
| --- | --- |

(318)

Tam tikros trečiosios šalys taip pat pažymėjo, kad suskystintų dujų terminalų pajėgumų užsakymai ir gamtinių dujų saugyklos tarpusavyje nekonkuruoja. Jos paaiškina, kad nuo tada, kai 2018 m. pradėta taikyti pagalbos schema, SGD importas į Europą ir Prancūziją ženkliai išaugo. 2019 m. į Prancūziją importavus apie 21,5 Bcm SGD pasiektas rekordas.

| (319) | Dėl jungiamųjų dujotiekių gautose pastabose teigiama, kad tai visų pirma yra importo priemonės. Suinteresuotosios šalys pažymi, kad jei nebūtų saugyklų reikėtų suprojektuoti jungiamuosius dujotiekius, kad vartojimo piko metu būtų galima užtikrinti gamtinių dujų tiekimą. Tai nebūtų veiksminga. Atsižvelgiant į gamtinių dujų suvartojimo Prancūzijoje mažėjimo prognozes neplanuojama statyti naujų jungiamųjų dujotiekių. Papildomų jungiamųjų dujotiekių statybos ir tinklo stiprinimo sąnaudos tikrai būtų didesnės nei nagrinėjamos pagalbos schemos sąnaudos. |
| --- | --- |

(319)

Dėl jungiamųjų dujotiekių gautose pastabose teigiama, kad tai visų pirma yra importo priemonės. Suinteresuotosios šalys pažymi, kad jei nebūtų saugyklų reikėtų suprojektuoti jungiamuosius dujotiekius, kad vartojimo piko metu būtų galima užtikrinti gamtinių dujų tiekimą. Tai nebūtų veiksminga. Atsižvelgiant į gamtinių dujų suvartojimo Prancūzijoje mažėjimo prognozes neplanuojama statyti naujų jungiamųjų dujotiekių. Papildomų jungiamųjų dujotiekių statybos ir tinklo stiprinimo sąnaudos tikrai būtų didesnės nei nagrinėjamos pagalbos schemos sąnaudos.

| (320) | Be to, gamtinių dujų saugyklos nedaro poveikio bendram gamtinių dujų kiekiui jungiamuosiuose dujotiekiuose – jis priklauso nuo Prancūzijoje suvartojamų gamtinių dujų kiekio. Vis dėlto suinteresuotosios šalys cituoja Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros (toliau – ACER) ataskaitą (98), kurioje nurodyta, kad dėl didelio saugyklose laikomų gamtinių dujų kiekio mažiau dujų importuojama suvartojimo piko, kuris paprastai būna tada, kai gamtinių dujų kaina yra didžiausia, laikotarpiu. |
| --- | --- |

(320)

Be to, gamtinių dujų saugyklos nedaro poveikio bendram gamtinių dujų kiekiui jungiamuosiuose dujotiekiuose – jis priklauso nuo Prancūzijoje suvartojamų gamtinių dujų kiekio. Vis dėlto suinteresuotosios šalys cituoja Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros (toliau – ACER) ataskaitą (98), kurioje nurodyta, kad dėl didelio saugyklose laikomų gamtinių dujų kiekio mažiau dujų importuojama suvartojimo piko, kuris paprastai būna tada, kai gamtinių dujų kaina yra didžiausia, laikotarpiu.

98

| (321) | Suinteresuotosios šalys nurodė, kad Komisija ne kartą svarstė klausimą dėl atitinkamos rinkos, apimančios infrastruktūrą, susijusią su gamtinių dujų perdavimu ir įskaitant, be kita ko, jungiamuosius dujotiekius, gamtinių dujų saugyklas, SGD terminalus ir pakartotinio dujinimo infrastruktūrą, egzistavimo, tačiau nepriėmė galutinio sprendimo. Komisija pripažįsta, kad įvairiomis lankstumo priemonėmis gali būti teikiamos papildomos paslaugos, tačiau visiškai nepaneigė gamtinių dujų saugyklų poveikio SGD terminalams ir jungiamiesiems dujotiekiams. Vis dėlto Komisija negalėjo konstatuoti reikšmingų konkurencijos iškraipymų. |
| --- | --- |

(321)

Suinteresuotosios šalys nurodė, kad Komisija ne kartą svarstė klausimą dėl atitinkamos rinkos, apimančios infrastruktūrą, susijusią su gamtinių dujų perdavimu ir įskaitant, be kita ko, jungiamuosius dujotiekius, gamtinių dujų saugyklas, SGD terminalus ir pakartotinio dujinimo infrastruktūrą, egzistavimo, tačiau nepriėmė galutinio sprendimo. Komisija pripažįsta, kad įvairiomis lankstumo priemonėmis gali būti teikiamos papildomos paslaugos, tačiau visiškai nepaneigė gamtinių dujų saugyklų poveikio SGD terminalams ir jungiamiesiems dujotiekiams. Vis dėlto Komisija negalėjo konstatuoti reikšmingų konkurencijos iškraipymų.

| (322) | Trečia, pagalbos schema taip pat galėtų lemti konkurencijos su kitų valstybių narių, visų pirma valstybių narių, kurios yra Prancūzijos kaimynės, saugyklų operatoriais iškraipymus. Dėl jungiamųjų dujotiekių ši rizika a priori ypač didelė Belgijai ir Vokietijai. |
| --- | --- |

(322)

Trečia, pagalbos schema taip pat galėtų lemti konkurencijos su kitų valstybių narių, visų pirma valstybių narių, kurios yra Prancūzijos kaimynės, saugyklų operatoriais iškraipymus. Dėl jungiamųjų dujotiekių ši rizika a priori ypač didelė Belgijai ir Vokietijai.

a priori

| (323) | CREG informavo Komisiją apie tai, kad pradėjus taikyti reguliavimo mechanizmą vienintelės Belgijoje Loenhout saugyklos užpildymo procentas sumažėjo nuo 84 % (2017–2018 m. žiema) iki 54 % (2018–2019 m.). Vėliau užpildymo procentas išaugo iki 97 % 2019–2020 m. žiemą. 2018–2019 m. užpildymo procentą sudarė ilgalaikės sutartys. CREG pažymi, kad Prancūzijoje pradėtas taikyti grąžos mechanizmas daro poveikį (žr. 195–200 konstatuojamąsias dalis). Nors užpildymo procentas vėl išaugo kitą žiemą, Komisija negali, remdamasi tokiu pokyčiu, paneigti poveikio gamtinių dujų saugykloms kaimyninėse šalyse. Vis dėlto Komisija pažymi, kad Loenhout operatorius Fluxys nenurodo, jog reguliavimo mechanizmas daro reikšmingą poveikį jo veiklai (212 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(323)

CREG informavo Komisiją apie tai, kad pradėjus taikyti reguliavimo mechanizmą vienintelės Belgijoje Loenhout saugyklos užpildymo procentas sumažėjo nuo 84 % (2017–2018 m. žiema) iki 54 % (2018–2019 m.). Vėliau užpildymo procentas išaugo iki 97 % 2019–2020 m. žiemą. 2018–2019 m. užpildymo procentą sudarė ilgalaikės sutartys. CREG pažymi, kad Prancūzijoje pradėtas taikyti grąžos mechanizmas daro poveikį (žr. 195–200 konstatuojamąsias dalis). Nors užpildymo procentas vėl išaugo kitą žiemą, Komisija negali, remdamasi tokiu pokyčiu, paneigti poveikio gamtinių dujų saugykloms kaimyninėse šalyse. Vis dėlto Komisija pažymi, kad Loenhout operatorius Fluxys nenurodo, jog reguliavimo mechanizmas daro reikšmingą poveikį jo veiklai (212 konstatuojamoji dalis).

Fluxys

| (324) | Trumpuoju laikotarpiu konkurencijos tarp kaimyninių valstybinių narių operatorių iškraipymai yra riboti dėl didelės užsakymų pagal ilgalaikes sutartis dalies (pavyzdžiui, tai sudaro daugiau kaip 90 % Vokietijoje, 60 % Belgijoje). Vis dėlto šios sutartys baigs galioti 2022–2023 m. Taigi reguliavimo mechanizmas galėtų turėti įtakos prekybos sąlygoms ateityje, kai dėl šių ilgalaikių sutarčių bus deramasi iš naujo, tiek kainų, tiek užsakytų pajėgumų dalies, tiek kaimyninių valstybių narių saugyklų operatorių grąžos požiūriu. Tam, kad Komisija galėtų įsitikinti, kad jos vertinimas šiuo aspektu išlieka teisingas pasibaigus šioms ilgalaikėms sutartims, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo iki 2024 m. pabaigos pateikti Komisijai ataskaitą, kurioje bus duomenys dėl priemonės poveikio konkurencijai (žr. 111 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(324)

Trumpuoju laikotarpiu konkurencijos tarp kaimyninių valstybinių narių operatorių iškraipymai yra riboti dėl didelės užsakymų pagal ilgalaikes sutartis dalies (pavyzdžiui, tai sudaro daugiau kaip 90 % Vokietijoje, 60 % Belgijoje). Vis dėlto šios sutartys baigs galioti 2022–2023 m. Taigi reguliavimo mechanizmas galėtų turėti įtakos prekybos sąlygoms ateityje, kai dėl šių ilgalaikių sutarčių bus deramasi iš naujo, tiek kainų, tiek užsakytų pajėgumų dalies, tiek kaimyninių valstybių narių saugyklų operatorių grąžos požiūriu. Tam, kad Komisija galėtų įsitikinti, kad jos vertinimas šiuo aspektu išlieka teisingas pasibaigus šioms ilgalaikėms sutartims, Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigojo iki 2024 m. pabaigos pateikti Komisijai ataskaitą, kurioje bus duomenys dėl priemonės poveikio konkurencijai (žr. 111 konstatuojamąją dalį).

| (325) | Komisija taip pat pažymi, kad Fluxys nurodo, jog pageidautina, kad būtų įgyvendintas Sąjungai pritaikytas modelis, kad būtų reaguojama į rinkos pokyčius (žr. 212 konstatuojamąją dalį). Kiti saugyklų operatoriai teigiamai atsiliepia apie Prancūzijoje įgyvendintą reformą, tačiau taip pat pirmenybę teikia Sąjungos mastu suderintam požiūriui (žr. 224 ir 229 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(325)

Komisija taip pat pažymi, kad Fluxys nurodo, jog pageidautina, kad būtų įgyvendintas Sąjungai pritaikytas modelis, kad būtų reaguojama į rinkos pokyčius (žr. 212 konstatuojamąją dalį). Kiti saugyklų operatoriai teigiamai atsiliepia apie Prancūzijoje įgyvendintą reformą, tačiau taip pat pirmenybę teikia Sąjungos mastu suderintam požiūriui (žr. 224 ir 229 konstatuojamąsias dalis).

Fluxys

6.5.   Pagalbos teigiamo ir neigiamo poveikio vidaus rinkai palyginimas

Pagalbos teigiamo ir neigiamo poveikio vidaus rinkai palyginimas

| (326) | Valstybės pagalbos schema turi būti užtikrinta, kad bendras jos poveikio balansas būtų teigiamas, vengiant trikdyti tarpusavio prekybos sąlygas taip, kad tai prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(326)

Valstybės pagalbos schema turi būti užtikrinta, kad bendras jos poveikio balansas būtų teigiamas, vengiant trikdyti tarpusavio prekybos sąlygas taip, kad tai prieštarautų bendram interesui.

| (327) | Komisija primena, kad šiuo atveju taikant pagalbos schemą skatinama tam tikros ekonominės veiklos rūšies, t. y. gamtinių dujų laikymo Prancūzijoje, plėtra. Ji taip pat pažymi, kad reguliavimo mechanizmas padeda užtikrinti gamtinių dujų tiekimo saugumą. Be to, tai, kad pagalba yra tinkama, būtina ir proporcinga, riboja jos poveikį konkurencijai ir tarpusavio prekybai. Komisija daro išvadą, kad, nors ir negalima paneigti poveikio konkurencijai tarp Prancūzijos gamtinių dujų saugyklų operatorių ir kitų valstybių narių gamtinių dujų saugyklų operatorių, panašu, jog neigiamas pagalbos poveikis yra per mažas, kad bendras pagalbos schemos balansas būtų teigiamas iki dabartinės DEP pabaigos 2028 m., jeigu nebus reikšmingų pokyčių konkurencijos 110 konstatuojamojoje dalyje nurodytose gamtinių dujų rinkose srityje (99). |
| --- | --- |

(327)

Komisija primena, kad šiuo atveju taikant pagalbos schemą skatinama tam tikros ekonominės veiklos rūšies, t. y. gamtinių dujų laikymo Prancūzijoje, plėtra. Ji taip pat pažymi, kad reguliavimo mechanizmas padeda užtikrinti gamtinių dujų tiekimo saugumą. Be to, tai, kad pagalba yra tinkama, būtina ir proporcinga, riboja jos poveikį konkurencijai ir tarpusavio prekybai. Komisija daro išvadą, kad, nors ir negalima paneigti poveikio konkurencijai tarp Prancūzijos gamtinių dujų saugyklų operatorių ir kitų valstybių narių gamtinių dujų saugyklų operatorių, panašu, jog neigiamas pagalbos poveikis yra per mažas, kad bendras pagalbos schemos balansas būtų teigiamas iki dabartinės DEP pabaigos 2028 m., jeigu nebus reikšmingų pokyčių konkurencijos 110 konstatuojamojoje dalyje nurodytose gamtinių dujų rinkose srityje (99).

99

| (328) | Atsižvelgdama į išdėstytus argumentus Komisija daro išvadą, kad bent iki 2028 m. teigiamas pagalbos poveikis nagrinėjamos ekonominės veiklos plėtrai yra didesnis nei galimas neigiamas poveikis konkurencijai ir tarpusavio prekybai. Taigi iki to laiko konkurencijai ir tarpusavio prekybai nedaromas poveikis, prieštaraujantis bendram interesui. |
| --- | --- |

(328)

Atsižvelgdama į išdėstytus argumentus Komisija daro išvadą, kad bent iki 2028 m. teigiamas pagalbos poveikis nagrinėjamos ekonominės veiklos plėtrai yra didesnis nei galimas neigiamas poveikis konkurencijai ir tarpusavio prekybai. Taigi iki to laiko konkurencijai ir tarpusavio prekybai nedaromas poveikis, prieštaraujantis bendram interesui.

7.   IŠVADOS

IŠVADOS

| (329) | Komisija apgailestauja, kad Prancūzija nagrinėjamą priemonę taikė neteisėtai, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį. Vis dėlto Komisija mano, kad iki 2028 m. gruodžio 31 d., t. y. dabartinės DEP galiojimo pabaigos, nagrinėjama priemonė yra suderinama su vidaus rinka, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte, |
| --- | --- |

(329)

Komisija apgailestauja, kad Prancūzija nagrinėjamą priemonę taikė neteisėtai, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį. Vis dėlto Komisija mano, kad iki 2028 m. gruodžio 31 d., t. y. dabartinės DEP galiojimo pabaigos, nagrinėjama priemonė yra suderinama su vidaus rinka, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalba, kurią Prancūzija suteikė gamtinių dujų saugyklų operatoriams, yra suderinama su vidaus rinka, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punkte.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2021 m. birželio 28 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 112, 2020 4 3, p. 39.

1

(2)  Jeigu Liusanjė ir Izaute saugyklos būtų vertinamos atskirai, yra dvylika veikiančių saugyklų. Šios saugyklos priklauso Teréga ir tam tikri techniniai įrenginiai joms yra bendri. Todėl kartais jos laikomos viena saugykla (pvz., 2019–2028 m. DEP), o kartais – kaip dvi atskiros saugyklos (pvz., PPE 2016–2023).

2

Teréga

(3)  
  2014 m. kovo 12 d. dekretas Nr. 2014–328, kuriuo iš dalies keičiamas 2006 m. rugpjūčio 21 d. dekretas Nr. 2006–1034 dėl teisės naudotis gamtinių dujų požeminėmis saugyklomis.

3

(4)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/55/EB (OL L 211, 2009 8 14, p. 94).

4

(5)  
  2017 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1938 dėl dujų tiekimo saugumo užtikrinimo priemonių, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 994/2010 (OL L 280, 2017 10 28, p. 1).

5

(6)  
  2017 m. gruodžio 30 d. įstatymas Nr. 2017–1839, kuriuo nutraukiami angliavandenilių moksliniai tyrimai ir eksploatavimas ir nustatomos įvairios su energija ir aplinka susijusios nuostatos.

6

(7)  Energetikos kodekso L. 421–3-1 straipsnis.

7

(8)  Energetikos kodekso L. 421–3-1 straipsnis.

8

(9)  Energetikos kodekso L. 421–5-1 straipsnis.

9

(10)  Energetikos kodekso L.452–1 straipsnis.

10

(11)  H dujų jungiamojo dujotiekio nuolatinių pajėgumų duomenys pateikti remiantis ENTSOG ataskaita „Transmission Capacity Map 2017“.

11

(12)  Pavyzdžiui, Prancūzija įvertino, kad dujotiekių Arc Lyonnais, Eridan ir Perche, kuriais siekiama sudaryti geresnes dujų tiekimo iš Prancūzijos šiaurinės dalies į pietinę dalį sąlygas, statybos kaina – 1,6 mlrd. EUR.

12

Arc Lyonnais

Eridan

Perche

(13)  Keturių terminalų tiekimo pajėgumai yra tokie: Montuaro terminalo tiekimo pajėgumai yra 400 GWh/d, Fos-Cavaou suskystintų dujų terminalo pajėgumas – 205 GWh/d, Fos-Tonkin suskystintų dujų terminalo tiekimo pajėgumas - 205 GWh/d, o Diunkerko suskystintų dujų terminalo tiekimo pajėgumas yra 520 GWh/d. Kai Diunkerko jungiamasis dujotiekis naudojamas pilnu pajėgumu, Diunkerko suskystintų dujų terminalo tiekimo į Prancūzijos gamtinių dujų tinklą pajėgumai yra tik 350 GWh/j dėl kliūčių perdavimo tinkle.

13

(14)  Dekretas Nr. 2020–456 dėl DEP.

14

(15)  
  2016 m. spalio 27 d. dekretas Nr. 2016–1442 dėl DEP.

15

(16)  
  2018 m. gruodžio 26 d. dekretas Nr. 2018–1248 dėl dujų saugyklų, būtinų tiekimo saugumui užtikrinti.

16

(17)  
  2018 m. vasario 22 d. sprendimas Nr. 2018–039 dėl prekybos laikymo pajėgumais tvarkos nustatymo trečiosioms šalims suteikiant reguliuojamą prieigą prie gamtinių dujų požeminių saugyklų Prancūzijoje.

17

(18)  
  2018 m. kovo 22 d. ERK sprendimas Nr. 2018–068 dėl Storengy, TIGF ir Géométhane gamtinių dujų požeminių saugyklų naudojimo tarifo nustatymo nuo 2018 m.

18

Storengy

Géométhane

(19)  
  2020 m. sausio 23 d. ERK sprendimas Nr. 2020–011 dėl Storengy, Teréga ir Géométhane gamtinių dujų požeminių saugyklų naudojimo tarifo nustatymo.

19

Storengy

Teréga

Géométhane

(20)  Šį palyginimą ERK grindžia tyrimu „Methodologies and parameters used to determine the allowed or target revenue of gas transmission system operators (TSOs)“, kurį Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros (ACER) užsakymu atliko Economic Consulting Associates (ECA).

20

Economic Consulting Associates (ECA)

(21)  Šis metodas nustatytas 2001 m. gruodžio 28 d. taisomajame biudžeto įstatyme, kuriuo sukurta specialioji komisija (Houri komisija), atsakinga už valstybės perduodamų gamtinių dujų perdavimo tinklų kainos nustatymą. Panašus metodas taip pat buvo naudojamas vertinant suskystintų dujų terminalų ir gamtinių dujų skirstymo operatorių turtą.

21

(22)  Pasyviosios dujos – tai dujos, kurios ilgai įleidinėjamos į požeminius rezervuarus ir būtinos saugyklų veikimui, nes jų reikia tam, kad būtų išlaikytas minimalus spaudimas saugykloje, kuris leidžia tiekti dujų darbinį kiekį pagal norimą išleidimo normą (minėtas ERK sprendimas Nr. 2018–068).

22

(23)  Visų pirma 2017 m. kovo 20 d.
  Compass Lexecon biuro ataskaitoje rekomenduota nustatyti 4,2–5,8 % KVSV.

23

Compass Lexecon

(24)  
  2012 m. sausio 26 d. ERK sprendimas dėl bendrovės GRTgaz patvirtinimo; 2019 m. liepos 25 d. ERK sprendimas Nr. 2019–135 dėl bendrovės Teréga patvirtinimo neatšaukimo grupei Crédit Agricole tris kartus įsigijus elektros energijos gamybos įmonių akcijų.

24

Teréga

Crédit Agricole

(25)  
  2012 m. sausio 26 d. ERK sprendimas dėl bendrovės TIGF patvirtinimo; 2016 m. vasario 4 d. ERK sprendimas dėl bendrovės TIGF patvirtinimo neatšaukimo bendrovei Predica įsigijus TIGH Holding akcijų.

25

TIGF

Predica

TIGH Holding

(26)  
  2018 m. kovo 22 d. ERK sprendimas Nr. 2018–69 dėl laikymo mokesčio nustatymo naudojimosi GRTgaz ir TIGF perdavimo tinklais tarifo sudėtyje.

26

GRTgaz

(27)  Energetikos kodekso L.445–3 straipsnis:
  „Reguliuojamieji gamtinių dujų pardavimo tarifai nustatomi atsižvelgiant į dujų tiekimo ir su šiuo tiekimu susijusių sąnaudų ypatybes. Jais padengiamos visos šios sąnaudos <...>.“

27

„Reguliuojamieji gamtinių dujų pardavimo tarifai nustatomi atsižvelgiant į dujų tiekimo ir su šiuo tiekimu susijusių sąnaudų ypatybes. Jais padengiamos visos šios sąnaudos <...>.“

Prekybos kodekso R.445–3 straipsnis. „
  Kiekvienam tiekėjui nustatoma tarifų formulė, kuria atsižvelgiama į visas gamtinių dujų tiekimo sąnaudas. Tarifų formulė ir su tiekimu nesusijusios sąnaudos leidžia nustatyti vidutines gamtinių dujų tiekimo sąnaudas, kuriomis remiantis yra nustatomi reguliuojamieji gamtinių dujų pardavimo tarifai, atsižvelgiant į paslaugų teikimo atitinkamiems klientams ypatybes.

Kiekvienam tiekėjui nustatoma tarifų formulė, kuria atsižvelgiama į visas gamtinių dujų tiekimo sąnaudas. Tarifų formulė ir su tiekimu nesusijusios sąnaudos leidžia nustatyti vidutines gamtinių dujų tiekimo sąnaudas, kuriomis remiantis yra nustatomi reguliuojamieji gamtinių dujų pardavimo tarifai, atsižvelgiant į paslaugų teikimo atitinkamiems klientams ypatybes.

Su tiekimu nesusijusios išlaidos apima, be kita ko: <...> 2° prireikus – gamtinių dujų saugyklų naudojimo sąnaudas“
  .

Su tiekimu nesusijusios išlaidos apima, be kita ko: <...> 2° prireikus – gamtinių dujų saugyklų naudojimo sąnaudas“

(28)  Minėtas sprendimas Nr. 2018–069, p. 7–8.

28

(29)  Minėtas sprendimas Nr. 2018–069.

29

(30)  Minėtas 2018 m. kovo 22 d. ERK sprendimas Nr. 2018–069.

30

(31)  Minėtas 2020 m. sausio 23 d. ERK sprendimas Nr. 2020–011.

31

(32)  Minėtas 2020 m. balandžio 21 d. dekretas Nr. 2020–456.

32

(33)  http://www.europe-en-france.gouv.fr/Centre-de-ressources/Aides-d-etat/Regimes-d-aides.

33

(34)  Pagal 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančios Direktyvą 2003/55/EB, 14 straipsnio 4 dalį.

34

(35)  Pagal 2019 m. gruodžio 31 d, ERK paskelbtą ataskaitą „Observatoire des marchés de détail du 4e trimestre 2019“ 66 % gyvenamųjų ir negyvenamųjų objektų dujos siūlomos rinkos sąlygomis palyginti su 34 % atvejų, kai taikomi reguliuojami tarifai, ir 91 % suvartojamų gamtinių dujų tiekiama rinkos sąlygomis palyginti su 9 %, kai taikomas reguliuojamas pardavimo tarifas.

35

(36)  Pagal 2019 m. lapkričio 8 d. įstatymo Nr. 2019–1147 dėl energetikos ir klimato 63 straipsnio nuostatas.

36

(37)  Nors 2013–2017 m. pajamos iš prekybos nebuvo didelės, bendros leidžiamosios pajamos yra kur kas mažesnės nei šių operatorių apyvarta 2008–2012 m., kai skirtumas yra didelis.

37

(38)  
  2014 m. lapkričio 7 d. Sprendimo Banco Santander, T-399/11, EU:T:2014:938, 75 punktas; 2004 m. lapkričio 11 d. Sprendimo Ispanija/Komisija, C-73/03, EU:C:2004:711, 28 punktas.

38

Banco Santander

Ispanija/Komisija

(39)  Išskyrus Diunkerko suskystintų gamtinių dujų terminalą, kuriam taikoma išimtis.

39

(40)  Konsorciumo, kurį sudaro GIC, Snam ir EDF atliktas bendrovės TIGF įsigijimas.

40

Snam

(41)  Bendrovės Prédica atliktas TIGF akcijų įsigijimas.

41

Prédica

(42)  Pagal Energetikos kodekso L.443–4 straipsnio nuostatas.

42

(43)  Žr., pvz., 2006 m. lapkričio 14 d. Komisijos sprendimo M. 4180 Gaz de France/Suez, 341 punktą.

43

M. 4180 Gaz de France/Suez

(44)  
  1999 m. rugsėjo 29 d. Komisijos sprendimo M. 1383 – Exxon/Mobil, 69 ir 261 punktus; 2003 m. balandžio 25 d. Komisijos sprendimo M. 3086 – Gaz de France/Preussag Energie, 14 punktą; 2005 m. gruodžio 21 d. Komisijos sprendimo M. 3696 EON/MOL, 99 punktas; 2013 m. lapkričio 19 d. Komisijos sprendimo M.6984 - EPH/Stredoslovenska Energetika, 24 punktas.

44

Exxon/Mobil

M. 3086 – Gaz de France/Preussag Energie

M. 3696 EON/MOL

M.6984 - EPH/Stredoslovenska Energetika

(45)  
  2004 m. spalio 8 d. Komisijos sprendimo M. 3410 Total/Gaz de France, 19 punktas.

45

M. 3410 Total/Gaz de France

(46)  
  2005 m. gruodžio 21 d. Komisijos sprendimo M. 3696 – E.ON/MOL, 130 punktas; 2013 m. lapkričio 19 d. Komisijos sprendimo M.6984 - EPH/Stredoslovenska Energetika, 24 punktas.

46

M. 3696 – E.ON/MOL

M.6984 - EPH/Stredoslovenska Energetika

(47)  Žiemos laikotarpiu Prancūzijos terminaluose laikoma vidutiniškai 4,2 TWh atsargų.

47

(48)  10–15 dienų priklausomai nuo dujų kilmės.

48

(49)  Kainos įvairiose prekyvietėse Sąjungoje, pasaulinė SGD kaina.

49

(50)  Keturių mėnesių laikotarpio prekybos apimtis.

50

(51)  
  Title Transfer Facility, kurioje vyksta didžioji dalis terminuotos tarpusavio prekybos.

51

Title Transfer Facility

(52)  Atitinkamai 88–99 % ir 54–97 %

52

(53)  
  2020 m. birželio 12 d.
  techninė ekonominė ataskaita, parengta Europos Komisijai pradėjus tyrimą dėl Prancūzijos gamtinių dujų saugyklų reguliavimo sąlygų <...>.

53

techninė ekonominė ataskaita, parengta Europos Komisijai pradėjus tyrimą dėl Prancūzijos gamtinių dujų saugyklų reguliavimo sąlygų

(54)  Įsigijimo kaina (130,6)/(98 % c 50 %).

54

(55)  
  2020 m. birželio 12 d.
  techninė ekonominė ataskaita, parengta Europos Komisijai pradėjus tyrimą dėl Prancūzijos gamtinių dujų saugyklų reguliavimo sąlygų <...>.

55

techninė ekonominė ataskaita, parengta Europos Komisijai pradėjus tyrimą dėl Prancūzijos gamtinių dujų saugyklų reguliavimo sąlygų

(56)  AFIEG sudaro elektros energijos ir dujų sektorių Prancūzijos įmonės ir Sąjungos operatorių filialai: Alpiq Energie France, BKW France, Endesa, Fortum France, Gazprom Energy, Total Direct Energie, Gazel Energie, Vattenfall. Enovos ir Primeo Energie yra asocijuotosios narės.

56

Alpiq Energie France

BKW France

Endesa

Fortum France

Gazprom Energy

Total Direct Energie

Gazel Energie

Vattenfall

Enovos

Primeo Energie

(57)  
  2018 m. kovo 13 d. Nutarimas dėl minimalių gamtinių dujų atsargų, būtinų gamtinių dujų tiekimo saugumui užtikrinti laikotarpiu nuo 2018 m. lapkričio 1 d. iki 2019 m. kovo 31 d.

57

(58)  AFG yra Prancūzijos dujų pramonės profesinė sąjunga. Nuolatiniai nariai yra EDF, ENGIE, France Gas Liquides, Gazprom, GRDF, GRTgaz, Teréga, Total. Be nuolatinių narių jai taip pat priklauso asocijuotieji nariai, nariai partneriai ir korporatyviniai nariai.

58

France Gas Liquides

Gazprom

GRTgaz

Teréga

Total

(59)  ANODE atstovauja Prancūzijos alternatyviems energijos tiekėjams. Asociacijos nariai: EkWateur, Enercoop, Energie d’ici, Eni Gas & Power France, Greenyellow, Gaz Européen, Planète OUI, Plüm Energie, SAVE, Total Direct Energie, Vattenfall ir Wekiwi.

59

EkWateur

Enercoop

Energie d’ici

Eni Gas & Power France

Greenyellow

Gaz Européen

Planète OUI

Plüm Energie

Total Direct Energie

Vattenfall

Wekiwi

(60)  CREG yra Belgijos elektros energijos ir dujų reguliavimo institucija.

60

(61)  Saugyklos laikymo pajėgumai – 780 mln. kubinių metrų (atitinka 9 TWh).

61

(62)  <...>.

62

(63)  EFET vienija daugiau kaip 100 energija prekiaujančių bendrovių, kurios veiklą vykdo 28 Europos šalyse.

63

(64)  Suskystintų dujų terminalų operatorius

64

(65)  Prekiautoja energetikos sektoriuje.

65

(66)  Dujų saugyklos operatorius Belgijoje.

66

(67)  Prancūzijos profesinė sąjunga prisijungusi prie Confédération générale du travail (Visuotinė darbo konfederacija, toliau – CGT).

67

Confédération générale du travail

(68)  Gamtinių dujų perdavimo tinklo operatorius.

68

(69)  Dujų saugyklos operatorius.

69

(70)  
  Gas Infrastructure Europe (GIE) užsakymu atliktas tyrimas: „Gas Storage Market Failures“, Pöyry, 2017 m. rugsėjo mėn.

70

Gas Infrastructure Europe

(71)  
  Gas Infrastructure Europe (GIE) užsakymu atliktas tyrimas: „Measures for a sustainable gas storage market“, FTI-CL Energy, 2018 m. spalio mėn.

71

Gas Infrastructure Europe

(72)  Energetikos sektoriuje veiklą vykdanti įmonė.

72

(73)  Dujų saugyklos operatorius.

73

(74)  
  Gas Infrastructure Europe (GIE) užsakymu atliktas tyrimas: „Gas Storage Market Failures“, Pöyry, 2017 m. rugsėjo mėn. ir „Value of the gas storage infrastructure for the electricity system“, Artelys, 2019 m. spalio mėn.

74

Gas Infrastructure Europe

Pöyry

Artelys

(75)  
  Gas Infrastructure Europe (GIE) užsakymu atliktas tyrimas: „Measures for a sustainable gas storage market“, FTI-CL Energy, 2018 m. spalio mėn.

75

Gas Infrastructure Europe

(76)  UPRIGAZ vienija įmones, veiklą vykdančias visoje dujų grandinėje arba dalyje jos: Dalkia France, Eni, ENGIE, Equinor, ENGIE Cofely, Naturgy, Total Energie Gaz, Teréga, Total Gaz Électricité Holdings France.

76

Dalkia France

Eni

Equinor

Cofely

Naturgy

Total Energie Gaz

Teréga

Total Gaz Électricité Holdings France

(77)  
  2002 m. gegužės 16 d. Sprendimo Prancūzija/Komisija, C-482/99, EU:C:2002:294, 24 punktas; 2013 m. gegužės 30 d. Sprendimo Doux Élevage ir Coopérative agricole UKL-ARREE, C-677/11, EU:C:2013:348, 27 punktas ir 2013 m. gruodžio 19 d. Sprendimo Association Vent De Colère! ir kt. C-262/12, EU:C:2013:851, 16 punktas.

77

Prancūzija/Komisija

Doux Élevage ir Coopérative agricole UKL-ARREE,

Association Vent De Colère! ir kt.

(78)  
  2013 m. gruodžio 19 d. Sprendimo Association Vent De Colère! ir kt. C-262/12, EU:C:2013:851, 17 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija.

78

Association Vent De Colère!

(79)  
  2017 m. gruodžio 30 d. Įstatymas Nr. 2017–1839, kuriuo nutraukiami angliavandenilių moksliniai tyrimai ir eksploatavimas ir nustatomos įvairios su energija ir aplinka susijusios nuostatos.

79

(80)  Dekretas Nr. 2020–456 dėl DEP.

80

(81)  
  2002 m. gegužės 16 d. Sprendimo Prancūzija/Komisija, C-482/99, EU:C:2002:294, 36 punktas, 2013 m. gegužės 30 d. Sprendimo Doux Élevage ir Coopérative agricole UKL-ARREE, C-677/11, EU:C:2013:348, 34 punktas, 2019 m. kovo 28 d. Sprendimo Vokietija/Komisija, C-405/16 P, EU:C:2019:268, 55 punktas ir 2019 m. rugsėjo 20 d. Sprendimo FVE Holýšov I ir kt../Komisija, T-217/17, EU:T:2019:633, 105 punktas.

81

Prancūzija/Komisija

Doux Élevage ir Coopérative agricole UKL-ARREE

Vokietija/Komisija

FVE Holýšov I ir kt.

/Komisija

(82)  
  1974 m. liepos 2 d. Sprendimo Italija/Komisija, 173/73, EU:C:1974:71, 35 punktas; 2013 m. gruodžio 19 d. Sprendimo Association Vent De Colère! ir kt., C 262/12, EU:C:2013:851, 25 punktas, 2019 m. kovo 28 d. Sprendimo, Vokietija/Komisija, C 405/16 P, EU:C:2019:268, 58 punktas, ir 2019 m. rugsėjo 20 d. Sprendimo FVE Holýšov I ir kt./Komisija, T-217/17, EU:T:2019:633, 107 punktas.

82

Italija/Komisija

Association Vent De Colère! ir kt.,

Vokietija/Komisija

FVE Holýšov I ir kt./Komisija

(83)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Sprendimo FVE Holýšov I ir kt./Komisija, T-217/17, EU:T:2019:633, 126 punktas.

83

FVE Holýšov I ir kt./Komisija

(84)  
  2019 m. kovo 28 d. Sprendimo Vokietija/Komisija, C-405/16 P, EU:C:2019:268, 59 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija bei 2019 m. rugsėjo 20 d. Sprendimo FVE Holýšov I ir kt./Komisija, T-217/17, EU:T:2019:633, 108 punktas.

84

Vokietija/Komisija

FVE Holýšov I ir kt./Komisija

(85)  
  2017 m. rugsėjo 13 d. Sprendimo ENEA, C-329/15, EU:C:2017:671, 30 punktas.

85

ENEA

(86)  
  2019 m. gegužės 15 d. Sprendimo Achema ir kt. C-706/17, EU:C:2019:407, 66 punktas.

86

Achema ir kt.

(87)  
  2008 m. liepos 17 d. Sprendimas Essent NEtwerk Noord BV, C-206/06, EU:C:2008:413.

87

(88)  
  2008 m. liepos 17 d. Sprendimo Essent NEtwerk Noord BV, C-206/06, EU:C:2008:413 47 ir 66 punktai.

88

Essent NEtwerk Noord BV

(89)  
  2008 m. liepos 17 d. Sprendimo Essent NEtwerk Noord BV, C-206/06, EU:C:2008:413 49 punktas.

89

Essent NEtwerk Noord BV

(90)  
  2019 m. kovo 28 d. Sprendimas Vokietija/Komisija, C-405/16 P, EU:C:2019:268.

90

Vokietija/Komisija

(91)  
  2018 m. vasario 7 d. sprendimas Nr. 2018–022 dėl naudojimosi GRTgaz ir TIGF gamtinių dujų perdavimo tinklais tarifo pasikeitimo 2018 m. balandžio 1 d.

91

GRTgaz

(92)  
  2008 m. liepos 17 d. Sprendimo Essent Netwerk Noord ir kt. C-206/06, EU:C:2008:413, 79 punktas, 2017 m. birželio 27 d. Sprendimo Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C-74/16, EU:C:2017:496, 65 punktas ir 2019 m. gegužės 15 d. Sprendimo Achema ir kt., C-706/17, EU:C:2019:407, 74 punktas.

92

Essent Netwerk Noord ir kt.

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Achema ir kt.

(93)  
  2015 m. sausio 14 d. Sprendimo Eventech, C-518/13, EU:C:2015:9, 53–55 punktai, taip pat 2016 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Komisija/World Duty Free Group ir kt., C-20/15 P ir C-21/15 P, EU:C:2016:981, 54 punktas.

93

Eventech

Komisija/World Duty Free Group ir kt.

(94)  
  2015 m. kovo 5 d. Sprendimo Banco Privado Português ir Massa Insolvente do Banco Privado Português, C-667/13, EU:C:2015:151, 51 punktas, 2017 m. gegužės 18 d. Sprendimo Fondul Proprietatea, C-150/16, EU:C:2017:388, 34 punktas ir 2019 m. gegužės 15 d. Sprendimo Achema ir kt. C-706/17, EU:C:2019:407, 94 punktas.

94

Banco Privado Português ir Massa Insolvente do Banco Privado Português,

Fondul Proprietatea,

Achema ir kt.

(95)  Komisijos komunikatas. 2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairės (OL C 200, 2014 6 28, p. 1).

95

(96)  
  2020 m. rugsėjo 22 d. Sprendimo byloje C-594/18 P, Austrija/Komisija (Hinkley Point C), EU:C:2020:742, 19 punktas.

96

Austrija/Komisija (Hinkley Point C)

(97)  Tai patvirtinta neseniai priimtame 2020 m. rugsėjo 22 d. Teisingumo Teismo sprendime Austrija/Komisija, EU:C:2020:742.

97

Austrija/Komisija

(98)  
  2020 m. balandžio 6 d. ataskaita The internal gas market in Europe: The role of transmission tariffs, 174 punktas.

98

The internal gas market in Europe: The role of transmission tariffs

(99)  Nors Komisija mano, kad esama pagalba nėra arba jau nebėra suderinama su vidaus rinka, ji gali pradėti 2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamento (ES) 2015/1589, nustatančio išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9), IV skyriuje numatytą procedūrą.

99

---

| 2022 3 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 90/163 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 90/163

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2022/445

2022 m. kovo 15 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Europos Sąjungos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimo dėl pinigų priedas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 30 d. Europos Sąjungos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimą dėl pinigų (1), ypač į jo 8 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Europos Sąjungos ir Andoros susitarimas dėl pinigų (toliau – Susitarimas) įsigaliojo 2012 m. balandžio 1 d.; |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos ir Andoros susitarimas dėl pinigų (toliau – Susitarimas) įsigaliojo 2012 m. balandžio 1 d.;

| (2) | Susitarimo 8 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad Andoros Kunigaikštystė įgyvendintų Sąjungos aktus, susijusius su taisyklėmis dėl euro banknotų ir monetų, bankų ir finansų srities teisės aktais, pinigų plovimo prevencijos, sukčiavimo ir grynųjų bei negrynųjų mokėjimo priemonių klastojimo prevencijos, medalių bei žetonų ir statistinės atskaitomybės reikalavimų. Tie aktai išvardyti Susitarimo dėl pinigų priede; |
| --- | --- |

(2)

Susitarimo 8 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad Andoros Kunigaikštystė įgyvendintų Sąjungos aktus, susijusius su taisyklėmis dėl euro banknotų ir monetų, bankų ir finansų srities teisės aktais, pinigų plovimo prevencijos, sukčiavimo ir grynųjų bei negrynųjų mokėjimo priemonių klastojimo prevencijos, medalių bei žetonų ir statistinės atskaitomybės reikalavimų. Tie aktai išvardyti Susitarimo dėl pinigų priede;

| (3) | Komisija kiekvienais metais turi iš dalies pakeisti priedą, atsižvelgdama į naujus susijusius Sąjungos teisės aktus bei taisykles ir galiojančių teisės aktų bei taisyklių pakeitimus; |
| --- | --- |

(3)

Komisija kiekvienais metais turi iš dalies pakeisti priedą, atsižvelgdama į naujus susijusius Sąjungos teisės aktus bei taisykles ir galiojančių teisės aktų bei taisyklių pakeitimus;

| (4) | kai kurie Sąjungos teisės aktai ir taisyklės tapo nebeaktualūs, todėl turėtų būti išbraukti iš priedo, o kai kurie priimti ar pakeisti atitinkami susiję Sąjungos teisės aktai bei taisyklės į priedą turėtų būti įtraukti; |
| --- | --- |

(4)

kai kurie Sąjungos teisės aktai ir taisyklės tapo nebeaktualūs, todėl turėtų būti išbraukti iš priedo, o kai kurie priimti ar pakeisti atitinkami susiję Sąjungos teisės aktai bei taisyklės į priedą turėtų būti įtraukti;

| (5) | todėl Susitarimo dėl pinigų priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(5)

todėl Susitarimo dėl pinigų priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimo dėl pinigų priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2022 m. kovo 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL C 369, 2011 12 17, p. 1.

1

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

| | ĮGYVENDINTINOS TEISĖS NUOSTATOS | ĮGYVENDINIMO TERMINAS |
| --- | --- | --- |
| | Pinigų plovimo prevencija | |
| 1 | 2000 m. spalio 17 d.Tarybos sprendimas 2000/642/TVR dėl valstybių narių finansinės žvalgybos padalinių bendradarbiavimo susitarimų dėl keitimosi informacija (OL L 271, 2000 10 24, p. 4). | |
| 2 | 2001 m. birželio 26 d.Tarybos pamatinis sprendimas 2001/500/TVR dėl pinigų plovimo, nusikaltimo priemonių ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų nustatymo, paieškos, įšaldymo, areštavimo ir konfiskavimo (OL L 182, 2001 7 5, p. 1). | |
| 3 | 2005 m. vasario 24 d.Tarybos pamatinis sprendimas 2005/212/TVR dėl nusikalstamu būdu įgytų lėšų, nusikaltimo priemonių ir turto konfiskavimo (OL L 68, 2005 3 15, p. 49). | 2015 m. kovo 31 d. (1) |
| 4 | 2007 m. gruodžio 6 d.Tarybos sprendimu 2007/845/TVR dėl valstybių narių turto susigrąžinimo tarnybų bendradarbiavimo nusikalstamu būdu įgytų pajamų bei kito susijusio turto paieškos ir nustatymo srityje (OL L 332, 2007 12 18, p. 103). | |
| 5 | 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/42/ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje (OL L 127, 2014 4 29, p. 39). | 2016 m. lapkričio 1 d. (2) |
| 6 | 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/847 dėl informacijos, teikiamos pervedant lėšas, ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1781/2006 (OL L 141, 2015 6 5, p. 1). | 2017 m. spalio 1 d. (3) |
| 7 | 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73). | 2017 m. spalio 1 d. (3) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 8 | 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/843, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar terorizmo finansavimui prevencijos ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/138/EB ir 2013/36/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 43). | 2020 m. gruodžio 31 d. (6) |
| | su papildymais, padarytais: | |
| 9 | 2016 m. liepos 14 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 nustatant strateginių trūkumų turinčias didelės rizikos trečiąsias valstybes (OL L 254, 2016 9 20, p. 1). | 2017 m. gruodžio 1 d. (5) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 10 | 2017 m. spalio 27 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2018/105, kuriuo dėl Etiopijos įtraukimo į didelės rizikos valstybių sąrašą priedo I punkto lentelėje iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675 (OL L 19, 2018 1 24, p. 1). | 2019 m. kovo 31 d. (6) |
| 11 | 2017 m. gruodžio 13 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2018/212, kuriuo dėl Šri Lankos, Trinidado ir Tobago ir Tuniso įtraukimo į priedo I punkto lentelę iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 (OL L 41, 2018 2 14, p. 4). | 2019 m. kovo 31 d. (6) |
| 12 | 2018 m. liepos 27 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2018/1467, kuriuo dėl Pakistano įtraukimo į priedo I punkto lentelę iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 (OL L 246, 2018 10 2, p. 1). | 2020 m. gruodžio 31 d. (7) |
| 13 | 2020 m. gegužės 7 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/855, kuriuo dėl Bahamų, Barbadoso, Botsvanos, Kambodžos, Ganos, Jamaikos, Mauricijaus, Mongolijos, Mianmaro/Birmos, Nikaragvos, Panamos ir Zimbabvės įtraukimo į priedo I punkto lentelę ir Bosnijos ir Hercegovinos, Etiopijos, Gajanos, Laoso Liaudies Demokratinės Respublikos, Šri Lankos ir Tuniso išbraukimo iš šios lentelės iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 (OL L 195, 2020 6 19, p. 1). | 2022 m. gruodžio 31 d. (9) |
| 14 | 2020 m. gruodžio 7 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2021/37, kuriuo dėl Mongolijos išbraukimo iš priedo I punkto lentelės iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 (OL L 14, 2021 1 18, p. 1). | 2023 m. gruodžio 31 d. (9) |
| 15 | 2019 m. sausio 31 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/758, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 papildoma techniniais reguliavimo standartais, kuriais reglamentuojami būtiniausi veiksmai ir papildomos priemonės, kurių turi imtis kredito ir finansų įstaigos, kad sumažintų pinigų plovimo ir teroristų finansavimo riziką tam tikrose trečiosiose valstybėse (OL L 125, 2019 5 14, p. 4). | |
| 16 | 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1672 dėl į Sąjungą įvežamų arba iš jos išvežamų grynųjų pinigų kontrolės, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1889/2005 (OL L 284, 2018 11 12, p. 6). | 2021 m. gruodžio 31 d. (7) |
| 17 | 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/1673 dėl kovos su pinigų plovimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 284, 2018 11 12, p. 22). | 2021 m. gruodžio 31 d. (7) |
| | Sukčiavimo ir pinigų padirbinėjimo prevencija | |
| 18 | 2001 m. birželio 28 d.Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1338/2001 nustatantis priemones, būtinas euro apsaugai nuo padirbinėjimo (OL L 181, 2001 7 4, p. 6) | 2013 m. rugsėjo 30 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 19 | 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 44/2009, iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 1338/2001, nustatantį priemones, būtinas euro apsaugai nuo padirbinėjimo (OL L 17, 2009 1 22, p. 1). | |
| 20 | 2001 m. gruodžio 6 d.Tarybos sprendimas 2001/887/TVR dėl euro apsaugos nuo klastojimo (OL L 329, 2001 12 14, p. 1). | 2013 m. rugsėjo 30 d. |
| 21 | 2003 m. gruodžio 8 d.Tarybos sprendimas 2003/861/EB dėl analizės ir bendradarbiavimo dėl padirbtų euro monetų (OL L 325, 2003 12 12, p. 44). | 2013 m. rugsėjo 30 d. |
| 22 | 2004 m. gruodžio 6 d.Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2182/2004 dėl į euro monetas panašių medalių ir žetonų (OL L 373, 2004 12 21, p. 1). | 2013 m. rugsėjo 30 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 23 | 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 46/2009, iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 2182/2004 dėl į euro monetas panašių medalių ir žetonų (OL L 17, 2009 1 22, p. 5). | |
| 24 | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/62/ES dėl euro ir kitų valiutų apsaugos nuo padirbinėjimo baudžiamosios teisės priemonėmis, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2000/383/TVR (OL L 151, 2014 5 21, p. 1). | 2016 m. birželio 30 d. (2) |
| 25 | 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/713 dėl kovos su sukčiavimu negrynosiomis mokėjimo priemonėmis ir jų klastojimu, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/413/TVR (OL L 123, 2019 5 10, p. 18). | 2021 m. gruodžio 31 d. (7) |
| | Taisyklės dėl euro banknotų ir monetų | |
| | Išskyrus 1a straipsnio 2 ir 3 dalis ir 4a, 4b ir 4 c straipsnius: | |
| 26 | 1998 m. lapkričio 23 d.Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2532/98 dėl Europos centrinio banko teisių taikyti sankcijas (OL L 318, 1998 11 27, p. 4). | 2014 m. rugsėjo 30 d. (1) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 27 | 2015 m. sausio 27 d. Tarybos reglamentu (ES) 2015/159, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2532/98 dėl Europos Centrinio Banko teisių taikyti sankcijas (OL L 27, 2015 2 3, p. 1). | 2020 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 28 | 1999 m. gegužės 10 d. Tarybos išvados dėl euro monetų kokybės valdymo sistemos | 2013 m. kovo 31 d. |
| 29 | 2001 m. spalio 22 d. Komisijos komunikatas 2001/C 318/03 dėl euro monetų bendro reverso dizaino autorių teisų apsaugos (C(2001) 600 galutinis) (OL C 318, 2001 11 13, p. 3). | 2013 m. kovo 31 d. |
| 30 | 2003 m. kovo 20 d.Europos Centrinio banko gairės ECB/2003/5 dėl priemonių vykdymo siekiant sukliudyti atkurti neatitinkančias reikalavimų euro banknotų kopijas ir dėl euro banknotų keitimo bei jų išėmimo iš apyvartos (OL L 78, 2003 3 25, p. 20). | 2013 m. kovo 31 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 31 | 2013 m. balandžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairėmis ECB/2013/11, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2003/5 dėl priemonių vykdymo siekiant sukliudyti atkurti neatitinkančias reikalavimų euro banknotų kopijas ir dėl euro banknotų keitimo bei jų išėmimo iš apyvartos (OL L 118, 2013 4 30, p. 43). | 2014 m. rugsėjo 30 d. (1) |
| 32 | 2020 m. gruodžio 4 d. Europos Centrinio Banko gairėmis (ES) 2020/2091, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2003/5 dėl priemonių vykdymo siekiant sukliudyti atkurti neatitinkančias reikalavimų euro banknotų kopijas ir dėl euro banknotų keitimo bei jų išėmimo iš apyvartos (ECB/2020/61) (OL L 423, 2020 12 15, p. 65). | 2022 m. rugsėjo 30 d. (9) |
| 33 | 2010 m. rugsėjo 16 d.Europos Centrinio banko sprendimas ECB/2010/14 dėl eurų banknotų autentiškumo ir tinkamumo apyvartai tikrinimo bei pakartotinio išleidimo į apyvartą (OL L 267, 2010 10 9, p. 1). | 2013 m. rugsėjo 30 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 34 | 2012 m. rugsėjo 7 d. Europos Centrinio Banko sprendimu ECB/2012/19, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2010/14 dėl eurų banknotų autentiškumo ir tinkamumo apyvartai tikrinimo bei pakartotinio išleidimo į apyvartą (OL L 253, 2012 9 20, p. 19). | 2014 m. rugsėjo 30 d. (1) |
| 35 | 2019 m. gruodžio 5 d. Europos Centrinio Banko sprendimu (ES) 2019/2195, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2010/14 dėl eurų banknotų autentiškumo ir tinkamumo apyvartai tikrinimo bei pakartotinio išleidimo į apyvartą (ECB/2019/39) (OL L 330, 2019 12 20, p. 91). | 2021 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 36 | 2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1210/2010 dėl euro monetų autentiškumo tikrinimo ir apyvartai netinkamų euro monetų tvarkymo (OL L 339, 2010 12 22, p. 1). | 2013 m. kovo 31 d. |
| 37 | 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1214/2011 dėl profesionalaus tarpvalstybinio grynųjų eurų vežimo kelių transportu iš vienos euro zonos valstybės narės į kitą (OL L 316, 2011 11 29, p. 1). | 2015 m. kovo 31 d. (1) |
| 38 | 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 651/2012 dėl euro monetų leidimo (OL L 201, 2012 7 27, p. 135). | 2014 m. rugsėjo 30 d. (1) |
| 39 | 2013 m. balandžio 19 d. Europos Centrinio Banko sprendimas ECB/2013/10 dėl eurų banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (OL L 118, 2013 4 30, p. 37). | 2014 m. rugsėjo 30 d. (1) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 40 | 2019 m. balandžio 4 d. Europos Centrinio Banko sprendimu (ES) 2019/669, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2013/10 dėl eurų banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (OL L 113, 2019 4 29, p. 6). | 2020 m. gruodžio 31 d. (7) |
| 41 | 2020 m. gruodžio 4 d. Europos Centrinio Banko sprendimu (ES) 2020/2090, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2013/10 dėl eurų banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (ECB/2020/60) (OL L 423, 2020 12 15, p. 62). | 2022 m. rugsėjo 30 d. (9) |
| 42 | 2014 m. birželio 24 d.Tarybos reglamentas (ES) Nr. 729/2014 dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų (nauja redakcija) (OL L 194, 2014 7 2, p. 1). | 2014 m. rugsėjo 30 d. (2) |
| | Bankų ir finansų srities teisės aktai | |
| 43 | 1986 m. gruodžio 8 d.Tarybos direktyva 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 372, 1986 12 31, p. 1). | 2016 m. kovo 31 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 44 | 2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/65/EB, iš dalies keičiančia direktyvas 78/660/EEB, 83/349/EEB ir 86/635/EEB, dėl vertinimo taisyklių rengiant tam tikrų bendrovių, taip pat bankų ir kitų finansų įstaigų metinę ir konsoliduotą atskaitomybę (OL L 283, 2001 10 27, p. 28). | |
| 45 | 2003 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/51/EB, iš dalies keičiančia direktyvas 78/660/EEB, 83/349/EEB, 86/635/EEB ir 91/674/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių, bankų ir kitų finansų įstaigų bei draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 178, 2003 7 17, p. 16). | |
| 46 | 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/46/EB, iš dalies keičiančia Tarybos direktyvas 78/660/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių, 83/349/EEB dėl konsoliduotos atskaitomybės, 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės ir 91/674/EEB dėl draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 224, 2006 8 16, p. 1). | |
| 47 | 1989 m. vasario 13 d.Tarybos direktyva 89/117/EEB dėl valstybėje narėje įsteigtų kredito ir finansų įstaigų, kurių pagrindinės buveinės yra kitoje valstybėje narėje, filialų prievolių, susijusių su metinės finansinės atskaitomybės dokumentų skelbimu (OL L 44, 1989 2 16, p. 40). | 2018 m. kovo 31 d. |
| 48 | 1997 m. kovo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (OL L 84, 1997 3 26, p. 22). | 2018 m. kovo 31 d. |
| 49 | 1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose (OL L 166, 1998 6 11, p. 45). | 2018 m. kovo 31 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 50 | 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/44/EB, iš dalies keičiančia Direktyvos 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose ir Direktyvos 2002/47/EB dėl susitarimų dėl finansinio įkaito nuostatas dėl susietųjų sistemų ir kredito reikalavimų (OL L 146, 2009 6 10, p. 37). | |
| 51 | 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/78/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 98/26/EB, 2002/87/EB, 2003/6/EB, 2003/41/EB, 2003/71/EB, 2004/39/EB, 2004/109/EB, 2005/60/EB, 2006/48/EB, 2006/49/EB ir 2009/65/EB dėl Europos priežiūros institucijos (Europos bankininkystės institucijos), Europos priežiūros institucijos (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos) ir Europos priežiūros institucijos (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos) įgaliojimų (OL L 331, 2010 12 15, p. 120). | |
| 52 | 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (OL L 201, 2012 7 27, p. 1). | 2019 m. rugsėjo 30 d. |
| 53 | 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 98/26/EB ir 2014/65/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 236/2012 (OL L 257, 2014 8 28, p. 1). | 2018 m. kovo 31 d., išskyrus 3 straipsnio 1 dalį: 2023 m. vasario 1 d. ir nuo 2025 m. vasario 1 d. (3) |
| 54 | 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/879, kuria dėl kredito įstaigų ir investicinių įmonių nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo pajėgumo iš dalies keičiama Direktyva 2014/59/ES ir iš dalies keičiama Direktyva 98/26/EB (OL L 150, 2019 6 7, p. 296). | 2022 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 55 | 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo (OL L 125, 2001 5 5, p. 15) | 2018 m. kovo 31 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 56 | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190). | |
| 57 | 2002 m. birželio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/47/EB dėl susitarimų dėl finansinio įkaito (OL L 168, 2002 6 27, p. 43). | 2018 m. kovo 31 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 58 | 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/44/EB, iš dalies keičiančia Direktyvos 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose ir Direktyvos 2002/47/EB dėl susitarimų dėl finansinio įkaito nuostatas dėl susietųjų sistemų ir kredito reikalavimų (OL L 146, 2009 6 10, p. 37). | |
| 59 | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190). | 2018 m. kovo 31 d. (2) |
| 60 | 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1). | 2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9) |
| 61 | 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros, ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 73/239/EEB, 79/267/EEB, 92/49/EEB, 92/96/EEB, 93/6/EEB ir 93/22/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 98/78/EB ir 2000/12/EB (OL L 35, 2003 2 11, p. 1) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka | 2018 m. kovo 31 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 62 | 2005 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/1/EB, iš dalies keičiančia Tarybos direktyvas 73/239/EEB, 85/611/EEB, 91/675/EEB, 92/49/EEB bei 93/6/EEB, taip pat Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 94/19/EB, 98/78/EB, 2000/12/EB, 2001/34/EB, 2002/83/EB ir 2002/87/EB, siekiant sukurti naują finansinių paslaugų komitetų organizacinę struktūrą (OL L 79, 2005 3 24, p. 9). | |
| 63 | 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/25/EB, iš dalies keičiančia Direktyvos 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais (OL L 81, 2008 3 20, p. 40). | |
| 64 | 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/78/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 98/26/EB, 2002/87/EB, 2003/6/EB, 2003/41/EB, 2003/71/EB, 2004/39/EB, 2004/109/EB, 2005/60/EB, 2006/48/EB, 2006/49/EB ir 2009/65/EB dėl Europos priežiūros institucijos (Europos bankininkystės institucijos), Europos priežiūros institucijos (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos) ir Europos priežiūros institucijos (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos) įgaliojimų (OL L 331, 2010 12 15, p. 120). | |
| 65 | 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/89/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 98/78/EB, 2002/87/EB, 2006/48/EB ir 2009/138/EB nuostatos dėl finansų konglomeratui priklausančių finansų subjektų papildomos priežiūros (OL L 326, 2011 12 8, p. 113). | |
| 66 | 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338). | |
| 67 | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2034 dėl investicinių įmonių riziką ribojančios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/87/EB, 2009/65/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES ir 2014/65/ES (OL L 314, 2019 12 5, p. 64). | 2023 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 68 | 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 924/2009 dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 2560/2001 (OL L 266, 2009 10 9, p. 11) | 2018 m. kovo 31 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 69 | 2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 260/2012, kuriuo nustatomi kredito pervedimų ir tiesioginio debeto operacijų eurais techniniai ir komerciniai reikalavimai ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 924/2009 (OL L 94, 2012 3 30, p. 22). | |
| 70 | 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/110/EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros, iš dalies keičianti direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinanti Direktyvą 2000/46/EB (OL L 267, 2009 10 10, p. 7). | 2016 m. kovo 31 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 71 | 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338). | 2017 m. rugsėjo 30 d. (3) |
| 72 | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB (OL L 337, 2015 12 23, p. 35). | 2018 m. rugsėjo 30 d. (4) |
| 73 | 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 12). | 2016 m. kovo 31 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 74 | 2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1022/2013, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), nuostatos, susijusios su specialių uždavinių pavedimu Europos Centriniam Bankui pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013 (OL L 287, 2013 10 29, p. 5). | |
| 75 | 2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/17/ES dėl vartojimo kredito sutarčių dėl gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2008/48/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (OL L 60, 2014 2 28, p. 34). | |
| 76 | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190). | 2018 m. kovo 31 d. (2) |
| 77 | 2014 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 806/2014, kuriuo nustatomos kredito įstaigų ir tam tikrų investicinių įmonių pertvarkymo vienodos taisyklės ir vienoda procedūra, kiek tai susiję su bendru pertvarkymo mechanizmu ir Bendru pertvarkymo fondu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (OL L 225, 2014 7 30, p. 1). | |
| 78 | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB (OL L 337, 2015 12 23, p. 35). | 2018 m. rugsėjo 30 d. (4) |
| 79 | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2033 dėl riziką ribojančių reikalavimų investicinėms įmonėms, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 ir (ES) Nr. 806/2014 (OL L 314, 2019 12 5, p. 1). | 2023 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 80 | 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 84). | 2016 m. kovo 31 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 81 | 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuria iš dalies keičiami direktyvos 2003/41/EB ir 2009/65/EB bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 1095/2010 (OL L 174, 2011 7 1, p. 1). | |
| 82 | 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 258/2014 dėl Sąjungos tam tikros audito ir finansinės atskaitomybės sričių veiklos paramos programos nustatymo 2014–2020 m. laikotarpiui ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB (OL L 105, 2014 4 8, p. 1). | |
| 83 | 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/51/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2003/71/EB ir 2009/138/EB bei reglamentų (EB) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 1094/2010 bei (ES) Nr. 1095/2010 nuostatos, kiek tai susiję su Europos priežiūros institucijos (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos) ir Europos priežiūros institucijos (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos) įgaliojimais (OL L 153, 2014 5 22, p. 1). | |
| 84 | 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1). | 2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9) |
| 85 | 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (OL L 201, 2012 7 27, p. 1) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka | 2019 m. rugsėjo 30 d. (1) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 86 | 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1). | |
| 87 | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190). | |
| 88 | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 84). | 2020 m. gruodžio 31 d. (3) |
| 89 | 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73). | |
| 90 | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2015/2365 dėl vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių ir pakartotinio naudojimo skaidrumo ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 337, 2015 12 23, p. 1). | 2019 m. rugsėjo 30 d. (4) |
| 91 | 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/834, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 648/2012 nuostatos, susijusios su tarpuskaitos prievole, tarpuskaitos prievolės taikymo sustabdymu, duomenų teikimo reikalavimais, ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, rizikos mažinimo būdais, sandorių duomenų saugyklų registracija ir priežiūra bei reikalavimais sandorių duomenų saugykloms (OL L 141, 2019 5 28, p. 42). | 2021 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 92 | 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/876, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su sverto koeficientu, grynojo pastovaus finansavimo rodikliu, nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimais, sandorio šalies kredito rizika, rinkos rizika, pagrindinių sandorio šalių pozicijomis, kolektyvinio investavimo subjektų pozicijomis, didelėmis pozicijomis, ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo reikalavimais, ir Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 150, 2019 6 7, p. 1). | 2023 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 93 | 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1). | 2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9) |
| 94 | 2021 m. vasario 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/168, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011, kiek tai susiję su tam tikriems trečiųjų šalių neatidėliotino užsienio valiutos kurso lyginamiesiems indeksams taikoma išimtimi ir tam tikrus lyginamuosius indeksus, kurių teikimas nutraukiamas, pakeičiančių pakaitinių lyginamųjų indeksų nustatymu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 49, 2021 2 12, p. 6). | 2023 m. gruodžio 31 d. (9) |
| 95 | 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka | 2017 m. rugsėjo 30 d. (1) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 96 | 2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/2395, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su pereinamojo laikotarpio nuostatomis, skirtomis poveikiui nuosavoms lėšoms dėl 9-ojo TFAS įvedimo mažinti ir didelių pozicijų tvarkos, taikomos tam tikroms viešojo sektoriaus pozicijoms, išreikštoms bet kurios valstybės narės nacionaline valiuta, taikymo poveikiui mažinti (OL L 345, 2017 12 27, p. 27). | 2019 m. birželio 30 d. (6) |
| 97 | 2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/2401, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms (OL L 347, 2017 12 28, p. 1). | 2020 m. kovo 31 d. (6) |
| 98 | 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/630, kuriuo dėl neveiksnių pozicijų nuostolių minimalaus padengimo lygio iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 (OL L 111, 2019 4 25, p. 4). | 2020 m. gruodžio 31 d. (7) |
| 99 | 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/876, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su sverto koeficientu, grynojo pastovaus finansavimo rodikliu, nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimais, sandorio šalies kredito rizika, rinkos rizika, pagrindinių sandorio šalių pozicijomis, kolektyvinio investavimo subjektų pozicijomis, didelėmis pozicijomis, ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo reikalavimais, ir Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 150, 2019 6 7, p. 1). | 2023 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 100 | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2033 dėl riziką ribojančių reikalavimų investicinėms įmonėms, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 ir (ES) Nr. 806/2014 (OL L 314, 2019 12 5, p. 1). | 2023 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 101 | 2020 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/873, kuriuo dėl tam tikrų patikslinimų, padarytų reaguojant į COVID-19 pandemiją, iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) 2019/876 (OL L 204, 2020 6 26, p. 4). | 2022 m. gruodžio 31 d. (išskyrus 1 straipsnio 4 punktą – 2023 m. gruodžio 31 d.) (9) |
| 102 | 2021 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/558, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013, kiek tai susiję su pakeitimo vertybiniais popieriais sistemos patikslinimais siekiant paskatinti ekonomikos atsigavimą nuo COVID-19 krizės (OL L 116, 2021 4 6, p. 25). | 2023 m. gruodžio 31 d. (išskyrus 1 straipsnio 2 ir 4 punktus – 2024 m. gruodžio 31 d.) (9) |
| 103 | 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka | 2017 m. rugsėjo 30 d. (1) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 104 | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190). | 2018 m. kovo 31 d. (2) |
| 105 | 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/878, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/36/ES nuostatos dėl subjektų, kuriems reikalavimai netaikomi, finansų kontroliuojančiųjų bendrovių, mišrią veiklą vykdančių finansų kontroliuojančiųjų bendrovių, atlygio, priežiūros priemonių ir įgaliojimų bei kapitalo apsaugos priemonių (OL L 150, 2019 6 7, p. 253). | 2022 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 106 | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2034 dėl investicinių įmonių riziką ribojančios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/87/EB, 2009/65/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES ir 2014/65/ES (OL L 314, 2019 12 5, p. 64). | 2023 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 107 | 2021 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2021/338, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2014/65/ES, kiek tai susiję su informacijos teikimo reikalavimais, produktų valdymu ir pozicijų apribojimais, ir direktyvos 2013/36/ES bei (ES) 2019/878, kiek tai susiję su jų taikymu investicinėms įmonėms, siekiant paskatinti atsigavimą nuo COVID-19 krizės (OL L 68, 2021 2 26, p. 14). | 2023 m. gruodžio 31 d. (9) |
| 108 | 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka (Piktnaudžiavimo rinka reglamentas) ir kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB ir Komisijos direktyvos 2003/124/EB, 2003/125/EB ir 2004/72/EB (OL L 173, 2014 6 12, p. 1) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka | 2018 m. rugsėjo 30 d. (4) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 109 | 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1011 dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, kuriuo iš dalies keičiami direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 (OL L 171, 2016 6 29, p. 1). | 2020 m. kovo 1 d. (6) |
| 110 | 2016 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1033, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka ir Reglamentas (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (OL L 175, 2016 6 30, p. 1). | 2018 m. rugsėjo 30 d. (5) |
| 111 | 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/49/ES dėl indėlių garantijų sistemų (nauja redakcija) (OL L 173, 2014 6 12, p. 149). | 2016 m. kovo 31 d. (2) |
| 112 | 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/57/ES dėl baudžiamųjų sankcijų už manipuliavimą rinka (Manipuliavimo rinka direktyva) (OL L 173, 2014 6 12, p. 179). | 2018 m. rugsėjo 30 d. (4) |
| 113 | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka | 2018 m. kovo 31 d. (2) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 114 | 2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2399, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2014/59/ES nuostatos, susijusios su neužtikrintų skolos priemonių eiliškumu nemokumo atveju (OL L 345, 2017 12 27, p. 96). | 2019 m. spalio 31 d. (6) |
| 115 | 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/879, kuria dėl kredito įstaigų ir investicinių įmonių nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo pajėgumo iš dalies keičiama Direktyva 2014/59/ES ir iš dalies keičiama Direktyva 98/26/EB (OL L 150, 2019 6 7, p. 296). | 2022 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 116 | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2034 dėl investicinių įmonių riziką ribojančios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/87/EB, 2009/65/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES ir 2014/65/ES (OL L 314, 2019 12 5, p. 64). | 2023 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 117 | 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1). | 2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9) |
| 118 | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (OL L 173, 2014 6 12, p. 349) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka | 2020 m. gruodžio 31 d. (3) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 119 | 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 98/26/EB ir 2014/65/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 236/2012 (OL L 257, 2014 8 28, p. 1). | 2020 m. gruodžio 31 d. (4) |
| 120 | 2016 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/1034, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų (OL L 175, 2016 6 30, p. 8). | 2021 m. gruodžio 31 d. (5) |
| 121 | Išskyrus 64 straipsnio 5 dalį:
  2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2034 dėl investicinių įmonių riziką ribojančios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/87/EB, 2009/65/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES ir 2014/65/ES (OL L 314, 2019 12 5, p. 64). | 2023 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 122 | 2019 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2177, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II), Direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų ir Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos (OL L 334, 2019 12 27, p. 155). | 2024 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 123 | 2020 m. spalio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2020/1504, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų (OL L 347, 2020 10 20, p. 50). | 2023 m. gruodžio 31 d. (9) |
| 124 | 2021 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2021/338, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2014/65/ES, kiek tai susiję su informacijos teikimo reikalavimais, produktų valdymu ir pozicijų apribojimais, ir direktyvos 2013/36/ES bei (ES) 2019/878, kiek tai susiję su jų taikymu investicinėms įmonėms, siekiant paskatinti atsigavimą nuo COVID-19 krizės (OL L 68, 2021 2 26, p. 14). | 2023 m. gruodžio 31 d. (9) |
| 125 | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 84) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka | 2020 m. gruodžio 31 d. (3) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 126 | 2016 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1033, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka ir Reglamentas (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (OL L 175, 2016 6 30, p. 1). | 2020 m. gruodžio 31 d. (5) |
| 127 | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2033 dėl riziką ribojančių reikalavimų investicinėms įmonėms, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 ir (ES) Nr. 806/2014 (OL L 314, 2019 12 5, p. 1). | 2023 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 128 | 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1). | 2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9) |
| 129 | 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 98/26/EB ir 2014/65/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 236/2012 (OL L 257, 2014 8 28, p. 1). | 2020 m. gruodžio 31 d. (4) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 130 | 2016 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1033, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka ir Reglamentas (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (OL L 175, 2016 6 30, p. 1). | 2020 m. gruodžio 31 d. (6) |
| 131 | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/2365 dėl vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių ir pakartotinio naudojimo skaidrumo ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 337, 2015 12 23, p. 1). | 2019 m. rugsėjo 30 d. (4) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 132 | 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1). | 2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9) |
| 133 | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB (OL L 337, 2015 12 23, p. 35) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka | 2018 m. rugsėjo 30 d. (4) |
| 134 | 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, kuriuo iš dalies keičiami direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 (OL L 171, 2016 6 29, p. 1). | 2020 m. kovo 1 d. (6) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 135 | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2089, kuriuo dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos lyginamųjų indeksų, ES su Paryžiaus susitarimu suderintų lyginamųjų indeksų ir su tvarumu susijusios lyginamųjų indeksų informacijos atskleidimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011 (OL L 317, 2019 12 9, p. 17). | 2021 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 136 | 2021 m. vasario 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/168, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011, kiek tai susiję su tam tikriems trečiųjų šalių neatidėliotino užsienio valiutos kurso lyginamiesiems indeksams taikoma išimtimi ir tam tikrus lyginamuosius indeksus, kurių teikimas nutraukiamas, pakeičiančių pakaitinių lyginamųjų indeksų nustatymu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 49, 2021 2 12, p. 6). | 2023 m. gruodžio 31 d. (9) |
| | Teisės aktai dėl statistinių duomenų rinkimo

   (*1) | |
| 137 | 2013 m. liepos 25 d.Europos Centrinio Banko gairės ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (OL L 2, 2014 1 7, p. 34). | 2016 m. kovo 31 d. (2) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 138 | 2015 m. lapkričio 26 d. Europos Centrinio banko gairėmis (ES) 2016/66, iš dalies keičiančios Gaires ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (ECB/2015/40) (OL L 14, 2016 1 21, p. 36). | 2017 m. kovo 31 d. (4) |
| 139 | 2020 m. spalio 14 d. Europos centrinio banko gairėmis (ES) 2020/1553, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (ECB/2020/51) (OL L 354, 2020 10 26, p. 24). | 2022 m. gruodžio 31 d. (9) |
| 140 | 2021 m. balandžio 29 d. Europos centrinio banko gairėmis (ES) 2021/827, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (ECB/2021/20) (OL L 184, 2021 5 25, p. 4). | 2022 m. gruodžio 31 d. (9) |
| 141 | 2021 m. sausio 22 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2021/379 dėl kredito įstaigų ir pinigų finansų įstaigų sektoriaus balanso straipsnių (ECB/2021/2) (OL L 73, 2021 3 3, p. 16) (9) | 2022 m. gruodžio 31 d. (9) |
| 142 | 2013 m. rugsėjo 24 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 1072/2013 dėl pinigų finansų įstaigų taikomų palūkanų normų statistikos (nauja redakcija) (ECB/2013/34) (OL L 297, 2013 11 7, p. 51). | 2016 m. kovo 31 d. (2) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 143 | 2014 m. liepos 8 d. Europos Centrinio Banko reglamentu (ES) Nr. 756/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) dėl pinigų finansų įstaigų taikomų palūkanų normų statistikos (ECB/2014/30) (OL L 205, 2014 7 12, p. 14). | |
| 144 | 2021 m. kovo 26 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2021/830 dėl pinigų finansų įstaigų balansinių straipsnių ir palūkanų normų statistikos (ECB/2021/11) | 2022 m. gruodžio 31 d. (9) |

ĮGYVENDINTINOS TEISĖS NUOSTATOS

ĮGYVENDINIMO TERMINAS

Pinigų plovimo prevencija

1

2000 m. spalio 17 d.Tarybos sprendimas 2000/642/TVR dėl valstybių narių finansinės žvalgybos padalinių bendradarbiavimo susitarimų dėl keitimosi informacija (OL L 271, 2000 10 24, p. 4).

2

2001 m. birželio 26 d.Tarybos pamatinis sprendimas 2001/500/TVR dėl pinigų plovimo, nusikaltimo priemonių ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų nustatymo, paieškos, įšaldymo, areštavimo ir konfiskavimo (OL L 182, 2001 7 5, p. 1).

3

2005 m. vasario 24 d.Tarybos pamatinis sprendimas 2005/212/TVR dėl nusikalstamu būdu įgytų lėšų, nusikaltimo priemonių ir turto konfiskavimo (OL L 68, 2005 3 15, p. 49).

2015 m. kovo 31 d. (1)

4

2007 m. gruodžio 6 d.Tarybos sprendimu 2007/845/TVR dėl valstybių narių turto susigrąžinimo tarnybų bendradarbiavimo nusikalstamu būdu įgytų pajamų bei kito susijusio turto paieškos ir nustatymo srityje (OL L 332, 2007 12 18, p. 103).

5

2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/42/ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje (OL L 127, 2014 4 29, p. 39).

2016 m. lapkričio 1 d. (2)

6

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/847 dėl informacijos, teikiamos pervedant lėšas, ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1781/2006 (OL L 141, 2015 6 5, p. 1).

2017 m. spalio 1 d. (3)

7

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73).

2017 m. spalio 1 d. (3)

su pakeitimais, padarytais:

8

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/843, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar terorizmo finansavimui prevencijos ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/138/EB ir 2013/36/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 43).

2020 m. gruodžio 31 d. (6)

su papildymais, padarytais:

9

2016 m. liepos 14 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 nustatant strateginių trūkumų turinčias didelės rizikos trečiąsias valstybes (OL L 254, 2016 9 20, p. 1).

2017 m. gruodžio 1 d. (5)

su pakeitimais, padarytais:

10

2017 m. spalio 27 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2018/105, kuriuo dėl Etiopijos įtraukimo į didelės rizikos valstybių sąrašą priedo I punkto lentelėje iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675 (OL L 19, 2018 1 24, p. 1).

2019 m. kovo 31 d. (6)

11

2017 m. gruodžio 13 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2018/212, kuriuo dėl Šri Lankos, Trinidado ir Tobago ir Tuniso įtraukimo į priedo I punkto lentelę iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 (OL L 41, 2018 2 14, p. 4).

2019 m. kovo 31 d. (6)

12

2018 m. liepos 27 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2018/1467, kuriuo dėl Pakistano įtraukimo į priedo I punkto lentelę iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 (OL L 246, 2018 10 2, p. 1).

2020 m. gruodžio 31 d. (7)

13

2020 m. gegužės 7 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/855, kuriuo dėl Bahamų, Barbadoso, Botsvanos, Kambodžos, Ganos, Jamaikos, Mauricijaus, Mongolijos, Mianmaro/Birmos, Nikaragvos, Panamos ir Zimbabvės įtraukimo į priedo I punkto lentelę ir Bosnijos ir Hercegovinos, Etiopijos, Gajanos, Laoso Liaudies Demokratinės Respublikos, Šri Lankos ir Tuniso išbraukimo iš šios lentelės iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 (OL L 195, 2020 6 19, p. 1).

2022 m. gruodžio 31 d. (9)

14

2020 m. gruodžio 7 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2021/37, kuriuo dėl Mongolijos išbraukimo iš priedo I punkto lentelės iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 (OL L 14, 2021 1 18, p. 1).

2023 m. gruodžio 31 d. (9)

15

2019 m. sausio 31 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/758, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 papildoma techniniais reguliavimo standartais, kuriais reglamentuojami būtiniausi veiksmai ir papildomos priemonės, kurių turi imtis kredito ir finansų įstaigos, kad sumažintų pinigų plovimo ir teroristų finansavimo riziką tam tikrose trečiosiose valstybėse (OL L 125, 2019 5 14, p. 4).

16

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1672 dėl į Sąjungą įvežamų arba iš jos išvežamų grynųjų pinigų kontrolės, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1889/2005 (OL L 284, 2018 11 12, p. 6).

2021 m. gruodžio 31 d. (7)

17

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/1673 dėl kovos su pinigų plovimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 284, 2018 11 12, p. 22).

2021 m. gruodžio 31 d. (7)

Sukčiavimo ir pinigų padirbinėjimo prevencija

18

2001 m. birželio 28 d.Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1338/2001 nustatantis priemones, būtinas euro apsaugai nuo padirbinėjimo (OL L 181, 2001 7 4, p. 6)

2013 m. rugsėjo 30 d.

su pakeitimais, padarytais:

19

2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 44/2009, iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 1338/2001, nustatantį priemones, būtinas euro apsaugai nuo padirbinėjimo (OL L 17, 2009 1 22, p. 1).

20

2001 m. gruodžio 6 d.Tarybos sprendimas 2001/887/TVR dėl euro apsaugos nuo klastojimo (OL L 329, 2001 12 14, p. 1).

2013 m. rugsėjo 30 d.

21

2003 m. gruodžio 8 d.Tarybos sprendimas 2003/861/EB dėl analizės ir bendradarbiavimo dėl padirbtų euro monetų (OL L 325, 2003 12 12, p. 44).

2013 m. rugsėjo 30 d.

22

2004 m. gruodžio 6 d.Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2182/2004 dėl į euro monetas panašių medalių ir žetonų (OL L 373, 2004 12 21, p. 1).

2013 m. rugsėjo 30 d.

su pakeitimais, padarytais:

23

2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 46/2009, iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 2182/2004 dėl į euro monetas panašių medalių ir žetonų (OL L 17, 2009 1 22, p. 5).

24

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/62/ES dėl euro ir kitų valiutų apsaugos nuo padirbinėjimo baudžiamosios teisės priemonėmis, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2000/383/TVR (OL L 151, 2014 5 21, p. 1).

2016 m. birželio 30 d. (2)

25

2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/713 dėl kovos su sukčiavimu negrynosiomis mokėjimo priemonėmis ir jų klastojimu, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/413/TVR (OL L 123, 2019 5 10, p. 18).

2021 m. gruodžio 31 d. (7)

Taisyklės dėl euro banknotų ir monetų

Išskyrus 1a straipsnio 2 ir 3 dalis ir 4a, 4b ir 4 c straipsnius:

26

1998 m. lapkričio 23 d.Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2532/98 dėl Europos centrinio banko teisių taikyti sankcijas (OL L 318, 1998 11 27, p. 4).

2014 m. rugsėjo 30 d. (1)

su pakeitimais, padarytais:

27

2015 m. sausio 27 d. Tarybos reglamentu (ES) 2015/159, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2532/98 dėl Europos Centrinio Banko teisių taikyti sankcijas (OL L 27, 2015 2 3, p. 1).

2020 m. gruodžio 31 d. (8)

28

1999 m. gegužės 10 d. Tarybos išvados dėl euro monetų kokybės valdymo sistemos

2013 m. kovo 31 d.

29

2001 m. spalio 22 d. Komisijos komunikatas 2001/C 318/03 dėl euro monetų bendro reverso dizaino autorių teisų apsaugos (C(2001) 600 galutinis) (OL C 318, 2001 11 13, p. 3).

2013 m. kovo 31 d.

30

2003 m. kovo 20 d.Europos Centrinio banko gairės ECB/2003/5 dėl priemonių vykdymo siekiant sukliudyti atkurti neatitinkančias reikalavimų euro banknotų kopijas ir dėl euro banknotų keitimo bei jų išėmimo iš apyvartos (OL L 78, 2003 3 25, p. 20).

2013 m. kovo 31 d.

su pakeitimais, padarytais:

31

2013 m. balandžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairėmis ECB/2013/11, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2003/5 dėl priemonių vykdymo siekiant sukliudyti atkurti neatitinkančias reikalavimų euro banknotų kopijas ir dėl euro banknotų keitimo bei jų išėmimo iš apyvartos (OL L 118, 2013 4 30, p. 43).

2014 m. rugsėjo 30 d. (1)

32

2020 m. gruodžio 4 d. Europos Centrinio Banko gairėmis (ES) 2020/2091, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2003/5 dėl priemonių vykdymo siekiant sukliudyti atkurti neatitinkančias reikalavimų euro banknotų kopijas ir dėl euro banknotų keitimo bei jų išėmimo iš apyvartos (ECB/2020/61) (OL L 423, 2020 12 15, p. 65).

2022 m. rugsėjo 30 d. (9)

33

2010 m. rugsėjo 16 d.Europos Centrinio banko sprendimas ECB/2010/14 dėl eurų banknotų autentiškumo ir tinkamumo apyvartai tikrinimo bei pakartotinio išleidimo į apyvartą (OL L 267, 2010 10 9, p. 1).

2013 m. rugsėjo 30 d.

su pakeitimais, padarytais:

34

2012 m. rugsėjo 7 d. Europos Centrinio Banko sprendimu ECB/2012/19, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2010/14 dėl eurų banknotų autentiškumo ir tinkamumo apyvartai tikrinimo bei pakartotinio išleidimo į apyvartą (OL L 253, 2012 9 20, p. 19).

2014 m. rugsėjo 30 d. (1)

35

2019 m. gruodžio 5 d. Europos Centrinio Banko sprendimu (ES) 2019/2195, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2010/14 dėl eurų banknotų autentiškumo ir tinkamumo apyvartai tikrinimo bei pakartotinio išleidimo į apyvartą (ECB/2019/39) (OL L 330, 2019 12 20, p. 91).

2021 m. gruodžio 31 d. (8)

36

2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1210/2010 dėl euro monetų autentiškumo tikrinimo ir apyvartai netinkamų euro monetų tvarkymo (OL L 339, 2010 12 22, p. 1).

2013 m. kovo 31 d.

37

2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1214/2011 dėl profesionalaus tarpvalstybinio grynųjų eurų vežimo kelių transportu iš vienos euro zonos valstybės narės į kitą (OL L 316, 2011 11 29, p. 1).

2015 m. kovo 31 d. (1)

38

2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 651/2012 dėl euro monetų leidimo (OL L 201, 2012 7 27, p. 135).

2014 m. rugsėjo 30 d. (1)

39

2013 m. balandžio 19 d. Europos Centrinio Banko sprendimas ECB/2013/10 dėl eurų banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (OL L 118, 2013 4 30, p. 37).

2014 m. rugsėjo 30 d. (1)

su pakeitimais, padarytais:

40

2019 m. balandžio 4 d. Europos Centrinio Banko sprendimu (ES) 2019/669, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2013/10 dėl eurų banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (OL L 113, 2019 4 29, p. 6).

2020 m. gruodžio 31 d. (7)

41

2020 m. gruodžio 4 d. Europos Centrinio Banko sprendimu (ES) 2020/2090, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2013/10 dėl eurų banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (ECB/2020/60) (OL L 423, 2020 12 15, p. 62).

2022 m. rugsėjo 30 d. (9)

42

2014 m. birželio 24 d.Tarybos reglamentas (ES) Nr. 729/2014 dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų (nauja redakcija) (OL L 194, 2014 7 2, p. 1).

2014 m. rugsėjo 30 d. (2)

Bankų ir finansų srities teisės aktai

43

1986 m. gruodžio 8 d.Tarybos direktyva 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 372, 1986 12 31, p. 1).

2016 m. kovo 31 d.

su pakeitimais, padarytais:

44

2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/65/EB, iš dalies keičiančia direktyvas 78/660/EEB, 83/349/EEB ir 86/635/EEB, dėl vertinimo taisyklių rengiant tam tikrų bendrovių, taip pat bankų ir kitų finansų įstaigų metinę ir konsoliduotą atskaitomybę (OL L 283, 2001 10 27, p. 28).

45

2003 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/51/EB, iš dalies keičiančia direktyvas 78/660/EEB, 83/349/EEB, 86/635/EEB ir 91/674/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių, bankų ir kitų finansų įstaigų bei draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 178, 2003 7 17, p. 16).

46

2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/46/EB, iš dalies keičiančia Tarybos direktyvas 78/660/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių, 83/349/EEB dėl konsoliduotos atskaitomybės, 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės ir 91/674/EEB dėl draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 224, 2006 8 16, p. 1).

47

1989 m. vasario 13 d.Tarybos direktyva 89/117/EEB dėl valstybėje narėje įsteigtų kredito ir finansų įstaigų, kurių pagrindinės buveinės yra kitoje valstybėje narėje, filialų prievolių, susijusių su metinės finansinės atskaitomybės dokumentų skelbimu (OL L 44, 1989 2 16, p. 40).

2018 m. kovo 31 d.

48

1997 m. kovo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (OL L 84, 1997 3 26, p. 22).

2018 m. kovo 31 d.

49

1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose (OL L 166, 1998 6 11, p. 45).

2018 m. kovo 31 d.

su pakeitimais, padarytais:

50

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/44/EB, iš dalies keičiančia Direktyvos 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose ir Direktyvos 2002/47/EB dėl susitarimų dėl finansinio įkaito nuostatas dėl susietųjų sistemų ir kredito reikalavimų (OL L 146, 2009 6 10, p. 37).

51

2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/78/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 98/26/EB, 2002/87/EB, 2003/6/EB, 2003/41/EB, 2003/71/EB, 2004/39/EB, 2004/109/EB, 2005/60/EB, 2006/48/EB, 2006/49/EB ir 2009/65/EB dėl Europos priežiūros institucijos (Europos bankininkystės institucijos), Europos priežiūros institucijos (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos) ir Europos priežiūros institucijos (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos) įgaliojimų (OL L 331, 2010 12 15, p. 120).

52

2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (OL L 201, 2012 7 27, p. 1).

2019 m. rugsėjo 30 d.

53

2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 98/26/EB ir 2014/65/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 236/2012 (OL L 257, 2014 8 28, p. 1).

2018 m. kovo 31 d., išskyrus 3 straipsnio 1 dalį: 2023 m. vasario 1 d. ir nuo 2025 m. vasario 1 d. (3)

54

2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/879, kuria dėl kredito įstaigų ir investicinių įmonių nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo pajėgumo iš dalies keičiama Direktyva 2014/59/ES ir iš dalies keičiama Direktyva 98/26/EB (OL L 150, 2019 6 7, p. 296).

2022 m. gruodžio 31 d. (8)

55

2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo (OL L 125, 2001 5 5, p. 15)

2018 m. kovo 31 d.

su pakeitimais, padarytais:

56

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190).

57

2002 m. birželio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/47/EB dėl susitarimų dėl finansinio įkaito (OL L 168, 2002 6 27, p. 43).

2018 m. kovo 31 d.

su pakeitimais, padarytais:

58

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/44/EB, iš dalies keičiančia Direktyvos 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose ir Direktyvos 2002/47/EB dėl susitarimų dėl finansinio įkaito nuostatas dėl susietųjų sistemų ir kredito reikalavimų (OL L 146, 2009 6 10, p. 37).

59

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190).

2018 m. kovo 31 d. (2)

60

2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1).

2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9)

61

2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros, ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 73/239/EEB, 79/267/EEB, 92/49/EEB, 92/96/EEB, 93/6/EEB ir 93/22/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 98/78/EB ir 2000/12/EB (OL L 35, 2003 2 11, p. 1) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka

2018 m. kovo 31 d.

su pakeitimais, padarytais:

62

2005 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/1/EB, iš dalies keičiančia Tarybos direktyvas 73/239/EEB, 85/611/EEB, 91/675/EEB, 92/49/EEB bei 93/6/EEB, taip pat Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 94/19/EB, 98/78/EB, 2000/12/EB, 2001/34/EB, 2002/83/EB ir 2002/87/EB, siekiant sukurti naują finansinių paslaugų komitetų organizacinę struktūrą (OL L 79, 2005 3 24, p. 9).

63

2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/25/EB, iš dalies keičiančia Direktyvos 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais (OL L 81, 2008 3 20, p. 40).

64

2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/78/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 98/26/EB, 2002/87/EB, 2003/6/EB, 2003/41/EB, 2003/71/EB, 2004/39/EB, 2004/109/EB, 2005/60/EB, 2006/48/EB, 2006/49/EB ir 2009/65/EB dėl Europos priežiūros institucijos (Europos bankininkystės institucijos), Europos priežiūros institucijos (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos) ir Europos priežiūros institucijos (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos) įgaliojimų (OL L 331, 2010 12 15, p. 120).

65

2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/89/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 98/78/EB, 2002/87/EB, 2006/48/EB ir 2009/138/EB nuostatos dėl finansų konglomeratui priklausančių finansų subjektų papildomos priežiūros (OL L 326, 2011 12 8, p. 113).

66

2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

67

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2034 dėl investicinių įmonių riziką ribojančios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/87/EB, 2009/65/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES ir 2014/65/ES (OL L 314, 2019 12 5, p. 64).

2023 m. gruodžio 31 d. (8)

68

2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 924/2009 dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 2560/2001 (OL L 266, 2009 10 9, p. 11)

2018 m. kovo 31 d.

su pakeitimais, padarytais:

69

2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 260/2012, kuriuo nustatomi kredito pervedimų ir tiesioginio debeto operacijų eurais techniniai ir komerciniai reikalavimai ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 924/2009 (OL L 94, 2012 3 30, p. 22).

70

2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/110/EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros, iš dalies keičianti direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinanti Direktyvą 2000/46/EB (OL L 267, 2009 10 10, p. 7).

2016 m. kovo 31 d.

su pakeitimais, padarytais:

71

2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

2017 m. rugsėjo 30 d. (3)

72

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB (OL L 337, 2015 12 23, p. 35).

2018 m. rugsėjo 30 d. (4)

73

2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 12).

2016 m. kovo 31 d.

su pakeitimais, padarytais:

74

2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1022/2013, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), nuostatos, susijusios su specialių uždavinių pavedimu Europos Centriniam Bankui pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013 (OL L 287, 2013 10 29, p. 5).

75

2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/17/ES dėl vartojimo kredito sutarčių dėl gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2008/48/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (OL L 60, 2014 2 28, p. 34).

76

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190).

2018 m. kovo 31 d. (2)

77

2014 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 806/2014, kuriuo nustatomos kredito įstaigų ir tam tikrų investicinių įmonių pertvarkymo vienodos taisyklės ir vienoda procedūra, kiek tai susiję su bendru pertvarkymo mechanizmu ir Bendru pertvarkymo fondu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (OL L 225, 2014 7 30, p. 1).

78

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB (OL L 337, 2015 12 23, p. 35).

2018 m. rugsėjo 30 d. (4)

79

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2033 dėl riziką ribojančių reikalavimų investicinėms įmonėms, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 ir (ES) Nr. 806/2014 (OL L 314, 2019 12 5, p. 1).

2023 m. gruodžio 31 d. (8)

80

2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 84).

2016 m. kovo 31 d.

su pakeitimais, padarytais:

81

2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuria iš dalies keičiami direktyvos 2003/41/EB ir 2009/65/EB bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 1095/2010 (OL L 174, 2011 7 1, p. 1).

82

2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 258/2014 dėl Sąjungos tam tikros audito ir finansinės atskaitomybės sričių veiklos paramos programos nustatymo 2014–2020 m. laikotarpiui ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB (OL L 105, 2014 4 8, p. 1).

83

2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/51/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2003/71/EB ir 2009/138/EB bei reglamentų (EB) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 1094/2010 bei (ES) Nr. 1095/2010 nuostatos, kiek tai susiję su Europos priežiūros institucijos (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos) ir Europos priežiūros institucijos (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos) įgaliojimais (OL L 153, 2014 5 22, p. 1).

84

2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1).

2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9)

85

2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (OL L 201, 2012 7 27, p. 1) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka

2019 m. rugsėjo 30 d. (1)

su pakeitimais, padarytais:

86

2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

87

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190).

88

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 84).

2020 m. gruodžio 31 d. (3)

89

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73).

90

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2015/2365 dėl vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių ir pakartotinio naudojimo skaidrumo ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 337, 2015 12 23, p. 1).

2019 m. rugsėjo 30 d. (4)

91

2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/834, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 648/2012 nuostatos, susijusios su tarpuskaitos prievole, tarpuskaitos prievolės taikymo sustabdymu, duomenų teikimo reikalavimais, ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, rizikos mažinimo būdais, sandorių duomenų saugyklų registracija ir priežiūra bei reikalavimais sandorių duomenų saugykloms (OL L 141, 2019 5 28, p. 42).

2021 m. gruodžio 31 d. (8)

92

2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/876, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su sverto koeficientu, grynojo pastovaus finansavimo rodikliu, nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimais, sandorio šalies kredito rizika, rinkos rizika, pagrindinių sandorio šalių pozicijomis, kolektyvinio investavimo subjektų pozicijomis, didelėmis pozicijomis, ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo reikalavimais, ir Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 150, 2019 6 7, p. 1).

2023 m. gruodžio 31 d. (8)

93

2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1).

2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9)

94

2021 m. vasario 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/168, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011, kiek tai susiję su tam tikriems trečiųjų šalių neatidėliotino užsienio valiutos kurso lyginamiesiems indeksams taikoma išimtimi ir tam tikrus lyginamuosius indeksus, kurių teikimas nutraukiamas, pakeičiančių pakaitinių lyginamųjų indeksų nustatymu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 49, 2021 2 12, p. 6).

2023 m. gruodžio 31 d. (9)

95

2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka

2017 m. rugsėjo 30 d. (1)

su pakeitimais, padarytais:

96

2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/2395, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su pereinamojo laikotarpio nuostatomis, skirtomis poveikiui nuosavoms lėšoms dėl 9-ojo TFAS įvedimo mažinti ir didelių pozicijų tvarkos, taikomos tam tikroms viešojo sektoriaus pozicijoms, išreikštoms bet kurios valstybės narės nacionaline valiuta, taikymo poveikiui mažinti (OL L 345, 2017 12 27, p. 27).

2019 m. birželio 30 d. (6)

97

2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/2401, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms (OL L 347, 2017 12 28, p. 1).

2020 m. kovo 31 d. (6)

98

2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/630, kuriuo dėl neveiksnių pozicijų nuostolių minimalaus padengimo lygio iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 (OL L 111, 2019 4 25, p. 4).

2020 m. gruodžio 31 d. (7)

99

2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/876, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su sverto koeficientu, grynojo pastovaus finansavimo rodikliu, nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimais, sandorio šalies kredito rizika, rinkos rizika, pagrindinių sandorio šalių pozicijomis, kolektyvinio investavimo subjektų pozicijomis, didelėmis pozicijomis, ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo reikalavimais, ir Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 150, 2019 6 7, p. 1).

2023 m. gruodžio 31 d. (8)

100

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2033 dėl riziką ribojančių reikalavimų investicinėms įmonėms, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 ir (ES) Nr. 806/2014 (OL L 314, 2019 12 5, p. 1).

2023 m. gruodžio 31 d. (8)

101

2020 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/873, kuriuo dėl tam tikrų patikslinimų, padarytų reaguojant į COVID-19 pandemiją, iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) 2019/876 (OL L 204, 2020 6 26, p. 4).

2022 m. gruodžio 31 d. (išskyrus 1 straipsnio 4 punktą – 2023 m. gruodžio 31 d.) (9)

102

2021 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/558, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013, kiek tai susiję su pakeitimo vertybiniais popieriais sistemos patikslinimais siekiant paskatinti ekonomikos atsigavimą nuo COVID-19 krizės (OL L 116, 2021 4 6, p. 25).

2023 m. gruodžio 31 d. (išskyrus 1 straipsnio 2 ir 4 punktus – 2024 m. gruodžio 31 d.) (9)

103

2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka

2017 m. rugsėjo 30 d. (1)

su pakeitimais, padarytais:

104

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190).

2018 m. kovo 31 d. (2)

105

2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/878, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/36/ES nuostatos dėl subjektų, kuriems reikalavimai netaikomi, finansų kontroliuojančiųjų bendrovių, mišrią veiklą vykdančių finansų kontroliuojančiųjų bendrovių, atlygio, priežiūros priemonių ir įgaliojimų bei kapitalo apsaugos priemonių (OL L 150, 2019 6 7, p. 253).

2022 m. gruodžio 31 d. (8)

106

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2034 dėl investicinių įmonių riziką ribojančios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/87/EB, 2009/65/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES ir 2014/65/ES (OL L 314, 2019 12 5, p. 64).

2023 m. gruodžio 31 d. (8)

107

2021 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2021/338, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2014/65/ES, kiek tai susiję su informacijos teikimo reikalavimais, produktų valdymu ir pozicijų apribojimais, ir direktyvos 2013/36/ES bei (ES) 2019/878, kiek tai susiję su jų taikymu investicinėms įmonėms, siekiant paskatinti atsigavimą nuo COVID-19 krizės (OL L 68, 2021 2 26, p. 14).

2023 m. gruodžio 31 d. (9)

108

2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka (Piktnaudžiavimo rinka reglamentas) ir kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB ir Komisijos direktyvos 2003/124/EB, 2003/125/EB ir 2004/72/EB (OL L 173, 2014 6 12, p. 1) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka

2018 m. rugsėjo 30 d. (4)

su pakeitimais, padarytais:

109

2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1011 dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, kuriuo iš dalies keičiami direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 (OL L 171, 2016 6 29, p. 1).

2020 m. kovo 1 d. (6)

110

2016 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1033, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka ir Reglamentas (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (OL L 175, 2016 6 30, p. 1).

2018 m. rugsėjo 30 d. (5)

111

2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/49/ES dėl indėlių garantijų sistemų (nauja redakcija) (OL L 173, 2014 6 12, p. 149).

2016 m. kovo 31 d. (2)

112

2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/57/ES dėl baudžiamųjų sankcijų už manipuliavimą rinka (Manipuliavimo rinka direktyva) (OL L 173, 2014 6 12, p. 179).

2018 m. rugsėjo 30 d. (4)

113

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka

2018 m. kovo 31 d. (2)

su pakeitimais, padarytais:

114

2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2399, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2014/59/ES nuostatos, susijusios su neužtikrintų skolos priemonių eiliškumu nemokumo atveju (OL L 345, 2017 12 27, p. 96).

2019 m. spalio 31 d. (6)

115

2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/879, kuria dėl kredito įstaigų ir investicinių įmonių nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo pajėgumo iš dalies keičiama Direktyva 2014/59/ES ir iš dalies keičiama Direktyva 98/26/EB (OL L 150, 2019 6 7, p. 296).

2022 m. gruodžio 31 d. (8)

116

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2034 dėl investicinių įmonių riziką ribojančios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/87/EB, 2009/65/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES ir 2014/65/ES (OL L 314, 2019 12 5, p. 64).

2023 m. gruodžio 31 d. (8)

117

2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1).

2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9)

118

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (OL L 173, 2014 6 12, p. 349) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka

2020 m. gruodžio 31 d. (3)

su pakeitimais, padarytais:

119

2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 98/26/EB ir 2014/65/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 236/2012 (OL L 257, 2014 8 28, p. 1).

2020 m. gruodžio 31 d. (4)

120

2016 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/1034, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų (OL L 175, 2016 6 30, p. 8).

2021 m. gruodžio 31 d. (5)

121

Išskyrus 64 straipsnio 5 dalį:

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2034 dėl investicinių įmonių riziką ribojančios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/87/EB, 2009/65/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES ir 2014/65/ES (OL L 314, 2019 12 5, p. 64).

2023 m. gruodžio 31 d. (8)

122

2019 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2177, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II), Direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų ir Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos (OL L 334, 2019 12 27, p. 155).

2024 m. gruodžio 31 d. (8)

123

2020 m. spalio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2020/1504, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų (OL L 347, 2020 10 20, p. 50).

2023 m. gruodžio 31 d. (9)

124

2021 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2021/338, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2014/65/ES, kiek tai susiję su informacijos teikimo reikalavimais, produktų valdymu ir pozicijų apribojimais, ir direktyvos 2013/36/ES bei (ES) 2019/878, kiek tai susiję su jų taikymu investicinėms įmonėms, siekiant paskatinti atsigavimą nuo COVID-19 krizės (OL L 68, 2021 2 26, p. 14).

2023 m. gruodžio 31 d. (9)

125

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 84) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka

2020 m. gruodžio 31 d. (3)

su pakeitimais, padarytais:

126

2016 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1033, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka ir Reglamentas (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (OL L 175, 2016 6 30, p. 1).

2020 m. gruodžio 31 d. (5)

127

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2033 dėl riziką ribojančių reikalavimų investicinėms įmonėms, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 ir (ES) Nr. 806/2014 (OL L 314, 2019 12 5, p. 1).

2023 m. gruodžio 31 d. (8)

128

2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1).

2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9)

129

2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 98/26/EB ir 2014/65/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 236/2012 (OL L 257, 2014 8 28, p. 1).

2020 m. gruodžio 31 d. (4)

su pakeitimais, padarytais:

130

2016 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1033, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka ir Reglamentas (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (OL L 175, 2016 6 30, p. 1).

2020 m. gruodžio 31 d. (6)

131

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/2365 dėl vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių ir pakartotinio naudojimo skaidrumo ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 337, 2015 12 23, p. 1).

2019 m. rugsėjo 30 d. (4)

su pakeitimais, padarytais:

132

2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1).

2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9)

133

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB (OL L 337, 2015 12 23, p. 35) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka

2018 m. rugsėjo 30 d. (4)

134

2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, kuriuo iš dalies keičiami direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 (OL L 171, 2016 6 29, p. 1).

2020 m. kovo 1 d. (6)

su pakeitimais, padarytais:

135

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2089, kuriuo dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos lyginamųjų indeksų, ES su Paryžiaus susitarimu suderintų lyginamųjų indeksų ir su tvarumu susijusios lyginamųjų indeksų informacijos atskleidimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011 (OL L 317, 2019 12 9, p. 17).

2021 m. gruodžio 31 d. (8)

136

2021 m. vasario 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/168, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011, kiek tai susiję su tam tikriems trečiųjų šalių neatidėliotino užsienio valiutos kurso lyginamiesiems indeksams taikoma išimtimi ir tam tikrus lyginamuosius indeksus, kurių teikimas nutraukiamas, pakeičiančių pakaitinių lyginamųjų indeksų nustatymu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 49, 2021 2 12, p. 6).

2023 m. gruodžio 31 d. (9)

Teisės aktai dėl statistinių duomenų rinkimo

   (*1)

137

2013 m. liepos 25 d.Europos Centrinio Banko gairės ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (OL L 2, 2014 1 7, p. 34).

2016 m. kovo 31 d. (2)

su pakeitimais, padarytais:

138

2015 m. lapkričio 26 d. Europos Centrinio banko gairėmis (ES) 2016/66, iš dalies keičiančios Gaires ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (ECB/2015/40) (OL L 14, 2016 1 21, p. 36).

2017 m. kovo 31 d. (4)

139

2020 m. spalio 14 d. Europos centrinio banko gairėmis (ES) 2020/1553, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (ECB/2020/51) (OL L 354, 2020 10 26, p. 24).

2022 m. gruodžio 31 d. (9)

140

2021 m. balandžio 29 d. Europos centrinio banko gairėmis (ES) 2021/827, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (ECB/2021/20) (OL L 184, 2021 5 25, p. 4).

2022 m. gruodžio 31 d. (9)

141

2021 m. sausio 22 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2021/379 dėl kredito įstaigų ir pinigų finansų įstaigų sektoriaus balanso straipsnių (ECB/2021/2) (OL L 73, 2021 3 3, p. 16) (9)

2022 m. gruodžio 31 d. (9)

142

2013 m. rugsėjo 24 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 1072/2013 dėl pinigų finansų įstaigų taikomų palūkanų normų statistikos (nauja redakcija) (ECB/2013/34) (OL L 297, 2013 11 7, p. 51).

2016 m. kovo 31 d. (2)

su pakeitimais, padarytais:

143

2014 m. liepos 8 d. Europos Centrinio Banko reglamentu (ES) Nr. 756/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) dėl pinigų finansų įstaigų taikomų palūkanų normų statistikos (ECB/2014/30) (OL L 205, 2014 7 12, p. 14).

144

2021 m. kovo 26 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2021/830 dėl pinigų finansų įstaigų balansinių straipsnių ir palūkanų normų statistikos (ECB/2021/11)

2022 m. gruodžio 31 d. (9)

---

(1)  2013 m. Jungtinis komitetas susitarė dėl šių terminų pagal 2011 m. birželio 30 d. Europos Sąjungos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 4 dalį.

1

(2)  2014 m. Jungtinis komitetas susitarė dėl šių terminų pagal 2011 m. birželio 30 d. Europos Sąjungos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 4 dalį.

2

(3)  2015 m. Jungtinis komitetas susitarė dėl šių terminų pagal 2011 m. birželio 30 d. Europos Sąjungos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 4 dalį.

3

(4)  2016 m. Jungtinis komitetas susitarė dėl šių terminų pagal 2011 m. birželio 30 d. Europos Sąjungos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 4 dalį.

4

(5)  2017 m. Jungtinis komitetas susitarė dėl šių terminų pagal 2011 m. birželio 30 d. Europos Sąjungos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 4 dalį.

5

(6)  2018 m. Jungtinis komitetas susitarė dėl šių terminų pagal 2011 m. birželio 30 d. Europos Sąjungos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 4 dalį.

6

(7)  2019 m. Jungtinis komitetas susitarė dėl šių terminų pagal 2011 m. birželio 30 d. Europos Sąjungos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 4 dalį.

7

(8)  2020 m. Jungtinis komitetas susitarė dėl šių terminų pagal 2011 m. birželio 30 d. Europos Sąjungos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 4 dalį.

8

(9)  2021 m. Jungtinis komitetas susitarė dėl šių terminų pagal 2011 m. birželio 30 d. Europos Sąjungos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 4 dalį.

9

(*1)  Kaip susitarta remiantis supaprastintos statistinės atskaitomybės šablonu.

*1

---

| 2022 3 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 90/180 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 90/180

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2022/446

2022 m. kovo 15 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Europos Sąjungos ir San Marino Respublikos susitarimo dėl pinigų priedas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. kovo 27 d. Europos Sąjungos ir San Marino Respublikos susitarimą dėl pinigų (1), ypač į jo 8 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Europos Sąjungos ir San Marino susitarimas dėl pinigų (toliau – Susitarimas) įsigaliojo 2012 m. rugsėjo 1 d.; |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos ir San Marino susitarimas dėl pinigų (toliau – Susitarimas) įsigaliojo 2012 m. rugsėjo 1 d.;

| (2) | Susitarimo 8 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad San Marinas įgyvendintų Sąjungos teisės aktus ir taisykles dėl euro banknotų ir monetų, bankų ir finansų srities teisės aktais, pinigų plovimo prevencijos, sukčiavimo ir grynųjų bei negrynųjų mokėjimo priemonių klastojimo prevencijos, medalių bei žetonų ir statistinės atskaitomybės reikalavimų. Tie aktai ir taisyklės išvardyti Susitarimo dėl pinigų priede; |
| --- | --- |

(2)

Susitarimo 8 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad San Marinas įgyvendintų Sąjungos teisės aktus ir taisykles dėl euro banknotų ir monetų, bankų ir finansų srities teisės aktais, pinigų plovimo prevencijos, sukčiavimo ir grynųjų bei negrynųjų mokėjimo priemonių klastojimo prevencijos, medalių bei žetonų ir statistinės atskaitomybės reikalavimų. Tie aktai ir taisyklės išvardyti Susitarimo dėl pinigų priede;

| (3) | Komisija vieną kartą per metus arba prireikus dažniau turi iš dalies pakeisti Susitarimo dėl pinigų priedą, atsižvelgdama į naujus susijusius Sąjungos teisės aktus bei taisykles ir galiojančių teisės aktų bei taisyklių pakeitimus; |
| --- | --- |

(3)

Komisija vieną kartą per metus arba prireikus dažniau turi iš dalies pakeisti Susitarimo dėl pinigų priedą, atsižvelgdama į naujus susijusius Sąjungos teisės aktus bei taisykles ir galiojančių teisės aktų bei taisyklių pakeitimus;

| (4) | kai kurie Sąjungos teisės aktai ir taisyklės tapo nebeaktualūs, todėl turėtų būti išbraukti iš priedo, o kai kurie priimti ar pakeisti Sąjungos teisės aktai bei taisyklės į priedą turėtų būti įtraukti; |
| --- | --- |

(4)

kai kurie Sąjungos teisės aktai ir taisyklės tapo nebeaktualūs, todėl turėtų būti išbraukti iš priedo, o kai kurie priimti ar pakeisti Sąjungos teisės aktai bei taisyklės į priedą turėtų būti įtraukti;

| (5) | todėl Susitarimo dėl pinigų priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(5)

todėl Susitarimo dėl pinigų priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos ir San Marino Respublikos susitarimo dėl pinigų priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2022 m. kovo 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL C 121, 2012 4 26, p. 5.

1

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

| | ĮGYVENDINTINOS TEISĖS NUOSTATOS | ĮGYVENDINIMO TERMINAS |
| --- | --- | --- |
| | Pinigų plovimo prevencija | |
| 1 | 2000 m. spalio 17 d.Tarybos sprendimas 2000/642/TVR dėl valstybių narių finansinės žvalgybos padalinių bendradarbiavimo susitarimų dėl keitimosi informacija (OL L 271, 2000 10 24, p. 4) | 2013 m. rugsėjo 1 d. |
| 2 | 2001 m. birželio 26 d.Tarybos pamatinis sprendimas 2001/500/TVR dėl pinigų plovimo, nusikaltimo priemonių ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų nustatymo, paieškos, įšaldymo, areštavimo ir konfiskavimo (OL L 182, 2001 7 5, p. 1) | |
| 3 | 2005 m. vasario 24 d.Tarybos pamatinis sprendimas 2005/212/TVR dėl nusikalstamu būdu įgytų lėšų, nusikaltimo priemonių ir turto konfiskavimo (OL L 68, 2005 3 15, p. 49) | 2014 m. spalio 1 d. (1) |
| 4 | 2007 m. gruodžio 6 d.Tarybos sprendimu 2007/845/TVR dėl valstybių narių turto susigrąžinimo tarnybų bendradarbiavimo nusikalstamu būdu įgytų pajamų bei kito susijusio turto paieškos ir nustatymo srityje (OL L 332, 2007 12 18, p. 103) | |
| 5 | 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/42/ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje (OL L 127, 2014 4 29, p. 39) | 2016 m. lapkričio 1 d. (2) |
| 6 | 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/847 dėl informacijos, teikiamos pervedant lėšas, ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1781/2006 (OL L 141, 2015 6 5, p. 1) | 2017 m. spalio 1 d. (3) |
| 7 | 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73) | 2017 m. spalio 1 d. (3) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 8 | 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/843, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar terorizmo finansavimui prevencijos ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/138/EB ir 2013/36/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 43) | 2020 m. gruodžio 31 d. (6) |
| | su papildymais, padarytais: | |
| 9 | 2016 m. liepos 14 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 nustatant strateginių trūkumų turinčias didelės rizikos trečiąsias valstybes (OL L 254, 2016 9 20, p. 1) | 2017 m. spalio 1 d. (5) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 10 | 2017 m. spalio 27 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2018/105, kuriuo dėl Etiopijos įtraukimo į didelės rizikos valstybių sąrašą priedo I punkto lentelėje iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675 (OL L 19, 2018 1 24, p. 1) | 2019 m. kovo 31 d. (6) |
| 11 | 2017 m. gruodžio 13 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2018/212, kuriuo dėl Šri Lankos, Trinidado ir Tobago ir Tuniso įtraukimo į priedo I punkto lentelę iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 (OL L 41, 2018 2 14, p. 4) | 2019 m. kovo 31 d. (6) |
| 12 | 2018 m. liepos 27 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2018/1467, kuriuo dėl Pakistano įtraukimo į priedo I punkto lentelę iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 (OL L 246, 2018 10 2, p. 1) | 2019 m. gruodžio 31 d. (7) |
| 13 | 2020 m. gegužės 7 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/855, kuriuo dėl Bahamų, Barbadoso, Botsvanos, Kambodžos, Ganos, Jamaikos, Mauricijaus, Mongolijos, Mianmaro / Birmos, Nikaragvos, Panamos ir Zimbabvės įtraukimo į priedo I punkto lentelę ir Bosnijos ir Hercegovinos, Etiopijos, Gajanos, Laoso Liaudies Demokratinės Respublikos, Šri Lankos ir Tuniso išbraukimo iš šios lentelės iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 (OL L 195, 2020 6 19, p. 1) | 2022 m. gruodžio 31 d. (9) |
| 14 | 2020 m. gruodžio 7 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2021/37, kuriuo dėl Mongolijos išbraukimo iš priedo I punkto lentelės iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 (OL L 14, 2021 1 18, p. 1) | 2023 m. gruodžio 31 d. (9) |
| 15 | 2019 m. sausio 31 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/758, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 papildoma techniniais reguliavimo standartais, kuriais reglamentuojami būtiniausi veiksmai ir papildomos priemonės, kurių turi imtis kredito ir finansų įstaigos, kad sumažintų pinigų plovimo ir teroristų finansavimo riziką tam tikrose trečiosiose valstybėse (OL L 125, 2019 5 14, p. 4) | 2020 m. gruodžio 31 d. (7) |
| 16 | 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1672 dėl į Sąjungą įvežamų arba iš jos išvežamų grynųjų pinigų kontrolės, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1889/2005 (OL L 284, 2018 11 12, p. 6) | 2021 m. gruodžio 31 d. (7) |
| 17 | 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/1673 dėl kovos su pinigų plovimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 284, 2018 11 12, p. 22) | 2021 m. gruodžio 31 d. (7) |
| | Sukčiavimo ir pinigų padirbinėjimo prevencija | |
| 18 | 2001 m. birželio 28 d.Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1338/2001 nustatantis priemones, būtinas euro apsaugai nuo padirbinėjimo (OL L 181, 2001 7 4, p. 6) | 2013 m. rugsėjo 1 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: |
| 19 | 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 44/2009, iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 1338/2001, nustatantį priemones, būtinas euro apsaugai nuo padirbinėjimo (OL L 17, 2009 1 22, p. 1) |
| 20 | 2001 m. gruodžio 6 d.Tarybos sprendimas 2001/887/TVR dėl euro apsaugos nuo klastojimo (OL L 329, 2001 12 14, p. 1) | 2013 m. rugsėjo 1 d. |
| 21 | 2003 m. gruodžio 8 d.Tarybos sprendimas 2003/861/EB dėl analizės ir bendradarbiavimo dėl padirbtų euro monetų (OL L 325, 2003 12 12, p. 44) | 2013 m. rugsėjo 1 d. |
| 22 | 2004 m. gruodžio 6 d.Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2182/2004 dėl į euro monetas panašių medalių ir žetonų (OL L 373, 2004 12 21, p. 1) | 2013 m. rugsėjo 1 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: |
| 23 | 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 46/2009, iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 2182/2004 dėl į euro monetas panašių medalių ir žetonų (OL L 17, 2009 1 22, p. 5) |
| 24 | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/62/ES dėl euro ir kitų valiutų apsaugos nuo padirbinėjimo baudžiamosios teisės priemonėmis, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2000/383/TVR (OL L 151, 2014 5 21, p. 1) | 2016 m. liepos 1 d. (2) |
| 25 | 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/713 dėl kovos su sukčiavimu negrynosiomis mokėjimo priemonėmis ir jų klastojimu, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/413/TVR (OL L 123, 2019 5 10, p. 18) | 2021 m. gruodžio 31 d. (7) |
| | Taisyklės dėl euro banknotų ir monetų | |
| 26 | Išskyrus 1a straipsnio 2 ir 3 dalis ir 4a, 4b ir 4 c straipsnius:
  1998 m. lapkričio 23 d.Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2532/98 dėl Europos centrinio banko teisių taikyti sankcijas (OL L 318, 1998 11 27, p. 4) | 2013 m. rugsėjo 1 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 27 | 2015 m. sausio 27 d. Tarybos reglamentu (ES) 2015/159, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2532/98 dėl Europos Centrinio Banko teisių taikyti sankcijas (OL L 27, 2015 2 3, p. 1) | 2021 m. spalio 31 d. (8) |
| 28 | 1999 m. gegužės 10 d. Tarybos išvados dėl euro monetų kokybės valdymo sistemos | 2013 m. rugsėjo 1 d. |
| 29 | 2001 m. spalio 22 d. Komisijos komunikatas 2001/C 318/03 dėl euro monetų bendro reverso dizaino autorių teisų apsaugos (C(2001) 600 galutinis) (OL C 318, 2001 11 13, p. 3). | 2013 m. rugsėjo 1 d. |
| 30 | 2003 m. kovo 20 d.Europos Centrinio banko gairės ECB/2003/5 dėl priemonių vykdymo siekiant sukliudyti atkurti neatitinkančias reikalavimų euro banknotų kopijas ir dėl euro banknotų keitimo bei jų išėmimo iš apyvartos (OL L 78, 2003 3 25, p. 20) | 2013 m. rugsėjo 1 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 31 | 2013 m. balandžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairėmis ECB/2013/11, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2003/5 dėl priemonių vykdymo siekiant sukliudyti atkurti neatitinkančias reikalavimų euro banknotų kopijas ir dėl euro banknotų keitimo bei jų išėmimo iš apyvartos (OL L 118, 2013 4 30, p. 43) | 2013 m. spalio 1 d. (1) |
| 32 | 2020 m. gruodžio 4 d. Europos Centrinio Banko gairėmis (ES) 2020/2091, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2003/5 dėl priemonių vykdymo siekiant sukliudyti atkurti neatitinkančias reikalavimų euro banknotų kopijas ir dėl euro banknotų keitimo bei jų išėmimo iš apyvartos (ECB/2020/61) (OL L 423, 2020 12 15, p. 65) | 2022 m. rugsėjo 30 d. (9) |
| 33 | 2010 m. rugsėjo 16 d.Europos Centrinio banko sprendimas ECB/2010/14 dėl eurų banknotų autentiškumo ir tinkamumo apyvartai tikrinimo bei pakartotinio išleidimo į apyvartą (OL L 267, 2010 10 9, p. 1) | 2013 m. rugsėjo 1 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 34 | 2012 m. rugsėjo 7 d. Europos Centrinio Banko sprendimu ECB/2012/19, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2010/14 dėl eurų banknotų autentiškumo ir tinkamumo apyvartai tikrinimo bei pakartotinio išleidimo į apyvartą (2012/507/ES) (OL L 253, 2012 9 20, p. 19) | 2013 m. spalio 1 d. (1) |
| 35 | 2019 m. gruodžio 5 d. Europos Centrinio Banko sprendimu (ES) 2019/2195, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2010/14 dėl eurų banknotų autentiškumo ir tinkamumo apyvartai tikrinimo bei pakartotinio išleidimo į apyvartą (ECB/2019/39) (OL L 330, 2019 12 20, p. 91) | 2021 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 36 | 2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1210/2010 dėl euro monetų autentiškumo tikrinimo ir apyvartai netinkamų euro monetų tvarkymo (OL L 339, 2010 12 22, p. 1) | 2013 m. rugsėjo 1 d. |
| 37 | 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1214/2011 dėl profesionalaus tarpvalstybinio grynųjų eurų vežimo kelių transportu iš vienos euro zonos valstybės narės į kitą (OL L 316, 2011 11 29, p. 1). | 2014 m. spalio 1 d. (1) |
| 38 | 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 651/2012 dėl euro monetų leidimo (OL L 201, 2012 7 27, p. 135) | 2013 m. spalio 1 d. (1) |
| 39 | Sprendimas ECB/2013/10 dėl eurų banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (ECB/2013/10) (OL L 118, 2013 4 30, p. 37) | 2013 m. spalio 1 d. (1) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 40 | 2019 m. balandžio 4 d. Europos Centrinio Banko sprendimu (ES) 2019/669, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2013/10 dėl eurų banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (OL L 113, 2019 4 29, p. 6) | 2020 m. gruodžio 31 d. (7) |
| 41 | 2020 m. gruodžio 4 d. Europos Centrinio Banko sprendimu (ES) 2020/2090, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2013/10 dėl eurų banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (ECB/2020/60) (OL L 423, 2020 12 15, p. 62) | 2022 m. rugsėjo 30 d. (9) |
| 42 | 2014 m. birželio 24 d.Tarybos reglamentas (ES) Nr. 729/2014 dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų (nauja redakcija) (OL L 194, 2014 7 2, p. 1) | 2013 m. spalio 1 d. (1) |
| | Bankų ir finansų srities teisės aktai | |
| 43 | 1986 m. gruodžio 8 d.Tarybos direktyva 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 372, 1986 12 31, p. 1) | 2016 m. rugsėjo 1 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 44 | 2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/65/EB, iš dalies keičiančia direktyvas 78/660/EEB, 83/349/EEB ir 86/635/EEB, dėl vertinimo taisyklių rengiant tam tikrų bendrovių, taip pat bankų ir kitų finansų įstaigų metinę ir konsoliduotą atskaitomybę (OL L 283, 2001 10 27, p. 28) | |
| 45 | 2003 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/51/EB, iš dalies keičiančia direktyvas 78/660/EEB, 83/349/EEB, 86/635/EEB ir 91/674/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių, bankų ir kitų finansų įstaigų bei draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 178, 2003 7 17, p. 16) | |
| 46 | 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/46/EB, iš dalies keičiančia Tarybos direktyvas 78/660/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių, 83/349/EEB dėl konsoliduotos atskaitomybės, 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės ir 91/674/EEB dėl draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 224, 2006 8 16, p. 1) | |
| 47 | 1989 m. vasario 13 d.Tarybos direktyva 89/117/EEB dėl valstybėje narėje įsteigtų kredito ir finansų įstaigų, kurių pagrindinės buveinės yra kitoje valstybėje narėje, filialų prievolių, susijusių su metinės finansinės atskaitomybės dokumentų skelbimu (OL L 44, 1989 2 16, p. 40) | 2018 m. rugsėjo 1 d. |
| 48 | 1997 m. kovo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (OL L 84, 1997 3 26, p. 22) | 2018 m. rugsėjo 1 d. |
| 49 | 1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose (OL L 166, 1998 6 11, p. 45) | 2018 m. rugsėjo 1 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: |
| 50 | 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/44/EB, iš dalies keičiančia Direktyvos 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose ir Direktyvos 2002/47/EB dėl susitarimų dėl finansinio įkaito nuostatas dėl susietųjų sistemų ir kredito reikalavimų (OL L 146, 2009 6 10, p. 37) |
| 51 | 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/78/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 98/26/EB, 2002/87/EB, 2003/6/EB, 2003/41/EB, 2003/71/EB, 2004/39/EB, 2004/109/EB, 2005/60/EB, 2006/48/EB, 2006/49/EB ir 2009/65/EB dėl Europos priežiūros institucijos (Europos bankininkystės institucijos), Europos priežiūros institucijos (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos) ir Europos priežiūros institucijos (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos) įgaliojimų (OL L 331, 2010 12 15, p. 120) |
| 52 | 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (OL L 201, 2012 7 27, p. 1) | 2019 m. rugsėjo 30 d. (3) |
| 53 | 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 98/26/EB ir 2014/65/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 236/2012 (OL L 257, 2014 8 28, p. 1) | 2018 m. rugsėjo 1 d. |
| 54 | 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/879, kuria dėl kredito įstaigų ir investicinių įmonių nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo pajėgumo iš dalies keičiama Direktyva 2014/59/ES ir iš dalies keičiama Direktyva 98/26/EB (OL L 150, 2019 6 7, p. 296) | 2022 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 55 | 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo (OL L 125, 2001 5 5, p. 15) | 2018 m. rugsėjo 1 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: |
| 56 | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190) |
| 57 | 2002 m. birželio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/47/EB dėl susitarimų dėl finansinio įkaito (OL L 168, 2002 6 27, p. 43) | 2018 m. rugsėjo 1 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: |
| 58 | 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/44/EB, iš dalies keičiančia Direktyvos 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose ir Direktyvos 2002/47/EB dėl susitarimų dėl finansinio įkaito nuostatas dėl susietųjų sistemų ir kredito reikalavimų (OL L 146, 2009 6 10, p. 37) |
| 59 | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190) | 2018 m. rugsėjo 1 d. (2) |
| 60 | 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1) | 2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9) |
| 61 | 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros, ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 73/239/EEB, 79/267/EEB, 92/49/EEB, 92/96/EEB, 93/6/EEB ir 93/22/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 98/78/EB ir 2000/12/EB (OL L 35, 2003 2 11, p. 1) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka | 2018 m. rugsėjo 1 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: |
| 62 | 2005 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/1/EB, iš dalies keičiančia Tarybos direktyvas 73/239/EEB, 85/611/EEB, 91/675/EEB, 92/49/EEB bei 93/6/EEB, taip pat Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 94/19/EB, 98/78/EB, 2000/12/EB, 2001/34/EB, 2002/83/EB ir 2002/87/EB, siekiant sukurti naują finansinių paslaugų komitetų organizacinę struktūrą (OL L 79, 2005 3 24, p. 9) |
| 63 | 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/25/EB, iš dalies keičiančia Direktyvos 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais (OL L 81, 2008 3 20, p. 40) |
| 64 | 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/78/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 98/26/EB, 2002/87/EB, 2003/6/EB, 2003/41/EB, 2003/71/EB, 2004/39/EB, 2004/109/EB, 2005/60/EB, 2006/48/EB, 2006/49/EB ir 2009/65/EB dėl Europos priežiūros institucijos (Europos bankininkystės institucijos), Europos priežiūros institucijos (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos) ir Europos priežiūros institucijos (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos) įgaliojimų (OL L 331, 2010 12 15, p. 120) |
| 65 | 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/89/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 98/78/EB, 2002/87/EB, 2006/48/EB ir 2009/138/EB nuostatos dėl finansų konglomeratui priklausančių finansų subjektų papildomos priežiūros (OL L 326, 2011 12 8, p. 113) |
| 66 | 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338) |
| 67 | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2034 dėl investicinių įmonių riziką ribojančios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/87/EB, 2009/65/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES ir 2014/65/ES (OL L 314, 2019 12 5, p. 64) | 2023 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 68 | 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 924/2009 dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 2560/2001 (OL L 266, 2009 10 9, p. 11) | 2018 m. rugsėjo 1 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 69 | 2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 260/2012, kuriuo nustatomi kredito pervedimų ir tiesioginio debeto operacijų eurais techniniai ir komerciniai reikalavimai ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 924/2009 (OL L 94, 2012 3 30, p. 22) | 2018 m. rugsėjo 1 d. (1) |
| 70 | 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/110/EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros, iš dalies keičianti direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinanti Direktyvą 2000/46/EB (OL L 267, 2009 10 10, p. 7) | 2016 m. rugsėjo 1 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 71 | 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338) | 2017 m. rugsėjo 1 d. (3) |
| 72 | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB (OL L 337, 2015 12 23, p. 35) | 2018 m. rugsėjo 30 d. (4) |
| 73 | 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 12) | 2016 m. rugsėjo 1 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: |
| 74 | 2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1022/2013, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), nuostatos, susijusios su specialių uždavinių pavedimu Europos Centriniam Bankui pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013 (OL L 287, 2013 10 29, p. 5) |
| 75 | 2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/17/ES dėl vartojimo kredito sutarčių dėl gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2008/48/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (OL L 60, 2014 2 28, p. 34) |
| 76 | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190) | 2018 m. rugsėjo 1 d. (3) |
| 77 | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB (OL L 337, 2015 12 23, p. 35) | 2018 m. rugsėjo 30 d. (4) |
| 78 | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2033 dėl riziką ribojančių reikalavimų investicinėms įmonėms, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 ir (ES) Nr. 806/2014 (OL L 314, 2019 12 5, p. 1) | 2023 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 79 | 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 84) | 2016 m. rugsėjo 1 d. |
| | su pakeitimais, padarytais: |
| 80 | 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuria iš dalies keičiami direktyvos 2003/41/EB ir 2009/65/EB bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 1095/2010 (OL L 174, 2011 7 1, p. 1) |
| 81 | 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 258/2014 dėl Sąjungos tam tikros audito ir finansinės atskaitomybės sričių veiklos paramos programos nustatymo 2014–2020 m. laikotarpiui ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB (OL L 105, 2014 4 8, p. 1) |
| 82 | 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/51/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2003/71/EB ir 2009/138/EB bei reglamentų (EB) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 1094/2010 bei (ES) Nr. 1095/2010 nuostatos, kiek tai susiję su Europos priežiūros institucijos (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos) ir Europos priežiūros institucijos (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos) įgaliojimais (OL L 153, 2014 5 22, p. 1) |
| 83 | 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1) | 2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9) |
| 84 | 2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 260/2012, kuriuo nustatomi kredito pervedimų ir tiesioginio debeto operacijų eurais techniniai ir komerciniai reikalavimai ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 924/2009 (OL L 94, 2012 3 30, p. 22) | 2018 m. balandžio 1 d. (2) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 85 | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 248/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 260/2012, kiek tai susiję su perėjimu prie Sąjungos kredito pervedimų ir tiesioginio debeto operacijų (OL L 84, 2014 3 20, p. 1) | |
| 86 | 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (OL L 201, 2012 7 27, p. 1) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka | 2019 m. rugsėjo 30 d. (3) |
| | su pakeitimais, padarytais: |
| 87 | 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1) |
| 88 | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190) |
| 89 | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 84) | 2020 m. gruodžio 31 d. (3) |
| 90 | 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73) |
| 91 | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2015/2365 dėl vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių ir pakartotinio naudojimo skaidrumo ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 337, 2015 12 23, p. 1) | 2019 m. rugsėjo 30 d. (4) |
| 92 | 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/834, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 648/2012 nuostatos, susijusios su tarpuskaitos prievole, tarpuskaitos prievolės taikymo sustabdymu, duomenų teikimo reikalavimais, ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, rizikos mažinimo būdais, sandorių duomenų saugyklų registracija ir priežiūra bei reikalavimais sandorių duomenų saugykloms (OL L 141, 2019 5 28, p. 42) | 2021 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 93 | 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/876, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su sverto koeficientu, grynojo pastovaus finansavimo rodikliu, nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimais, sandorio šalies kredito rizika, rinkos rizika, pagrindinių sandorio šalių pozicijomis, kolektyvinio investavimo subjektų pozicijomis, didelėmis pozicijomis, ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo reikalavimais, ir Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 150, 2019 6 7, p. 1) | 2023 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 94 | 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1) | 2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9) |
| 95 | 2021 m. vasario 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/168, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011, kiek tai susiję su tam tikriems trečiųjų šalių neatidėliotino užsienio valiutos kurso lyginamiesiems indeksams taikoma išimtimi ir tam tikrus lyginamuosius indeksus, kurių teikimas nutraukiamas, pakeičiančių pakaitinių lyginamųjų indeksų nustatymu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 49, 2021 2 12, p. 6) | 2023 m. gruodžio 31 d. (9) |
| 96 | 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka | 2017 m. rugsėjo 1 d. (1) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 97 | 2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/2395, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su pereinamojo laikotarpio nuostatomis, skirtomis poveikiui nuosavoms lėšoms dėl 9-ojo TFAS įvedimo mažinti ir didelių pozicijų tvarkos, taikomos tam tikroms viešojo sektoriaus pozicijoms, išreikštoms bet kurios valstybės narės nacionaline valiuta, taikymo poveikiui mažinti (OL L 345, 2017 12 27, p. 27) | 2019 m. birželio 30 d. (6) |
| 98 | 2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/2401, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms (OL L 347, 2017 12 28, p. 1) | 2020 m. kovo 31 d. (6) |
| 99 | 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/630, kuriuo dėl neveiksnių pozicijų nuostolių minimalaus padengimo lygio iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 (OL L 111, 2019 4 25, p. 4) | 2020 m. gruodžio 31 d. (7) |
| 100 | 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/876, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su sverto koeficientu, grynojo pastovaus finansavimo rodikliu, nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimais, sandorio šalies kredito rizika, rinkos rizika, pagrindinių sandorio šalių pozicijomis, kolektyvinio investavimo subjektų pozicijomis, didelėmis pozicijomis, ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo reikalavimais, ir Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 150, 2019 6 7, p. 1) | 2023 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 101 | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2033 dėl riziką ribojančių reikalavimų investicinėms įmonėms, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 ir (ES) Nr. 806/2014 (OL L 314, 2019 12 5, p. 1) | 2023 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 102 | 2020 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/873, kuriuo dėl tam tikrų patikslinimų, padarytų reaguojant į COVID-19 pandemiją, iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) 2019/876 (OL L 204, 2020 6 26, p. 4) | 2022 m. gruodžio 31 d. (išskyrus 1 straipsnio 4 punktą – 2023 m. gruodžio 31 d.) (9) |
| 103 | 2021 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/558, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013, kiek tai susiję su pakeitimo vertybiniais popieriais sistemos patikslinimais siekiant paskatinti ekonomikos atsigavimą nuo COVID-19 krizės (OL L 116, 2021 4 6, p. 25) | 2023 m. gruodžio 31 d. (išskyrus 1 straipsnio 2 ir 4 punktus – 2024 m. gruodžio 31 d.) (9) |
| 104 | 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka | 2017 m. rugsėjo 1 d. (1) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 105 | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190) | 2018 m. rugsėjo 1 d. (3) |
| 106 | 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/878, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/36/ES nuostatos dėl subjektų, kuriems reikalavimai netaikomi, finansų kontroliuojančiųjų bendrovių, mišrią veiklą vykdančių finansų kontroliuojančiųjų bendrovių, atlygio, priežiūros priemonių ir įgaliojimų bei kapitalo apsaugos priemonių (OL L 150, 2019 6 7, p. 253) | 2022 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 107 | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2034 dėl investicinių įmonių riziką ribojančios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/87/EB, 2009/65/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES ir 2014/65/ES (OL L 314, 2019 12 5, p. 64) | 2023 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 108 | 2021 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2021/338, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2014/65/ES, kiek tai susiję su informacijos teikimo reikalavimais, produktų valdymu ir pozicijų apribojimais, ir direktyvos 2013/36/ES bei (ES) 2019/878, kiek tai susiję su jų taikymu investicinėms įmonėms, siekiant paskatinti atsigavimą nuo COVID-19 krizės (OL L 68, 2021 2 26, p. 14) | 2023 m. gruodžio 31 d. (9) |
| 109 | 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka (Piktnaudžiavimo rinka reglamentas) ir kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB ir Komisijos direktyvos 2003/124/EB, 2003/125/EB ir 2004/72/EB (OL L 173, 2014 6 12, p. 1) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka | 2018 m. rugsėjo 30 d. (4) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 110 | 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1011 dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, kuriuo iš dalies keičiami direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 (OL L 171, 2016 6 29, p. 1) | 2020 m. kovo 1 d. (6) |
| 111 | 2016 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1033, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka ir Reglamentas (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (OL L 175, 2016 6 30, p. 1) | 2018 m. rugsėjo 30 d. (5) |
| 112 | 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/49/ES dėl indėlių garantijų sistemų (nauja redakcija) (OL L 173, 2014 6 12, p. 149) | 2016 m. rugsėjo 1 d. (2) |
| 113 | 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/57/ES dėl baudžiamųjų sankcijų už manipuliavimą rinka (Manipuliavimo rinka direktyva) (OL L 173, 2014 6 12, p. 179) | 2018 m. rugsėjo 30 d. (4) |
| 114 | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka | 2018 m. rugsėjo 1 d. (2) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 115 | 2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2399, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2014/59/ES nuostatos, susijusios su neužtikrintų skolos priemonių eiliškumu nemokumo atveju (OL L 345, 2017 12 27, p. 96) | 2019 m. spalio 31 d. (6) |
| 116 | 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/879, kuria dėl kredito įstaigų ir investicinių įmonių nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo pajėgumo iš dalies keičiama Direktyva 2014/59/ES ir iš dalies keičiama Direktyva 98/26/EB (OL L 150, 2019 6 7, p. 296) | 2022 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 117 | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2034 dėl investicinių įmonių riziką ribojančios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/87/EB, 2009/65/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES ir 2014/65/ES (OL L 314, 2019 12 5, p. 64) | 2023 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 118 | 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1) | 2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9) |
| 119 | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (OL L 173, 2014 6 12, p. 349) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka | 2020 m. gruodžio 31 d. (3) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 120 | 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 98/26/EB ir 2014/65/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 236/2012 (OL L 257, 2014 8 28, p. 1) | 2020 m. gruodžio 31 d. (4) |
| 121 | 2016 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/1034, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų (OL L 175, 2016 6 30, p. 8) | 2021 m. gruodžio 31 d. (5) |
| | išskyrus 64 straipsnio 5 dalį: | |
| 122 | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2034 dėl investicinių įmonių riziką ribojančios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/87/EB, 2009/65/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES ir 2014/65/ES (OL L 314, 2019 12 5, p. 64) | 2023 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 123 | 2019 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2177, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II), Direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų ir Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos (OL L 334, 2019 12 27, p. 155) | 2024 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 124 | 2020 m. spalio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2020/1504, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų (OL L 347, 2020 10 20, p. 50) | 2023 m. gruodžio 31 d. (9) |
| 125 | 2021 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2021/338, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2014/65/ES, kiek tai susiję su informacijos teikimo reikalavimais, produktų valdymu ir pozicijų apribojimais, ir direktyvos 2013/36/ES bei (ES) 2019/878, kiek tai susiję su jų taikymu investicinėms įmonėms, siekiant paskatinti atsigavimą nuo COVID-19 krizės (OL L 68, 2021 2 26, p. 14) | 2023 m. gruodžio 31 d. (9) |
| 126 | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 84) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka | 2020 m. gruodžio 31 d. (3) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 127 | 2016 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1033, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka ir Reglamentas (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (OL L 175, 2016 6 30, p. 1) | 2020 m. gruodžio 31 d. (5) |
| 128 | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2033 dėl riziką ribojančių reikalavimų investicinėms įmonėms, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 ir (ES) Nr. 806/2014 (OL L 314, 2019 12 5, p. 1) | 2023 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 129 | 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1) | 2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9) |
| 130 | 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 98/26/EB ir 2014/65/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 236/2012 (OL L 257, 2014 8 28, p. 1) | 2020 m. gruodžio 31 d. (4) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 131 | 2016 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1033, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka ir Reglamentas (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (OL L 175, 2016 6 30, p. 1) | 2020 m. gruodžio 31 d. (6) |
| 132 | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2015/2365 dėl vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių ir pakartotinio naudojimo skaidrumo ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 337, 2015 12 23, p. 1) | 2019 m. rugsėjo 30 d. (4) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 133 | 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1) | 2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9) |
| 134 | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB (OL L 337, 2015 12 23, p. 35) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka | 2018 m. rugsėjo 30 d. (4) |
| 135 | 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, kuriuo iš dalies keičiami direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 (OL L 171, 2016 6 29, p. 1) | 2020 m. kovo 1 d. (6) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 136 | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2089, kuriuo dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos lyginamųjų indeksų, ES su Paryžiaus susitarimu suderintų lyginamųjų indeksų ir su tvarumu susijusios lyginamųjų indeksų informacijos atskleidimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011 (OL L 317, 2019 12 9, p. 17) | 2021 m. gruodžio 31 d. (8) |
| 137 | 2021 m. vasario 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/168, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011, kiek tai susiję su tam tikriems trečiųjų šalių neatidėliotino užsienio valiutos kurso lyginamiesiems indeksams taikoma išimtimi ir tam tikrus lyginamuosius indeksus, kurių teikimas nutraukiamas, pakeičiančių pakaitinių lyginamųjų indeksų nustatymu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 49, 2021 2 12, p. 6) | 2023 m. gruodžio 31 d. (9) |
| | Teisės aktai dėl statistinių duomenų rinkimo

   (*1) | |
| 138 | 2013 m. liepos 25 d.Europos Centrinio Banko gairės ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (OL L 2, 2014 1 7, p. 34) | 2016 m. rugsėjo 1 d. (2) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 139 | 2015 m. lapkričio 26 d. Europos Centrinio banko gairėmis (ES) 2016/66, iš dalies keičiančios Gaires ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (ECB/2015/40) (OL L 14, 2016 1 21, p. 36) | 2017 m. kovo 31 d. (4) |
| 140 | 2020 m. spalio 14 d. Europos centrinio banko gairėmis (ES) 2020/1553, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (ECB/2020/51) (OL L 354, 2020 10 26, p. 24) | 2022 m. gruodžio 31 d. (9) |
| 141 | 2021 m. balandžio 29 d. Europos centrinio banko gairėmis (ES) 2021/827, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (ECB/2021/20) (OL L 184, 2021 5 25, p. 4) | 2022 m. gruodžio 31 d. (9) |
| 142 | 2021 m. sausio 22 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2021/379 dėl kredito įstaigų ir pinigų finansų įstaigų sektoriaus balanso straipsnių (ECB/2021/2) (OL L 73, 2021 3 3, p. 16) (9) | 2022 m. gruodžio 31 d. (9) |
| 143 | 2013 m. rugsėjo 24 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 1072/2013 dėl pinigų finansų įstaigų taikomų palūkanų normų statistikos (nauja redakcija) (ECB/2013/34) (OL L 297, 2013 11 7, p. 51) | 2016 m. rugsėjo 1 d. (2) |
| | su pakeitimais, padarytais: | |
| 144 | 2014 m. liepos 8 d. Europos Centrinio Banko reglamentu (ES) Nr. 756/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) dėl pinigų finansų įstaigų taikomų palūkanų normų statistikos (ECB/2014/30) (OL L 205, 2014 7 12, p. 14) | |
| 145 | 2021 m. kovo 26 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2021/830 dėl pinigų finansų įstaigų balansinių straipsnių ir palūkanų normų statistikos (ECB/2021/11) | 2022 m. gruodžio 31 d. (9) |

ĮGYVENDINTINOS TEISĖS NUOSTATOS

ĮGYVENDINIMO TERMINAS

Pinigų plovimo prevencija

1

2000 m. spalio 17 d.Tarybos sprendimas 2000/642/TVR dėl valstybių narių finansinės žvalgybos padalinių bendradarbiavimo susitarimų dėl keitimosi informacija (OL L 271, 2000 10 24, p. 4)

2013 m. rugsėjo 1 d.

2

2001 m. birželio 26 d.Tarybos pamatinis sprendimas 2001/500/TVR dėl pinigų plovimo, nusikaltimo priemonių ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų nustatymo, paieškos, įšaldymo, areštavimo ir konfiskavimo (OL L 182, 2001 7 5, p. 1)

3

2005 m. vasario 24 d.Tarybos pamatinis sprendimas 2005/212/TVR dėl nusikalstamu būdu įgytų lėšų, nusikaltimo priemonių ir turto konfiskavimo (OL L 68, 2005 3 15, p. 49)

2014 m. spalio 1 d. (1)

4

2007 m. gruodžio 6 d.Tarybos sprendimu 2007/845/TVR dėl valstybių narių turto susigrąžinimo tarnybų bendradarbiavimo nusikalstamu būdu įgytų pajamų bei kito susijusio turto paieškos ir nustatymo srityje (OL L 332, 2007 12 18, p. 103)

5

2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/42/ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje (OL L 127, 2014 4 29, p. 39)

2016 m. lapkričio 1 d. (2)

6

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/847 dėl informacijos, teikiamos pervedant lėšas, ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1781/2006 (OL L 141, 2015 6 5, p. 1)

2017 m. spalio 1 d. (3)

7

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73)

2017 m. spalio 1 d. (3)

su pakeitimais, padarytais:

8

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/843, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar terorizmo finansavimui prevencijos ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/138/EB ir 2013/36/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 43)

2020 m. gruodžio 31 d. (6)

su papildymais, padarytais:

9

2016 m. liepos 14 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 nustatant strateginių trūkumų turinčias didelės rizikos trečiąsias valstybes (OL L 254, 2016 9 20, p. 1)

2017 m. spalio 1 d. (5)

su pakeitimais, padarytais:

10

2017 m. spalio 27 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2018/105, kuriuo dėl Etiopijos įtraukimo į didelės rizikos valstybių sąrašą priedo I punkto lentelėje iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675 (OL L 19, 2018 1 24, p. 1)

2019 m. kovo 31 d. (6)

11

2017 m. gruodžio 13 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2018/212, kuriuo dėl Šri Lankos, Trinidado ir Tobago ir Tuniso įtraukimo į priedo I punkto lentelę iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 (OL L 41, 2018 2 14, p. 4)

2019 m. kovo 31 d. (6)

12

2018 m. liepos 27 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2018/1467, kuriuo dėl Pakistano įtraukimo į priedo I punkto lentelę iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 (OL L 246, 2018 10 2, p. 1)

2019 m. gruodžio 31 d. (7)

13

2020 m. gegužės 7 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/855, kuriuo dėl Bahamų, Barbadoso, Botsvanos, Kambodžos, Ganos, Jamaikos, Mauricijaus, Mongolijos, Mianmaro / Birmos, Nikaragvos, Panamos ir Zimbabvės įtraukimo į priedo I punkto lentelę ir Bosnijos ir Hercegovinos, Etiopijos, Gajanos, Laoso Liaudies Demokratinės Respublikos, Šri Lankos ir Tuniso išbraukimo iš šios lentelės iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 (OL L 195, 2020 6 19, p. 1)

2022 m. gruodžio 31 d. (9)

14

2020 m. gruodžio 7 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2021/37, kuriuo dėl Mongolijos išbraukimo iš priedo I punkto lentelės iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 (OL L 14, 2021 1 18, p. 1)

2023 m. gruodžio 31 d. (9)

15

2019 m. sausio 31 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2019/758, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 papildoma techniniais reguliavimo standartais, kuriais reglamentuojami būtiniausi veiksmai ir papildomos priemonės, kurių turi imtis kredito ir finansų įstaigos, kad sumažintų pinigų plovimo ir teroristų finansavimo riziką tam tikrose trečiosiose valstybėse (OL L 125, 2019 5 14, p. 4)

2020 m. gruodžio 31 d. (7)

16

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1672 dėl į Sąjungą įvežamų arba iš jos išvežamų grynųjų pinigų kontrolės, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1889/2005 (OL L 284, 2018 11 12, p. 6)

2021 m. gruodžio 31 d. (7)

17

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/1673 dėl kovos su pinigų plovimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 284, 2018 11 12, p. 22)

2021 m. gruodžio 31 d. (7)

Sukčiavimo ir pinigų padirbinėjimo prevencija

18

2001 m. birželio 28 d.Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1338/2001 nustatantis priemones, būtinas euro apsaugai nuo padirbinėjimo (OL L 181, 2001 7 4, p. 6)

2013 m. rugsėjo 1 d.

su pakeitimais, padarytais:

19

2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 44/2009, iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 1338/2001, nustatantį priemones, būtinas euro apsaugai nuo padirbinėjimo (OL L 17, 2009 1 22, p. 1)

20

2001 m. gruodžio 6 d.Tarybos sprendimas 2001/887/TVR dėl euro apsaugos nuo klastojimo (OL L 329, 2001 12 14, p. 1)

2013 m. rugsėjo 1 d.

21

2003 m. gruodžio 8 d.Tarybos sprendimas 2003/861/EB dėl analizės ir bendradarbiavimo dėl padirbtų euro monetų (OL L 325, 2003 12 12, p. 44)

2013 m. rugsėjo 1 d.

22

2004 m. gruodžio 6 d.Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2182/2004 dėl į euro monetas panašių medalių ir žetonų (OL L 373, 2004 12 21, p. 1)

2013 m. rugsėjo 1 d.

su pakeitimais, padarytais:

23

2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 46/2009, iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 2182/2004 dėl į euro monetas panašių medalių ir žetonų (OL L 17, 2009 1 22, p. 5)

24

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/62/ES dėl euro ir kitų valiutų apsaugos nuo padirbinėjimo baudžiamosios teisės priemonėmis, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2000/383/TVR (OL L 151, 2014 5 21, p. 1)

2016 m. liepos 1 d. (2)

25

2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/713 dėl kovos su sukčiavimu negrynosiomis mokėjimo priemonėmis ir jų klastojimu, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/413/TVR (OL L 123, 2019 5 10, p. 18)

2021 m. gruodžio 31 d. (7)

Taisyklės dėl euro banknotų ir monetų

26

Išskyrus 1a straipsnio 2 ir 3 dalis ir 4a, 4b ir 4 c straipsnius:

1998 m. lapkričio 23 d.Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2532/98 dėl Europos centrinio banko teisių taikyti sankcijas (OL L 318, 1998 11 27, p. 4)

2013 m. rugsėjo 1 d.

su pakeitimais, padarytais:

27

2015 m. sausio 27 d. Tarybos reglamentu (ES) 2015/159, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2532/98 dėl Europos Centrinio Banko teisių taikyti sankcijas (OL L 27, 2015 2 3, p. 1)

2021 m. spalio 31 d. (8)

28

1999 m. gegužės 10 d. Tarybos išvados dėl euro monetų kokybės valdymo sistemos

2013 m. rugsėjo 1 d.

29

2001 m. spalio 22 d. Komisijos komunikatas 2001/C 318/03 dėl euro monetų bendro reverso dizaino autorių teisų apsaugos (C(2001) 600 galutinis) (OL C 318, 2001 11 13, p. 3).

2013 m. rugsėjo 1 d.

30

2003 m. kovo 20 d.Europos Centrinio banko gairės ECB/2003/5 dėl priemonių vykdymo siekiant sukliudyti atkurti neatitinkančias reikalavimų euro banknotų kopijas ir dėl euro banknotų keitimo bei jų išėmimo iš apyvartos (OL L 78, 2003 3 25, p. 20)

2013 m. rugsėjo 1 d.

su pakeitimais, padarytais:

31

2013 m. balandžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairėmis ECB/2013/11, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2003/5 dėl priemonių vykdymo siekiant sukliudyti atkurti neatitinkančias reikalavimų euro banknotų kopijas ir dėl euro banknotų keitimo bei jų išėmimo iš apyvartos (OL L 118, 2013 4 30, p. 43)

2013 m. spalio 1 d. (1)

32

2020 m. gruodžio 4 d. Europos Centrinio Banko gairėmis (ES) 2020/2091, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2003/5 dėl priemonių vykdymo siekiant sukliudyti atkurti neatitinkančias reikalavimų euro banknotų kopijas ir dėl euro banknotų keitimo bei jų išėmimo iš apyvartos (ECB/2020/61) (OL L 423, 2020 12 15, p. 65)

2022 m. rugsėjo 30 d. (9)

33

2010 m. rugsėjo 16 d.Europos Centrinio banko sprendimas ECB/2010/14 dėl eurų banknotų autentiškumo ir tinkamumo apyvartai tikrinimo bei pakartotinio išleidimo į apyvartą (OL L 267, 2010 10 9, p. 1)

2013 m. rugsėjo 1 d.

su pakeitimais, padarytais:

34

2012 m. rugsėjo 7 d. Europos Centrinio Banko sprendimu ECB/2012/19, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2010/14 dėl eurų banknotų autentiškumo ir tinkamumo apyvartai tikrinimo bei pakartotinio išleidimo į apyvartą (2012/507/ES) (OL L 253, 2012 9 20, p. 19)

2013 m. spalio 1 d. (1)

35

2019 m. gruodžio 5 d. Europos Centrinio Banko sprendimu (ES) 2019/2195, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2010/14 dėl eurų banknotų autentiškumo ir tinkamumo apyvartai tikrinimo bei pakartotinio išleidimo į apyvartą (ECB/2019/39) (OL L 330, 2019 12 20, p. 91)

2021 m. gruodžio 31 d. (8)

36

2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1210/2010 dėl euro monetų autentiškumo tikrinimo ir apyvartai netinkamų euro monetų tvarkymo (OL L 339, 2010 12 22, p. 1)

2013 m. rugsėjo 1 d.

37

2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1214/2011 dėl profesionalaus tarpvalstybinio grynųjų eurų vežimo kelių transportu iš vienos euro zonos valstybės narės į kitą (OL L 316, 2011 11 29, p. 1).

2014 m. spalio 1 d. (1)

38

2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 651/2012 dėl euro monetų leidimo (OL L 201, 2012 7 27, p. 135)

2013 m. spalio 1 d. (1)

39

Sprendimas ECB/2013/10 dėl eurų banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (ECB/2013/10) (OL L 118, 2013 4 30, p. 37)

2013 m. spalio 1 d. (1)

su pakeitimais, padarytais:

40

2019 m. balandžio 4 d. Europos Centrinio Banko sprendimu (ES) 2019/669, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2013/10 dėl eurų banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (OL L 113, 2019 4 29, p. 6)

2020 m. gruodžio 31 d. (7)

41

2020 m. gruodžio 4 d. Europos Centrinio Banko sprendimu (ES) 2020/2090, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2013/10 dėl eurų banknotų nominalų, specifikacijų, atkūrimo, keitimo ir išėmimo iš apyvartos (ECB/2020/60) (OL L 423, 2020 12 15, p. 62)

2022 m. rugsėjo 30 d. (9)

42

2014 m. birželio 24 d.Tarybos reglamentas (ES) Nr. 729/2014 dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų (nauja redakcija) (OL L 194, 2014 7 2, p. 1)

2013 m. spalio 1 d. (1)

Bankų ir finansų srities teisės aktai

43

1986 m. gruodžio 8 d.Tarybos direktyva 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 372, 1986 12 31, p. 1)

2016 m. rugsėjo 1 d.

su pakeitimais, padarytais:

44

2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/65/EB, iš dalies keičiančia direktyvas 78/660/EEB, 83/349/EEB ir 86/635/EEB, dėl vertinimo taisyklių rengiant tam tikrų bendrovių, taip pat bankų ir kitų finansų įstaigų metinę ir konsoliduotą atskaitomybę (OL L 283, 2001 10 27, p. 28)

45

2003 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/51/EB, iš dalies keičiančia direktyvas 78/660/EEB, 83/349/EEB, 86/635/EEB ir 91/674/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių, bankų ir kitų finansų įstaigų bei draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 178, 2003 7 17, p. 16)

46

2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/46/EB, iš dalies keičiančia Tarybos direktyvas 78/660/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių, 83/349/EEB dėl konsoliduotos atskaitomybės, 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės ir 91/674/EEB dėl draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 224, 2006 8 16, p. 1)

47

1989 m. vasario 13 d.Tarybos direktyva 89/117/EEB dėl valstybėje narėje įsteigtų kredito ir finansų įstaigų, kurių pagrindinės buveinės yra kitoje valstybėje narėje, filialų prievolių, susijusių su metinės finansinės atskaitomybės dokumentų skelbimu (OL L 44, 1989 2 16, p. 40)

2018 m. rugsėjo 1 d.

48

1997 m. kovo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (OL L 84, 1997 3 26, p. 22)

2018 m. rugsėjo 1 d.

49

1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose (OL L 166, 1998 6 11, p. 45)

2018 m. rugsėjo 1 d.

su pakeitimais, padarytais:

50

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/44/EB, iš dalies keičiančia Direktyvos 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose ir Direktyvos 2002/47/EB dėl susitarimų dėl finansinio įkaito nuostatas dėl susietųjų sistemų ir kredito reikalavimų (OL L 146, 2009 6 10, p. 37)

51

2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/78/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 98/26/EB, 2002/87/EB, 2003/6/EB, 2003/41/EB, 2003/71/EB, 2004/39/EB, 2004/109/EB, 2005/60/EB, 2006/48/EB, 2006/49/EB ir 2009/65/EB dėl Europos priežiūros institucijos (Europos bankininkystės institucijos), Europos priežiūros institucijos (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos) ir Europos priežiūros institucijos (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos) įgaliojimų (OL L 331, 2010 12 15, p. 120)

52

2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (OL L 201, 2012 7 27, p. 1)

2019 m. rugsėjo 30 d. (3)

53

2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 98/26/EB ir 2014/65/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 236/2012 (OL L 257, 2014 8 28, p. 1)

2018 m. rugsėjo 1 d.

54

2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/879, kuria dėl kredito įstaigų ir investicinių įmonių nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo pajėgumo iš dalies keičiama Direktyva 2014/59/ES ir iš dalies keičiama Direktyva 98/26/EB (OL L 150, 2019 6 7, p. 296)

2022 m. gruodžio 31 d. (8)

55

2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo (OL L 125, 2001 5 5, p. 15)

2018 m. rugsėjo 1 d.

su pakeitimais, padarytais:

56

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190)

57

2002 m. birželio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/47/EB dėl susitarimų dėl finansinio įkaito (OL L 168, 2002 6 27, p. 43)

2018 m. rugsėjo 1 d.

su pakeitimais, padarytais:

58

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/44/EB, iš dalies keičiančia Direktyvos 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose ir Direktyvos 2002/47/EB dėl susitarimų dėl finansinio įkaito nuostatas dėl susietųjų sistemų ir kredito reikalavimų (OL L 146, 2009 6 10, p. 37)

59

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190)

2018 m. rugsėjo 1 d. (2)

60

2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1)

2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9)

61

2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros, ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 73/239/EEB, 79/267/EEB, 92/49/EEB, 92/96/EEB, 93/6/EEB ir 93/22/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 98/78/EB ir 2000/12/EB (OL L 35, 2003 2 11, p. 1) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka

2018 m. rugsėjo 1 d.

su pakeitimais, padarytais:

62

2005 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/1/EB, iš dalies keičiančia Tarybos direktyvas 73/239/EEB, 85/611/EEB, 91/675/EEB, 92/49/EEB bei 93/6/EEB, taip pat Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 94/19/EB, 98/78/EB, 2000/12/EB, 2001/34/EB, 2002/83/EB ir 2002/87/EB, siekiant sukurti naują finansinių paslaugų komitetų organizacinę struktūrą (OL L 79, 2005 3 24, p. 9)

63

2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/25/EB, iš dalies keičiančia Direktyvos 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais (OL L 81, 2008 3 20, p. 40)

64

2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/78/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 98/26/EB, 2002/87/EB, 2003/6/EB, 2003/41/EB, 2003/71/EB, 2004/39/EB, 2004/109/EB, 2005/60/EB, 2006/48/EB, 2006/49/EB ir 2009/65/EB dėl Europos priežiūros institucijos (Europos bankininkystės institucijos), Europos priežiūros institucijos (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos) ir Europos priežiūros institucijos (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos) įgaliojimų (OL L 331, 2010 12 15, p. 120)

65

2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/89/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 98/78/EB, 2002/87/EB, 2006/48/EB ir 2009/138/EB nuostatos dėl finansų konglomeratui priklausančių finansų subjektų papildomos priežiūros (OL L 326, 2011 12 8, p. 113)

66

2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338)

67

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2034 dėl investicinių įmonių riziką ribojančios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/87/EB, 2009/65/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES ir 2014/65/ES (OL L 314, 2019 12 5, p. 64)

2023 m. gruodžio 31 d. (8)

68

2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 924/2009 dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 2560/2001 (OL L 266, 2009 10 9, p. 11)

2018 m. rugsėjo 1 d.

su pakeitimais, padarytais:

69

2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 260/2012, kuriuo nustatomi kredito pervedimų ir tiesioginio debeto operacijų eurais techniniai ir komerciniai reikalavimai ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 924/2009 (OL L 94, 2012 3 30, p. 22)

2018 m. rugsėjo 1 d. (1)

70

2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/110/EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros, iš dalies keičianti direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinanti Direktyvą 2000/46/EB (OL L 267, 2009 10 10, p. 7)

2016 m. rugsėjo 1 d.

su pakeitimais, padarytais:

71

2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338)

2017 m. rugsėjo 1 d. (3)

72

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB (OL L 337, 2015 12 23, p. 35)

2018 m. rugsėjo 30 d. (4)

73

2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 12)

2016 m. rugsėjo 1 d.

su pakeitimais, padarytais:

74

2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1022/2013, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), nuostatos, susijusios su specialių uždavinių pavedimu Europos Centriniam Bankui pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013 (OL L 287, 2013 10 29, p. 5)

75

2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/17/ES dėl vartojimo kredito sutarčių dėl gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2008/48/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (OL L 60, 2014 2 28, p. 34)

76

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190)

2018 m. rugsėjo 1 d. (3)

77

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB (OL L 337, 2015 12 23, p. 35)

2018 m. rugsėjo 30 d. (4)

78

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2033 dėl riziką ribojančių reikalavimų investicinėms įmonėms, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 ir (ES) Nr. 806/2014 (OL L 314, 2019 12 5, p. 1)

2023 m. gruodžio 31 d. (8)

79

2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 84)

2016 m. rugsėjo 1 d.

su pakeitimais, padarytais:

80

2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuria iš dalies keičiami direktyvos 2003/41/EB ir 2009/65/EB bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 1095/2010 (OL L 174, 2011 7 1, p. 1)

81

2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 258/2014 dėl Sąjungos tam tikros audito ir finansinės atskaitomybės sričių veiklos paramos programos nustatymo 2014–2020 m. laikotarpiui ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB (OL L 105, 2014 4 8, p. 1)

82

2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/51/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2003/71/EB ir 2009/138/EB bei reglamentų (EB) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 1094/2010 bei (ES) Nr. 1095/2010 nuostatos, kiek tai susiję su Europos priežiūros institucijos (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos) ir Europos priežiūros institucijos (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos) įgaliojimais (OL L 153, 2014 5 22, p. 1)

83

2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1)

2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9)

84

2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 260/2012, kuriuo nustatomi kredito pervedimų ir tiesioginio debeto operacijų eurais techniniai ir komerciniai reikalavimai ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 924/2009 (OL L 94, 2012 3 30, p. 22)

2018 m. balandžio 1 d. (2)

su pakeitimais, padarytais:

85

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 248/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 260/2012, kiek tai susiję su perėjimu prie Sąjungos kredito pervedimų ir tiesioginio debeto operacijų (OL L 84, 2014 3 20, p. 1)

86

2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (OL L 201, 2012 7 27, p. 1) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka

2019 m. rugsėjo 30 d. (3)

su pakeitimais, padarytais:

87

2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1)

88

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190)

89

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 84)

2020 m. gruodžio 31 d. (3)

90

2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73)

91

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2015/2365 dėl vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių ir pakartotinio naudojimo skaidrumo ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 337, 2015 12 23, p. 1)

2019 m. rugsėjo 30 d. (4)

92

2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/834, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 648/2012 nuostatos, susijusios su tarpuskaitos prievole, tarpuskaitos prievolės taikymo sustabdymu, duomenų teikimo reikalavimais, ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, rizikos mažinimo būdais, sandorių duomenų saugyklų registracija ir priežiūra bei reikalavimais sandorių duomenų saugykloms (OL L 141, 2019 5 28, p. 42)

2021 m. gruodžio 31 d. (8)

93

2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/876, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su sverto koeficientu, grynojo pastovaus finansavimo rodikliu, nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimais, sandorio šalies kredito rizika, rinkos rizika, pagrindinių sandorio šalių pozicijomis, kolektyvinio investavimo subjektų pozicijomis, didelėmis pozicijomis, ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo reikalavimais, ir Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 150, 2019 6 7, p. 1)

2023 m. gruodžio 31 d. (8)

94

2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1)

2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9)

95

2021 m. vasario 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/168, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011, kiek tai susiję su tam tikriems trečiųjų šalių neatidėliotino užsienio valiutos kurso lyginamiesiems indeksams taikoma išimtimi ir tam tikrus lyginamuosius indeksus, kurių teikimas nutraukiamas, pakeičiančių pakaitinių lyginamųjų indeksų nustatymu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 49, 2021 2 12, p. 6)

2023 m. gruodžio 31 d. (9)

96

2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka

2017 m. rugsėjo 1 d. (1)

su pakeitimais, padarytais:

97

2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/2395, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su pereinamojo laikotarpio nuostatomis, skirtomis poveikiui nuosavoms lėšoms dėl 9-ojo TFAS įvedimo mažinti ir didelių pozicijų tvarkos, taikomos tam tikroms viešojo sektoriaus pozicijoms, išreikštoms bet kurios valstybės narės nacionaline valiuta, taikymo poveikiui mažinti (OL L 345, 2017 12 27, p. 27)

2019 m. birželio 30 d. (6)

98

2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/2401, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms (OL L 347, 2017 12 28, p. 1)

2020 m. kovo 31 d. (6)

99

2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/630, kuriuo dėl neveiksnių pozicijų nuostolių minimalaus padengimo lygio iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 (OL L 111, 2019 4 25, p. 4)

2020 m. gruodžio 31 d. (7)

100

2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/876, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su sverto koeficientu, grynojo pastovaus finansavimo rodikliu, nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimais, sandorio šalies kredito rizika, rinkos rizika, pagrindinių sandorio šalių pozicijomis, kolektyvinio investavimo subjektų pozicijomis, didelėmis pozicijomis, ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo reikalavimais, ir Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 150, 2019 6 7, p. 1)

2023 m. gruodžio 31 d. (8)

101

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2033 dėl riziką ribojančių reikalavimų investicinėms įmonėms, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 ir (ES) Nr. 806/2014 (OL L 314, 2019 12 5, p. 1)

2023 m. gruodžio 31 d. (8)

102

2020 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/873, kuriuo dėl tam tikrų patikslinimų, padarytų reaguojant į COVID-19 pandemiją, iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) 2019/876 (OL L 204, 2020 6 26, p. 4)

2022 m. gruodžio 31 d. (išskyrus 1 straipsnio 4 punktą – 2023 m. gruodžio 31 d.) (9)

103

2021 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/558, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013, kiek tai susiję su pakeitimo vertybiniais popieriais sistemos patikslinimais siekiant paskatinti ekonomikos atsigavimą nuo COVID-19 krizės (OL L 116, 2021 4 6, p. 25)

2023 m. gruodžio 31 d. (išskyrus 1 straipsnio 2 ir 4 punktus – 2024 m. gruodžio 31 d.) (9)

104

2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka

2017 m. rugsėjo 1 d. (1)

su pakeitimais, padarytais:

105

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190)

2018 m. rugsėjo 1 d. (3)

106

2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/878, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/36/ES nuostatos dėl subjektų, kuriems reikalavimai netaikomi, finansų kontroliuojančiųjų bendrovių, mišrią veiklą vykdančių finansų kontroliuojančiųjų bendrovių, atlygio, priežiūros priemonių ir įgaliojimų bei kapitalo apsaugos priemonių (OL L 150, 2019 6 7, p. 253)

2022 m. gruodžio 31 d. (8)

107

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2034 dėl investicinių įmonių riziką ribojančios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/87/EB, 2009/65/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES ir 2014/65/ES (OL L 314, 2019 12 5, p. 64)

2023 m. gruodžio 31 d. (8)

108

2021 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2021/338, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2014/65/ES, kiek tai susiję su informacijos teikimo reikalavimais, produktų valdymu ir pozicijų apribojimais, ir direktyvos 2013/36/ES bei (ES) 2019/878, kiek tai susiję su jų taikymu investicinėms įmonėms, siekiant paskatinti atsigavimą nuo COVID-19 krizės (OL L 68, 2021 2 26, p. 14)

2023 m. gruodžio 31 d. (9)

109

2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka (Piktnaudžiavimo rinka reglamentas) ir kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB ir Komisijos direktyvos 2003/124/EB, 2003/125/EB ir 2004/72/EB (OL L 173, 2014 6 12, p. 1) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka

2018 m. rugsėjo 30 d. (4)

su pakeitimais, padarytais:

110

2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1011 dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, kuriuo iš dalies keičiami direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 (OL L 171, 2016 6 29, p. 1)

2020 m. kovo 1 d. (6)

111

2016 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1033, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka ir Reglamentas (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (OL L 175, 2016 6 30, p. 1)

2018 m. rugsėjo 30 d. (5)

112

2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/49/ES dėl indėlių garantijų sistemų (nauja redakcija) (OL L 173, 2014 6 12, p. 149)

2016 m. rugsėjo 1 d. (2)

113

2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/57/ES dėl baudžiamųjų sankcijų už manipuliavimą rinka (Manipuliavimo rinka direktyva) (OL L 173, 2014 6 12, p. 179)

2018 m. rugsėjo 30 d. (4)

114

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka

2018 m. rugsėjo 1 d. (2)

su pakeitimais, padarytais:

115

2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2399, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2014/59/ES nuostatos, susijusios su neužtikrintų skolos priemonių eiliškumu nemokumo atveju (OL L 345, 2017 12 27, p. 96)

2019 m. spalio 31 d. (6)

116

2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/879, kuria dėl kredito įstaigų ir investicinių įmonių nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo pajėgumo iš dalies keičiama Direktyva 2014/59/ES ir iš dalies keičiama Direktyva 98/26/EB (OL L 150, 2019 6 7, p. 296)

2022 m. gruodžio 31 d. (8)

117

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2034 dėl investicinių įmonių riziką ribojančios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/87/EB, 2009/65/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES ir 2014/65/ES (OL L 314, 2019 12 5, p. 64)

2023 m. gruodžio 31 d. (8)

118

2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1)

2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9)

119

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (OL L 173, 2014 6 12, p. 349) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka

2020 m. gruodžio 31 d. (3)

su pakeitimais, padarytais:

120

2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 98/26/EB ir 2014/65/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 236/2012 (OL L 257, 2014 8 28, p. 1)

2020 m. gruodžio 31 d. (4)

121

2016 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/1034, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų (OL L 175, 2016 6 30, p. 8)

2021 m. gruodžio 31 d. (5)

išskyrus 64 straipsnio 5 dalį:

122

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2034 dėl investicinių įmonių riziką ribojančios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/87/EB, 2009/65/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES ir 2014/65/ES (OL L 314, 2019 12 5, p. 64)

2023 m. gruodžio 31 d. (8)

123

2019 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2177, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II), Direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų ir Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos (OL L 334, 2019 12 27, p. 155)

2024 m. gruodžio 31 d. (8)

124

2020 m. spalio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2020/1504, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų (OL L 347, 2020 10 20, p. 50)

2023 m. gruodžio 31 d. (9)

125

2021 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2021/338, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2014/65/ES, kiek tai susiję su informacijos teikimo reikalavimais, produktų valdymu ir pozicijų apribojimais, ir direktyvos 2013/36/ES bei (ES) 2019/878, kiek tai susiję su jų taikymu investicinėms įmonėms, siekiant paskatinti atsigavimą nuo COVID-19 krizės (OL L 68, 2021 2 26, p. 14)

2023 m. gruodžio 31 d. (9)

126

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 84) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka

2020 m. gruodžio 31 d. (3)

su pakeitimais, padarytais:

127

2016 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1033, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka ir Reglamentas (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (OL L 175, 2016 6 30, p. 1)

2020 m. gruodžio 31 d. (5)

128

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2033 dėl riziką ribojančių reikalavimų investicinėms įmonėms, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 ir (ES) Nr. 806/2014 (OL L 314, 2019 12 5, p. 1)

2023 m. gruodžio 31 d. (8)

129

2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1)

2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9)

130

2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 98/26/EB ir 2014/65/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 236/2012 (OL L 257, 2014 8 28, p. 1)

2020 m. gruodžio 31 d. (4)

su pakeitimais, padarytais:

131

2016 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1033, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka ir Reglamentas (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (OL L 175, 2016 6 30, p. 1)

2020 m. gruodžio 31 d. (6)

132

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2015/2365 dėl vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių ir pakartotinio naudojimo skaidrumo ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 337, 2015 12 23, p. 1)

2019 m. rugsėjo 30 d. (4)

su pakeitimais, padarytais:

133

2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/23 dėl pagrindinių sandorio šalių gaivinimo ir pertvarkymo sistemos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 ir (ES) 2015/2365 ir direktyvos 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2007/36/EB, 2014/59/ES ir (ES) 2017/1132 (OL L 22, 2021 1 22, p. 1)

2024 m. gruodžio 31 d. (išskyrus: 95 straipsnį – 2022 m. gruodžio 31 d., 87 straipsnio 2 dalį – 2023 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19 dalis, 10 straipsnio 1, 2, 3, 8, 9, 10, 11, 12 dalis ir 11 straipsnį – 2024 m. gruodžio 31 d., 9 straipsnio 14 dalį ir 20 straipsnį – 2025 m. gruodžio 31 d.) (9)

134

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB (OL L 337, 2015 12 23, p. 35) ir atitinkamos 2 lygio priemonės, jei tinka

2018 m. rugsėjo 30 d. (4)

135

2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, kuriuo iš dalies keičiami direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 (OL L 171, 2016 6 29, p. 1)

2020 m. kovo 1 d. (6)

su pakeitimais, padarytais:

136

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2089, kuriuo dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos lyginamųjų indeksų, ES su Paryžiaus susitarimu suderintų lyginamųjų indeksų ir su tvarumu susijusios lyginamųjų indeksų informacijos atskleidimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011 (OL L 317, 2019 12 9, p. 17)

2021 m. gruodžio 31 d. (8)

137

2021 m. vasario 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/168, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011, kiek tai susiję su tam tikriems trečiųjų šalių neatidėliotino užsienio valiutos kurso lyginamiesiems indeksams taikoma išimtimi ir tam tikrus lyginamuosius indeksus, kurių teikimas nutraukiamas, pakeičiančių pakaitinių lyginamųjų indeksų nustatymu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 49, 2021 2 12, p. 6)

2023 m. gruodžio 31 d. (9)

Teisės aktai dėl statistinių duomenų rinkimo

   (*1)

138

2013 m. liepos 25 d.Europos Centrinio Banko gairės ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (OL L 2, 2014 1 7, p. 34)

2016 m. rugsėjo 1 d. (2)

su pakeitimais, padarytais:

139

2015 m. lapkričio 26 d. Europos Centrinio banko gairėmis (ES) 2016/66, iš dalies keičiančios Gaires ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (ECB/2015/40) (OL L 14, 2016 1 21, p. 36)

2017 m. kovo 31 d. (4)

140

2020 m. spalio 14 d. Europos centrinio banko gairėmis (ES) 2020/1553, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (ECB/2020/51) (OL L 354, 2020 10 26, p. 24)

2022 m. gruodžio 31 d. (9)

141

2021 m. balandžio 29 d. Europos centrinio banko gairėmis (ES) 2021/827, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (ECB/2021/20) (OL L 184, 2021 5 25, p. 4)

2022 m. gruodžio 31 d. (9)

142

2021 m. sausio 22 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2021/379 dėl kredito įstaigų ir pinigų finansų įstaigų sektoriaus balanso straipsnių (ECB/2021/2) (OL L 73, 2021 3 3, p. 16) (9)

2022 m. gruodžio 31 d. (9)

143

2013 m. rugsėjo 24 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 1072/2013 dėl pinigų finansų įstaigų taikomų palūkanų normų statistikos (nauja redakcija) (ECB/2013/34) (OL L 297, 2013 11 7, p. 51)

2016 m. rugsėjo 1 d. (2)

su pakeitimais, padarytais:

144

2014 m. liepos 8 d. Europos Centrinio Banko reglamentu (ES) Nr. 756/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) dėl pinigų finansų įstaigų taikomų palūkanų normų statistikos (ECB/2014/30) (OL L 205, 2014 7 12, p. 14)

145

2021 m. kovo 26 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2021/830 dėl pinigų finansų įstaigų balansinių straipsnių ir palūkanų normų statistikos (ECB/2021/11)

2022 m. gruodžio 31 d. (9)

---

(1)  2013 m. Jungtinis komitetas susitarė dėl šių terminų pagal 2012 m. kovo 27 d. Europos Sąjungos ir San Marino Respublikos susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 5 dalį.

1

(2)  2014 m. Jungtinis komitetas susitarė dėl šių terminų pagal 2012 m. kovo 27 d. Europos Sąjungos ir San Marino Respublikos susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 5 dalį.

2

(3)  2015 m. Jungtinis komitetas susitarė dėl šių terminų pagal 2012 m. kovo 27 d. Europos Sąjungos ir San Marino Respublikos susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 5 dalį.

3

(4)  2016 m. Jungtinis komitetas susitarė dėl šių terminų pagal 2012 m. kovo 27 d. Europos Sąjungos ir San Marino Respublikos susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 5 dalį.

4

(5)  2017 m. Jungtinis komitetas susitarė dėl šių terminų pagal 2012 m. kovo 27 d. Europos Sąjungos ir San Marino Respublikos susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 5 dalį.

5

(6)  2018 m. Jungtinis komitetas susitarė dėl šių terminų pagal 2012 m. kovo 27 d. Europos Sąjungos ir San Marino Respublikos susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 5 dalį.

6

(7)  2019 m. Jungtinis komitetas susitarė dėl šių terminų pagal 2012 m. kovo 27 d. Europos Sąjungos ir San Marino Respublikos susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 4 dalį.

7

(8)  2020 m. Jungtinis komitetas susitarė dėl šių terminų pagal 2012 m. kovo 27 d. Europos Sąjungos ir San Marino Respublikos susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 4 dalį.

8

(9)  2021 m. Jungtinis komitetas susitarė dėl šių terminų pagal 2012 m. kovo 27 d. Europos Sąjungos ir San Marino Respublikos susitarimo dėl pinigų 8 straipsnio 4 dalį.

9

(*1)  Kaip susitarta remiantis supaprastintos statistinės atskaitomybės šablonu.

*1

---

| 2022 3 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 90/197 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 3 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 90/197

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2022/447

2022 m. kovo 8 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/15/ES dėl mokėjimams, susijusiems su EFSF paskolomis valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, atlikti skirtų sąskaitų atidarymo (ECB/2022/10)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VYKDOMOJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 17 ir 21 straipsnius,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti atlyginimo už panašius indėlius Eurosistemoje nuoseklumą, už Europos Centriniame Banke (ECB) laikomus indėlius, kaip numatyta Europos Centrinio Banko sprendime 2011/15/ES (ECB/2010/31) (1), turėtų būti atlyginama vadovaujantis Europos Centrinio Banko sprendimo (ES) 2019/1743 (ECB/2019/31) (2) 2 straipsnio 1 dalies nuostatomis; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti atlyginimo už panašius indėlius Eurosistemoje nuoseklumą, už Europos Centriniame Banke (ECB) laikomus indėlius, kaip numatyta Europos Centrinio Banko sprendime 2011/15/ES (ECB/2010/31) (1), turėtų būti atlyginama vadovaujantis Europos Centrinio Banko sprendimo (ES) 2019/1743 (ECB/2019/31) (2) 2 straipsnio 1 dalies nuostatomis;

| (2) | todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą 2011/15/ES (ECB/2010/31), |
| --- | --- |

(2)

todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą 2011/15/ES (ECB/2010/31),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Dalinis pakeitimas

Sprendimo 2011/15/ES (ECB/2010/31) 5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

Atlyginimas

Už NCB piniginių lėšų sąskaitą atlyginama vadovaujantis Europos Centrinio Banko sprendimo (ES) 2019/1743 (ECB/2019/31) (*1) 2 straipsnio 1 dalies nuostatomis.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja penktą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Frankfurte prie Maino 2022 m. kovo 8 d.

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  
  2010 m. gruodžio 20 d. Europos Centrinio Banko sprendimas 2011/15/ES dėl mokėjimams, susijusiems su EFSF paskolomis valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, atlikti skirtų sąskaitų atidarymo (ECB/2010/31) (OL L 10, 2011 1 14, p. 7).

1

(2)  
  2019 m. spalio 15 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2019/1743 dėl atlyginimo už laikomą atsargų perteklių ir tam tikrus indėlius (ECB/2019/31) (OL L 267, 2019 10 21, p. 12).

2

---