# Den Europæiske Unions L 117/2022

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 117 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 65. årgang19. april 2022 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 117

Dansk udgave

Retsforskrifter

65. årgang19. april 2022

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/630 af 8. april 2022 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Carne Mertolenga (BOB)) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/631 af 13. april 2022 om ændring af de gennemførelsesmæssige tekniske standarder i gennemførelsesforordning (EU) 2021/637 for så vidt angår offentliggørelse af eksponeringer mod renterisici for positioner, der ikke indgår i handelsbeholdningen (
  1
  ) | 3 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/632 af 13. april 2022 om foranstaltninger med hensyn til bestemte frugter med oprindelse i Argentina, Brasilien, Sydafrika, Uruguay og Zimbabwe for at hindre indslæbning og spredning af skadegøreren Phyllosticta citricarpa (Mc Alpine) Van der Aa i Unionen | 11 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/633 af 13. april 2022 om godkendelse af et præparat af Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 som ensileringstilsætningsstof til alle dyrearter (
  1
  ) | 26 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/634 af 13. april 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 37/2010 for så vidt angår klassifikationen af stoffet bambermycin med hensyn til maksimalgrænseværdien for restkoncentrationer heraf i animalske fødevarer (
  1
  ) | 29 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2022/635 af 13. april 2022 om ændring af afgørelse (FUSP) 2017/1869 om Den Europæiske Unions rådgivende mission til støtte for en reform af sikkerhedssektoren i Irak (EUAM Iraq) | 32 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2022/636 af 13. april 2022 om ændring af afgørelse (FUSP) 2022/338 om en bistandsforanstaltning inden for rammerne af den europæiske fredsfacilitet med henblik på levering af dødbringende militært udstyr og dødbringende militære platforme til Ukraines væbnede styrker | 34 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2022/637 af 13. april 2022 om ændring af afgørelse (FUSP) 2022/339 om en bistandsforanstaltning inden for rammerne af den europæiske fredsfacilitet til støtte for Ukraines væbnede styrker | 36 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2022/638 af 13. april 2022 om ændring af afgørelse 2014/486/FUSP om Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine) | 38 |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2022/639 af 27. august 2021 om støtteordning SA.54915 — 2020/C (ex 2019/N) Belgien — kapacitetsmekanisme
  (meddelt under nummer C(2021) 6431)

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2022/640 af 7. april 2022 om gennemførelsesbestemmelser for de vigtigste sikkerhedsaktørers roller og ansvarsområder | 106 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/630 af 8. april 2022 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Carne Mertolenga (BOB))

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/631 af 13. april 2022 om ændring af de gennemførelsesmæssige tekniske standarder i gennemførelsesforordning (EU) 2021/637 for så vidt angår offentliggørelse af eksponeringer mod renterisici for positioner, der ikke indgår i handelsbeholdningen (
  1
  )

1

3

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/632 af 13. april 2022 om foranstaltninger med hensyn til bestemte frugter med oprindelse i Argentina, Brasilien, Sydafrika, Uruguay og Zimbabwe for at hindre indslæbning og spredning af skadegøreren Phyllosticta citricarpa (Mc Alpine) Van der Aa i Unionen

Phyllosticta citricarpa

11

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/633 af 13. april 2022 om godkendelse af et præparat af Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 som ensileringstilsætningsstof til alle dyrearter (
  1
  )

Lactiplantibacillus plantarum

1

26

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/634 af 13. april 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 37/2010 for så vidt angår klassifikationen af stoffet bambermycin med hensyn til maksimalgrænseværdien for restkoncentrationer heraf i animalske fødevarer (
  1
  )

1

29

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2022/635 af 13. april 2022 om ændring af afgørelse (FUSP) 2017/1869 om Den Europæiske Unions rådgivende mission til støtte for en reform af sikkerhedssektoren i Irak (EUAM Iraq)

32

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2022/636 af 13. april 2022 om ændring af afgørelse (FUSP) 2022/338 om en bistandsforanstaltning inden for rammerne af den europæiske fredsfacilitet med henblik på levering af dødbringende militært udstyr og dødbringende militære platforme til Ukraines væbnede styrker

34

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2022/637 af 13. april 2022 om ændring af afgørelse (FUSP) 2022/339 om en bistandsforanstaltning inden for rammerne af den europæiske fredsfacilitet til støtte for Ukraines væbnede styrker

36

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2022/638 af 13. april 2022 om ændring af afgørelse 2014/486/FUSP om Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine)

38

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2022/639 af 27. august 2021 om støtteordning SA.54915 — 2020/C (ex 2019/N) Belgien — kapacitetsmekanisme
  (meddelt under nummer C(2021) 6431)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2021) 6431)

1

40

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2022/640 af 7. april 2022 om gennemførelsesbestemmelser for de vigtigste sikkerhedsaktørers roller og ansvarsområder

106

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/396 af 9. marts 2022 om gennemførelse af forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed ( EUT L 80 af 9.3.2022 ) | 117 |
| | * | Berigtigelse til Rådets afgørelse (FUSP) 2022/397 af 9. marts 2022 om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed ( EUT L 80 af 9.3.2022 ) | 118 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/396 af 9. marts 2022 om gennemførelse af forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed ( EUT L 80 af 9.3.2022 )

( EUT L 80 af 9.3.2022 )

117

*

Berigtigelse til Rådets afgørelse (FUSP) 2022/397 af 9. marts 2022 om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed ( EUT L 80 af 9.3.2022 )

( EUT L 80 af 9.3.2022 )

118

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 19.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 117/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/630

af 8. april 2022

om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (»Carne Mertolenga« (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Portugals ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Carne Mertolenga«, der er registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Portugals ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Carne Mertolenga«, der er registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 (2).

| (2) | Da der er tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (3) |
| --- | --- |

(2)

Da der er tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (3)

| (3) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal ændringen af varespecifikationen godkendes — |
| --- | --- |

(3)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal ændringen af varespecifikationen godkendes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den ændring af varespecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen »Carne Mertolenga« (BOB), godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. april 2022.

På Kommissionens vegne

For formanden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 af 12. juni 1996 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser efter proceduren i artikel 17 i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 (EFT L 148 af 21.6.1996, s. 1).

2

(3)  
  EUT C 514 af 21.12.2021, s. 5.

3

---

| 19.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 117/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 117/3

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/631

af 13. april 2022

om ændring af de gennemførelsesmæssige tekniske standarder i gennemførelsesforordning (EU) 2021/637 for så vidt angår offentliggørelse af eksponeringer mod renterisici for positioner, der ikke indgår i handelsbeholdningen

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (1), særlig artikel 434a, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I december 2019 gennemgik Baselkomitéen for Banktilsyn (BCBS) sin søjle 3-ramme, herunder oplysningskravene vedrørende renterisici uden for handelsbeholdningen (IRRBB) (2). I overensstemmelse med udviklingen af de internationale standarder, som BCBS har vedtaget, blev IRRBB-oplysningskravene, der trådte i kraft i juni 2021, indført i artikel 448 i forordning (EU) nr. 575/2013 ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/876 (3). |
| --- | --- |

(1)

I december 2019 gennemgik Baselkomitéen for Banktilsyn (BCBS) sin søjle 3-ramme, herunder oplysningskravene vedrørende renterisici uden for handelsbeholdningen (IRRBB) (2). I overensstemmelse med udviklingen af de internationale standarder, som BCBS har vedtaget, blev IRRBB-oplysningskravene, der trådte i kraft i juni 2021, indført i artikel 448 i forordning (EU) nr. 575/2013 ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/876 (3).

| (2) | I Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/637 (4) bør også omfatte de nye gennemførelsesmæssige tekniske standarder for offentliggørelse af IRRBB-oplysninger, der er fastsat i artikel 448 i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(2)

I Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/637 (4) bør også omfatte de nye gennemførelsesmæssige tekniske standarder for offentliggørelse af IRRBB-oplysninger, der er fastsat i artikel 448 i forordning (EU) nr. 575/2013.

| (3) | For at sikre, at institutterne offentliggør omfattende og sammenlignelige oplysninger om IRRBB, bør der fastlægges en tabel med kvalitative oplysninger om renterisici ved aktiviteter, der ikke indgår i handelsbeholdningen, og et skema med kvantitative oplysninger om renterisici ved aktiviteter, der ikke indgår i handelsbeholdningen. |
| --- | --- |

(3)

For at sikre, at institutterne offentliggør omfattende og sammenlignelige oplysninger om IRRBB, bør der fastlægges en tabel med kvalitative oplysninger om renterisici ved aktiviteter, der ikke indgår i handelsbeholdningen, og et skema med kvantitative oplysninger om renterisici ved aktiviteter, der ikke indgår i handelsbeholdningen.

| (4) | For at give institutterne tilstrækkelig tid til at forberede offentliggørelsen af oplysninger i overensstemmelse med denne forordning bør det kun være et krav for institutterne i deres første offentliggørelse at indberette oplysningerne for den indeværende periode. |
| --- | --- |

(4)

For at give institutterne tilstrækkelig tid til at forberede offentliggørelsen af oplysninger i overensstemmelse med denne forordning bør det kun være et krav for institutterne i deres første offentliggørelse at indberette oplysningerne for den indeværende periode.

| (5) | Gennemførelsesforordning (EU) 2021/637 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(5)

Gennemførelsesforordning (EU) 2021/637 bør derfor ændres.

| (6) | Denne forordning er baseret på de udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har forelagt Kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

Denne forordning er baseret på de udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har forelagt Kommissionen.

| (7) | Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har gennemført åbne offentlige høringer om det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt anmodet interessentgruppen for banker, som er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (5), om rådgivning — |
| --- | --- |

(7)

Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har gennemført åbne offentlige høringer om det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt anmodet interessentgruppen for banker, som er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (5), om rådgivning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2021/637

I gennemførelsesforordning (EU) 2021/637 foretages følgende ændringer:

| 1) | Følgende indsættes som artikel 16a:

  »Artikel 16a
  Offentliggørelse af eksponeringer mod renterisici i positioner, der ikke indgår i handelsbeholdningen

  1.   Institutterne offentliggør de oplysninger, der er omhandlet i artikel 448, stk. 1, litra a) og b), i forordning (EU) nr. 575/2013, ved hjælp af skema EU IRRBB1 i bilag XXXVII til nærværende forordning, idet instrukserne i bilag XXXVIII til nærværende forordning følges.


  2.   Institutterne offentliggør de oplysninger, der er omhandlet i artikel 448, stk. 1, litra c)-g), i forordning (EU) nr. 575/2013, ved hjælp af skema EU IRRBBA i bilag XXXVII til nærværende forordning, idet instrukserne i bilag XXXVIII til nærværende forordning følges.


  3.   Hvis institutter for første gang offentliggør oplysninger i henhold til stk. 1 eller 2, er det ikke nødvendigt at offentliggøre disse oplysninger vedrørende den foregående referencedato.« |
| --- | --- |

1)

Følgende indsættes som artikel 16a:

»Artikel 16a

Offentliggørelse af eksponeringer mod renterisici i positioner, der ikke indgår i handelsbeholdningen

1.   Institutterne offentliggør de oplysninger, der er omhandlet i artikel 448, stk. 1, litra a) og b), i forordning (EU) nr. 575/2013, ved hjælp af skema EU IRRBB1 i bilag XXXVII til nærværende forordning, idet instrukserne i bilag XXXVIII til nærværende forordning følges.

2.   Institutterne offentliggør de oplysninger, der er omhandlet i artikel 448, stk. 1, litra c)-g), i forordning (EU) nr. 575/2013, ved hjælp af skema EU IRRBBA i bilag XXXVII til nærværende forordning, idet instrukserne i bilag XXXVIII til nærværende forordning følges.

3.   Hvis institutter for første gang offentliggør oplysninger i henhold til stk. 1 eller 2, er det ikke nødvendigt at offentliggøre disse oplysninger vedrørende den foregående referencedato.«

| 2) | Bilag XXXVII som fastlagt i bilag I til nærværende forordning tilføjes. |
| --- | --- |

2)

Bilag XXXVII som fastlagt i bilag I til nærværende forordning tilføjes.

| 3) | Bilag XXXVIII som fastlagt i bilag II til nærværende forordning tilføjes. |
| --- | --- |

3)

Bilag XXXVIII som fastlagt i bilag II til nærværende forordning tilføjes.

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. april 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  
  »Disclosure requirements: DIS70: Interest rate risk in the banking book«. Version pr. 15. december 2019. https://www.bis.org/basel_framework/chapter/DIS/70.htm.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/876 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår gearingsgrad, net stable funding ratio, krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, modpartskreditrisiko, markedsrisiko, eksponeringer mod centrale modparter, eksponeringer mod kollektive investeringsordninger, store eksponeringer og indberetnings- og oplysningskrav, og forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 1).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/637 af 15. marts 2021 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder vedrørende institutters offentliggørelse af de oplysninger, der er omhandlet i ottende del, afsnit II og III, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013, og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1423/2013, Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/1555, Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/200 og Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2295 (EUT L 136 af 21.4.2021, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12).

5

---

BILAG II

»BILAG XXXVII

Skema EU IRRBBA — Kvalitative oplysninger om renterisici for aktiviteter, der ikke indgår i handelsbeholdningen

Fritekstbokse til offentliggørelse af kvalitative oplysninger

| Række nr. | Kvalitative oplysninger — fritekst | Retsgrundlag |
| --- | --- | --- |
| a) | En beskrivelse af, hvordan instituttet definerer IRRBB med henblik på risikostyring og -måling | | Artikel 448, stk. 1, litra e) |
| b) | En beskrivelse af instituttets overordnede forvaltnings- og begrænsningsstrategier for IRRBB | | Artikel 448, stk. 1, litra f) |
| c) | Hyppigheden af beregningen af instituttets IRRBB-foranstaltninger og en beskrivelse af de specifikke mål, som instituttet anvender til at måle dets følsomhed over for IRRBB | | Artikel 448, stk. 1 litra e), nr. i) og v), Artikel 448, stk. 2 |
| d) | En beskrivelse af scenarier for rentestød og stressscenarier, som instituttet anvender til at estimere ændringer i den økonomiske værdi og i nettorenteindtægter (hvis relevant) | | Artikel 448, stk. 1, litra e), nr. iii) Artikel 448, stk. 2 |
| e) | En beskrivelse af de vigtigste modellerings- og parameterantagelser, som adskiller sig fra dem, der anvendes til offentliggørelse af skema EU IRRBB1 (hvis relevant) | | Artikel 448, stk. 1, litra e), nr. ii) Artikel 448, stk. 2 |
| f) | En overordnet beskrivelse af, hvordan instituttet afdækker sin IRRBB og den dertil knyttede regnskabsmæssige behandling (hvis relevant) | | Artikel 448, stk. 1, litra e), nr. iv) Artikel 448, stk. 2 |
| g) | En beskrivelse af de vigtigste modellerings- og parameterantagelser, der anvendes til IRRBB-foranstaltningerne i skema EU IRRBB1 (hvis relevant) | | Artikel 448, stk. 1, litra c) Artikel 448, stk. 2 |
| h) | Forklaring af for IRRBB-foranstaltningernes betydning og af deres betydelige variationer siden foregående offentliggørelse | | Artikel 448, stk. 1, litra d) |
| i) | Eventuelle andre relevante oplysninger om IRRBB-foranstaltningerne offentliggjort i skema EU IRRBB1 (valgfrit) | | |
| (1) (2) | Offentliggørelse af den gennemsnitlige og længste rentetilpasningstid , der er fastsat for indskud med ubestemt løbetid | | Artikel 448, stk. 1, litra g) |

Række nr.

Kvalitative oplysninger — fritekst

Retsgrundlag

a)

En beskrivelse af, hvordan instituttet definerer IRRBB med henblik på risikostyring og -måling

Artikel 448, stk. 1, litra e)

b)

En beskrivelse af instituttets overordnede forvaltnings- og begrænsningsstrategier for IRRBB

Artikel 448, stk. 1, litra f)

c)

Hyppigheden af beregningen af instituttets IRRBB-foranstaltninger og en beskrivelse af de specifikke mål, som instituttet anvender til at måle dets følsomhed over for IRRBB

Artikel 448, stk. 1 litra e), nr. i) og v), Artikel 448, stk. 2

d)

En beskrivelse af scenarier for rentestød og stressscenarier, som instituttet anvender til at estimere ændringer i den økonomiske værdi og i nettorenteindtægter (hvis relevant)

Artikel 448, stk. 1, litra e), nr. iii) Artikel 448, stk. 2

e)

En beskrivelse af de vigtigste modellerings- og parameterantagelser, som adskiller sig fra dem, der anvendes til offentliggørelse af skema EU IRRBB1 (hvis relevant)

Artikel 448, stk. 1, litra e), nr. ii) Artikel 448, stk. 2

f)

En overordnet beskrivelse af, hvordan instituttet afdækker sin IRRBB og den dertil knyttede regnskabsmæssige behandling (hvis relevant)

Artikel 448, stk. 1, litra e), nr. iv) Artikel 448, stk. 2

g)

En beskrivelse af de vigtigste modellerings- og parameterantagelser, der anvendes til IRRBB-foranstaltningerne i skema EU IRRBB1 (hvis relevant)

Artikel 448, stk. 1, litra c) Artikel 448, stk. 2

h)

Forklaring af for IRRBB-foranstaltningernes betydning og af deres betydelige variationer siden foregående offentliggørelse

Artikel 448, stk. 1, litra d)

i)

Eventuelle andre relevante oplysninger om IRRBB-foranstaltningerne offentliggjort i skema EU IRRBB1 (valgfrit)

(1) (2)

Offentliggørelse af den gennemsnitlige og længste rentetilpasningstid , der er fastsat for indskud med ubestemt løbetid

Artikel 448, stk. 1, litra g)

Skema EU IRRBB1 — Renterisici for aktiviteter, der ikke indgår i handelsbeholdningen

| Stødscenarier i forbindelse med tilsyn | a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ændringer i den økonomiske værdi af kapitalgrundlaget | Ændringer i nettorenteindtægterne |
| Indeværende periode | Foregående periode | Indeværende periode | Foregående periode |
| 1 | Parallelt opad | | | | |
| 2 | Parallelt nedad | | | | |
| 3 | Steepener | | | | |
| 4 | Flattener | | | | |
| 5 | Korte renter opad | | | | |
| 6 | Korte renter nedad | | | | |

Stødscenarier i forbindelse med tilsyn

a

b

c

d

Ændringer i den økonomiske værdi af kapitalgrundlaget

Ændringer i nettorenteindtægterne

Indeværende periode

Foregående periode

Indeværende periode

Foregående periode

1

Parallelt opad

2

Parallelt nedad

3

Steepener

4

Flattener

5

Korte renter opad

6

Korte renter nedad

«

---

BILAG I

»BILAG XXXVIII

Instrukser vedrørende om renterisici i positioner, der ikke indgår i handelsbeholdningen

Oplysningsinstrukser for skema EU IRRBBA

Institutterne offentliggør de kvalitative oplysninger, der er anført nedenfor, på grundlag af deres interne risikomålingsmetode, standardmetode eller forenklede standardmetode, hvor det er relevant, i overensstemmelse med artikel 84 i direktiv 2013/36/EU.

Disse instrukser er udarbejdet på grundlag af kravene i artikel 448 i forordning (EU) nr. 575/2013 og i overensstemmelse med Basel søjle 3-oplysningsstandarden.

| Henvisninger til retsakter og instrukser |
| --- |
| Række nr. | Forklaring |
| a) | En beskrivelse af, hvordan instituttet definerer IRRBB med henblik på risikostyring og -måling

  I henhold til artikel 448, stk. 1, litra e), i forordning (EU) nr. 575/2013 skal institutterne give en generel beskrivelse af, hvordan renterisikoen for deres aktiviteter uden for handelsbeholdningen med henblik på de kompetente myndigheders kontrol i overensstemmelse med artikel 84 i direktiv 2013/36/EU defineres, måles, begrænses og kontrolleres. |
| b) | En beskrivelse af instituttets overordnede forvaltnings- og begrænsningsstrategier for IRRBB

  I henhold til artikel 448, stk. 1, litra f), i forordning (EU) nr. 575/2013 skal institutterne give en generel beskrivelse af IRRBB's overordnede forvaltnings- og begrænsningsstrategier, herunder: overvågning af den økonomiske værdi af kapitalgrundlag og nettorenteindtægter i forhold til fastlagte grænser, risikoafdækningspraksis, udførelse af stresstest, resultatanalyse, betydningen af uafhængig revision, aktiv-passiv-styringsudvalgets rolle og praksis, instituttets praksis for at sikre passende modelvalidering og rettidige ajourføringer af modeller som reaktion på ændrede markedsvilkår. |
| c) | Hyppigheden af beregningen af instituttets IRRBB-foranstaltninger og en beskrivelse af de specifikke mål, som instituttet anvender til at måle dets følsomhed over for IRRBB

  I henhold til artikel 448, stk. 1, litra e), nr. i) og v), i forordning (EU) nr. 575/2013 skal institutterne give en generel beskrivelse af de specifikke risikomål, der anvendes til at estimere ændringer i deres økonomiske værdi af kapitalgrundlag og i deres nettorenteindtægter, og angive, hvor ofte renterisikoen evalueres.
  I henhold til artikel 448, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013 finder beskrivelsen af de specifikke risikomål, der anvendes til at måle følsomheden over for IRRBB, ikke anvendelse på institutter, der anvender standardmetoden eller den forenklede standardmetode, som er omhandlet i artikel 84, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU. |
| d) | En beskrivelse af scenarier for rentestød og stressscenarier, som instituttet anvender til at estimere ændringer i den økonomiske værdi og i nettorenteindtægter (hvis relevant)

  I henhold til artikel 448, stk. 1, litra e), nr. iii), i forordning (EU) nr. 575/2013 skal institutterne give en generel beskrivelse af de scenarier for rentestød, som anvendes til at estimere renterisikoen.
  I henhold til artikel 448, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013 finder offentliggørelseskravet ikke anvendelse på institutter, der anvender standardmetoden eller den forenklede standardmetode, som er omhandlet i artikel 84, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU. |
| e) | En beskrivelse af de vigtigste modellerings- og parameterantagelser, som adskiller sig fra dem, der anvendes til offentliggørelse af skema EU IRRBB1 (hvis relevant)

  I henhold til artikel 448, stk. 1, litra e), nr. ii), i forordning (EU) nr. 575/2013 skal instituttet, hvis de vigtigste modellerings- og parameterantagelser, der anvendes i instituttets interne målesystemer, adskiller fra dem, der er omhandlet i artikel 98, stk. 5a, i direktiv 2013/36/EU, og som anvendes til offentliggørelse i skema EU IRRBB1, give en generel beskrivelse af disse antagelser, herunder rationalet for disse forskelle (f.eks. historiske data, offentliggjort forskning, ledelsens vurdering og analyse osv.).
  I henhold til artikel 448, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013 finder offentliggørelseskravet ikke anvendelse på institutter, der anvender standardmetoden eller den forenklede standardmetode, som er omhandlet i artikel 84, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU. |
| f) | En overordnet beskrivelse af, hvordan instituttet afdækker sin IRRBB og den dertil knyttede regnskabsmæssige behandling (hvis relevant)

  I overensstemmelse med artikel 448, stk. 1, litra e), nr. iv), i forordning (EU) nr. 575/2013 skal institutterne specifikt identificere virkningen af afdækninger af deres renterisiko, herunder interne afdækninger, der opfylder kravene i artikel 106, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013.
  I henhold til artikel 448, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013 finder offentliggørelseskravet ikke anvendelse på institutter, der anvender standardmetoden eller den forenklede standardmetode, som er omhandlet i artikel 84, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU. |
| g) | En beskrivelse af de vigtigste modellerings- og parameterantagelser, der anvendes til IRRBB-foranstaltningerne i skema EU IRRBB1 (hvis relevant)

  I henhold til artikel 448, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 575/2013 skal institutterne give en generel beskrivelse af de vigtigste modellerings- og parameterantagelser, bortset fra dem, der er omhandlet i artikel 98, stk. 5a, litra b) og c), i direktiv 2013/36/EU, og som anvendes ved beregning af ændringer i den økonomiske værdi af kapitalgrundlaget og nettorenteindtægterne, i skema EU IRRBB1. Denne generelle beskrivelse skal som minimum omfatte:






  a) | hvordan den gennemsnitlige rentetilpasningstid for indskud med ubestemt løbetid er blevet fastsat, herunder eventuelle unikke produktegenskaber, der påvirker forudsat adfærdsmæssig revurderingstidspunkt |

Henvisninger til retsakter og instrukser

Række nr.

Forklaring

a)

En beskrivelse af, hvordan instituttet definerer IRRBB med henblik på risikostyring og -måling

I henhold til artikel 448, stk. 1, litra e), i forordning (EU) nr. 575/2013 skal institutterne give en generel beskrivelse af, hvordan renterisikoen for deres aktiviteter uden for handelsbeholdningen med henblik på de kompetente myndigheders kontrol i overensstemmelse med artikel 84 i direktiv 2013/36/EU defineres, måles, begrænses og kontrolleres.

b)

En beskrivelse af instituttets overordnede forvaltnings- og begrænsningsstrategier for IRRBB

I henhold til artikel 448, stk. 1, litra f), i forordning (EU) nr. 575/2013 skal institutterne give en generel beskrivelse af IRRBB's overordnede forvaltnings- og begrænsningsstrategier, herunder: overvågning af den økonomiske værdi af kapitalgrundlag og nettorenteindtægter i forhold til fastlagte grænser, risikoafdækningspraksis, udførelse af stresstest, resultatanalyse, betydningen af uafhængig revision, aktiv-passiv-styringsudvalgets rolle og praksis, instituttets praksis for at sikre passende modelvalidering og rettidige ajourføringer af modeller som reaktion på ændrede markedsvilkår.

c)

Hyppigheden af beregningen af instituttets IRRBB-foranstaltninger og en beskrivelse af de specifikke mål, som instituttet anvender til at måle dets følsomhed over for IRRBB

I henhold til artikel 448, stk. 1, litra e), nr. i) og v), i forordning (EU) nr. 575/2013 skal institutterne give en generel beskrivelse af de specifikke risikomål, der anvendes til at estimere ændringer i deres økonomiske værdi af kapitalgrundlag og i deres nettorenteindtægter, og angive, hvor ofte renterisikoen evalueres.

I henhold til artikel 448, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013 finder beskrivelsen af de specifikke risikomål, der anvendes til at måle følsomheden over for IRRBB, ikke anvendelse på institutter, der anvender standardmetoden eller den forenklede standardmetode, som er omhandlet i artikel 84, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU.

d)

En beskrivelse af scenarier for rentestød og stressscenarier, som instituttet anvender til at estimere ændringer i den økonomiske værdi og i nettorenteindtægter (hvis relevant)

I henhold til artikel 448, stk. 1, litra e), nr. iii), i forordning (EU) nr. 575/2013 skal institutterne give en generel beskrivelse af de scenarier for rentestød, som anvendes til at estimere renterisikoen.

I henhold til artikel 448, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013 finder offentliggørelseskravet ikke anvendelse på institutter, der anvender standardmetoden eller den forenklede standardmetode, som er omhandlet i artikel 84, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU.

e)

En beskrivelse af de vigtigste modellerings- og parameterantagelser, som adskiller sig fra dem, der anvendes til offentliggørelse af skema EU IRRBB1 (hvis relevant)

I henhold til artikel 448, stk. 1, litra e), nr. ii), i forordning (EU) nr. 575/2013 skal instituttet, hvis de vigtigste modellerings- og parameterantagelser, der anvendes i instituttets interne målesystemer, adskiller fra dem, der er omhandlet i artikel 98, stk. 5a, i direktiv 2013/36/EU, og som anvendes til offentliggørelse i skema EU IRRBB1, give en generel beskrivelse af disse antagelser, herunder rationalet for disse forskelle (f.eks. historiske data, offentliggjort forskning, ledelsens vurdering og analyse osv.).

I henhold til artikel 448, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013 finder offentliggørelseskravet ikke anvendelse på institutter, der anvender standardmetoden eller den forenklede standardmetode, som er omhandlet i artikel 84, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU.

f)

En overordnet beskrivelse af, hvordan instituttet afdækker sin IRRBB og den dertil knyttede regnskabsmæssige behandling (hvis relevant)

I overensstemmelse med artikel 448, stk. 1, litra e), nr. iv), i forordning (EU) nr. 575/2013 skal institutterne specifikt identificere virkningen af afdækninger af deres renterisiko, herunder interne afdækninger, der opfylder kravene i artikel 106, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013.

I henhold til artikel 448, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013 finder offentliggørelseskravet ikke anvendelse på institutter, der anvender standardmetoden eller den forenklede standardmetode, som er omhandlet i artikel 84, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU.

g)

En beskrivelse af de vigtigste modellerings- og parameterantagelser, der anvendes til IRRBB-foranstaltningerne i skema EU IRRBB1 (hvis relevant)

I henhold til artikel 448, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 575/2013 skal institutterne give en generel beskrivelse af de vigtigste modellerings- og parameterantagelser, bortset fra dem, der er omhandlet i artikel 98, stk. 5a, litra b) og c), i direktiv 2013/36/EU, og som anvendes ved beregning af ændringer i den økonomiske værdi af kapitalgrundlaget og nettorenteindtægterne, i skema EU IRRBB1. Denne generelle beskrivelse skal som minimum omfatte:

a)

hvordan den gennemsnitlige rentetilpasningstid for indskud med ubestemt løbetid er blevet fastsat, herunder eventuelle unikke produktegenskaber, der påvirker forudsat adfærdsmæssig revurderingstidspunkt

| b) | den metode, der er anvendt til at estimere renten for førtidig indfrielse af lånet og/eller renten for førtidig hævning af tidsindskud, og andre væsentlige antagelser |
| --- | --- |

b)

den metode, der er anvendt til at estimere renten for førtidig indfrielse af lånet og/eller renten for førtidig hævning af tidsindskud, og andre væsentlige antagelser

| c) | eventuelle andre antagelser, herunder for instrumenter med adfærdsmæssige optionaliteter, som har en væsentlig indvirkning på IRRBB-foranstaltningerne som oplyst i skema EU IRRBB1, herunder en redegørelse for, hvorfor disse er væsentlige. |
| --- | --- |

c)

eventuelle andre antagelser, herunder for instrumenter med adfærdsmæssige optionaliteter, som har en væsentlig indvirkning på IRRBB-foranstaltningerne som oplyst i skema EU IRRBB1, herunder en redegørelse for, hvorfor disse er væsentlige.

I henhold til artikel 448, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013 finder offentliggørelseskravet ikke anvendelse på institutter, der anvender standardmetoden eller den forenklede standardmetode, som er omhandlet i artikel 84, stk. 1, i direktiv 2013/36/EU.

h)

Forklaring af IRRBB-foranstaltningernes betydning og af deres betydelige variationer siden foregående offentliggørelse

I henhold til artikel 448, stk. 1, litra d), i forordning (EU) nr. 575/2013 skal institutterne give en generel forklaring af betydningen af de IRRBB-foranstaltninger, der er offentliggjort i skema EU IRRBB1, og af eventuelle væsentlige ændringer af disse IRRBB-foranstaltninger siden den foregående referencedato for offentliggørelse.

i)

Eventuelle andre relevante oplysninger om IRRBB-foranstaltningerne offentliggjort i skema EU IRRBB1 (valgfrit)

Andre relevante oplysninger, som institutterne ønsker at offentliggøre vedrørende IRRBB-foranstaltningerne i skema EU IRRBB1.

Indtil kriterierne i retningslinjerne i artikel 84, stk. 6, i direktiv 2013/36/EU og de yderligere elementer, der er anført i artikel 98, stk. 5a, i direktiv 2013/36/EU, finder anvendelse, skal institutterne offentliggøre de parametre, der anvendes til stødscenarierne i forbindelse med tilsyn, den definition af nettorenteindtægter, de anvender, og andre relevante oplysninger til forståelse af, hvordan ændringerne i nettorenteindtægterne er blevet beregnet i skema EU IRRBB1.

1), 2)

Offentliggørelse af den gennemsnitlige og længste rentetilpasningstid, der er fastsat for indskud med ubestemt løbetid

I henhold til artikel 448, stk. 1, litra g), i forordning (EU) nr. 575/2013 skal institutterne offentliggøre den gennemsnitlige og længste rentetilpasningsfrist, der er fastsat for indskud med ubestemt løbetid fra detailmodparter og ikke-finansielle engrosmodparter. Oplysningerne skal særskilt henvise til både den centrale del og det fulde beløb af indskud med ubestemt løbetid fra detailmodparter og ikke-finansielle engrosmodparter.

Oplysningsinstrukser for skema EU IRRBB1

| 1. | Institutterne skal vurdere renterisikoen for aktiviteter uden for handelsbeholdningen på grundlag af deres interne risikomålingsmetode, standardmetode eller forenklede standardmetode, hvor det er relevant, i overensstemmelse med artikel 84 i direktiv 2013/36/EU under hensyntagen til stødscenarierne i forbindelse med tilsyn og de fælles modellerings- og parameterantagelser, der er omhandlet i artikel 98, stk. 5a, i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Disse instrukser er udarbejdet på grundlag af kravene i artikel 448 i forordning (EU) nr. 575/2013 og i overensstemmelse med Basel søjle 3-oplysningsstandarden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Institutterne er ikke forpligtet til at indberette oplysningerne for den foregående periode i deres første offentliggørelse.







  Instrukser til udfyldelse af offentliggørelsesskema EU IRRBB1 |
| --- | --- |
| Kolonne | Forklaring |
| a, b | Ændringer i den økonomiske værdi af kapitalgrundlaget

  Artikel 448, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013.
  Institutterne skal indberette ændringerne i den økonomiske værdi af kapitalgrundlaget under hvert rentestødscenario i forbindelse med tilsyn for den indeværende og den foregående periode i overensstemmelse med kravene i artikel 84 og artikel 98, stk. 5, i direktiv 2013/36/EU. |
| c, d | Ændringer i nettorenteindtægterne

  Artikel 448, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 575/2013.
  Institutterne skal indberette ændringerne i nettorenteindtægterne under de to rentestødscenarier i forbindelse med tilsyn i skemaet for den indeværende og den foregående periode i overensstemmelse med kravene i artikel 84 og artikel 98, stk. 5, i direktiv 2013/36/EU.
  Indtil kriterierne i retningslinjerne i artikel 84, stk. 6, i direktiv 2013/36/EU og de yderligere elementer, der er anført i artikel 98, stk. 5a, i direktiv 2013/36/EU, finder anvendelse, skal institutterne beskrive definitionen og de vigtigste karakteristika (scenarier, antagelser og tidshorisonter for nettorenteindtægter) for nettorenteindtægter, som de anvender, i litra i) i skema EU IRRBBA, eller, hvis de lader disse kolonner stå tomme, forklare årsagerne i litra i) i skema EU IRRBBA. |
| Række | Forklaring |
| 1 | Parallelt opad

  Institutterne skal offentliggøre ændringerne i den økonomiske værdi af kapitalgrundlaget og ændringerne i nettorenteindtægterne ved et konstant parallelt opadrettet stød i rentekurven.
  Indtil kriterierne i retningslinjerne i artikel 84, stk. 6, i direktiv 2013/36/EU og de yderligere elementer, der er anført i artikel 98, stk. 5a, i direktiv 2013/36/EU, finder anvendelse, beskrives de parametre, der anvendes til dette scenario, i litra i) i tabel EU IRRBBA. |
| 2 | Parallelt nedad

  Institutterne skal offentliggøre ændringerne i den økonomiske værdi af kapitalgrundlaget og ændringerne i nettorenteindtægterne ved et konstant parallelt nedadrettet stød i rentekurven.
  Indtil kriterierne i retningslinjerne i artikel 84, stk. 6, i direktiv 2013/36/EU og de yderligere elementer, der er anført i artikel 98, stk. 5a, i direktiv 2013/36/EU, finder anvendelse, beskrives de parametre, der anvendes til dette scenario, i litra i) i tabel EU IRRBBA. |
| 3 | Steepener

  Institutterne skal offentliggøre ændringerne i den økonomiske værdi af kapitalgrundlaget under et scenario med korte renter nedad og lange renter opad på rentekurven.
  Indtil kriterierne i retningslinjerne i artikel 84, stk. 6, i direktiv 2013/36/EU og de yderligere elementer, der er anført i artikel 98, stk. 5a, i direktiv 2013/36/EU, finder anvendelse, beskrives de parametre, der anvendes til dette scenario, i litra i) i tabel EU IRRBBA. |
| 4 | Flattener

  Institutterne skal offentliggøre ændringerne i den økonomiske værdi af kapitalgrundlaget under et scenario med korte renter opad og lange renter nedad på rentekurven.
  Indtil kriterierne i retningslinjerne i artikel 84, stk. 6, i direktiv 2013/36/EU og de yderligere elementer, der er anført i artikel 98, stk. 5a, i direktiv 2013/36/EU, finder anvendelse, beskrives de parametre, der anvendes til dette scenario, i litra i) i tabel EU IRRBBA. |
| 5 | Korte renter opad

  Institutterne skal offentliggøre ændringerne i den økonomiske værdi af kapitalgrundlaget under et scenario med korte renter opad på rentekurven.
  Indtil kriterierne i retningslinjerne i artikel 84, stk. 6, i direktiv 2013/36/EU og de yderligere elementer, der er anført i artikel 98, stk. 5a, i direktiv 2013/36/EU, finder anvendelse, beskrives de parametre, der anvendes til dette scenario, i litra i) i tabel EU IRRBBA. |
| 6 | Korte renter nedad

  Institutterne skal offentliggøre ændringerne i den økonomiske værdi af kapitalgrundlaget under et scenario med korte renter nedad på rentekurven.
  Indtil kriterierne i retningslinjerne i artikel 84, stk. 6, i direktiv 2013/36/EU og de yderligere elementer, der er anført i artikel 98, stk. 5a, i direktiv 2013/36/EU, finder anvendelse, beskrives de parametre, der anvendes til dette scenario, i litra i) i tabel EU IRRBBA. |

3.

Instrukser til udfyldelse af offentliggørelsesskema EU IRRBB1

Kolonne

Forklaring

a, b

Ændringer i den økonomiske værdi af kapitalgrundlaget

Artikel 448, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013.

Institutterne skal indberette ændringerne i den økonomiske værdi af kapitalgrundlaget under hvert rentestødscenario i forbindelse med tilsyn for den indeværende og den foregående periode i overensstemmelse med kravene i artikel 84 og artikel 98, stk. 5, i direktiv 2013/36/EU.

c, d

Ændringer i nettorenteindtægterne

Artikel 448, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 575/2013.

Institutterne skal indberette ændringerne i nettorenteindtægterne under de to rentestødscenarier i forbindelse med tilsyn i skemaet for den indeværende og den foregående periode i overensstemmelse med kravene i artikel 84 og artikel 98, stk. 5, i direktiv 2013/36/EU.

Indtil kriterierne i retningslinjerne i artikel 84, stk. 6, i direktiv 2013/36/EU og de yderligere elementer, der er anført i artikel 98, stk. 5a, i direktiv 2013/36/EU, finder anvendelse, skal institutterne beskrive definitionen og de vigtigste karakteristika (scenarier, antagelser og tidshorisonter for nettorenteindtægter) for nettorenteindtægter, som de anvender, i litra i) i skema EU IRRBBA, eller, hvis de lader disse kolonner stå tomme, forklare årsagerne i litra i) i skema EU IRRBBA.

Række

Forklaring

1

Parallelt opad

Institutterne skal offentliggøre ændringerne i den økonomiske værdi af kapitalgrundlaget og ændringerne i nettorenteindtægterne ved et konstant parallelt opadrettet stød i rentekurven.

Indtil kriterierne i retningslinjerne i artikel 84, stk. 6, i direktiv 2013/36/EU og de yderligere elementer, der er anført i artikel 98, stk. 5a, i direktiv 2013/36/EU, finder anvendelse, beskrives de parametre, der anvendes til dette scenario, i litra i) i tabel EU IRRBBA.

2

Parallelt nedad

Institutterne skal offentliggøre ændringerne i den økonomiske værdi af kapitalgrundlaget og ændringerne i nettorenteindtægterne ved et konstant parallelt nedadrettet stød i rentekurven.

Indtil kriterierne i retningslinjerne i artikel 84, stk. 6, i direktiv 2013/36/EU og de yderligere elementer, der er anført i artikel 98, stk. 5a, i direktiv 2013/36/EU, finder anvendelse, beskrives de parametre, der anvendes til dette scenario, i litra i) i tabel EU IRRBBA.

3

Steepener

Institutterne skal offentliggøre ændringerne i den økonomiske værdi af kapitalgrundlaget under et scenario med korte renter nedad og lange renter opad på rentekurven.

Indtil kriterierne i retningslinjerne i artikel 84, stk. 6, i direktiv 2013/36/EU og de yderligere elementer, der er anført i artikel 98, stk. 5a, i direktiv 2013/36/EU, finder anvendelse, beskrives de parametre, der anvendes til dette scenario, i litra i) i tabel EU IRRBBA.

4

Flattener

Institutterne skal offentliggøre ændringerne i den økonomiske værdi af kapitalgrundlaget under et scenario med korte renter opad og lange renter nedad på rentekurven.

Indtil kriterierne i retningslinjerne i artikel 84, stk. 6, i direktiv 2013/36/EU og de yderligere elementer, der er anført i artikel 98, stk. 5a, i direktiv 2013/36/EU, finder anvendelse, beskrives de parametre, der anvendes til dette scenario, i litra i) i tabel EU IRRBBA.

5

Korte renter opad

Institutterne skal offentliggøre ændringerne i den økonomiske værdi af kapitalgrundlaget under et scenario med korte renter opad på rentekurven.

Indtil kriterierne i retningslinjerne i artikel 84, stk. 6, i direktiv 2013/36/EU og de yderligere elementer, der er anført i artikel 98, stk. 5a, i direktiv 2013/36/EU, finder anvendelse, beskrives de parametre, der anvendes til dette scenario, i litra i) i tabel EU IRRBBA.

6

Korte renter nedad

Institutterne skal offentliggøre ændringerne i den økonomiske værdi af kapitalgrundlaget under et scenario med korte renter nedad på rentekurven.

Indtil kriterierne i retningslinjerne i artikel 84, stk. 6, i direktiv 2013/36/EU og de yderligere elementer, der er anført i artikel 98, stk. 5a, i direktiv 2013/36/EU, finder anvendelse, beskrives de parametre, der anvendes til dette scenario, i litra i) i tabel EU IRRBBA.

---

| 19.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 117/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 117/11

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/632

af 13. april 2022

om foranstaltninger med hensyn til bestemte frugter med oprindelse i Argentina, Brasilien, Sydafrika, Uruguay og Zimbabwe for at hindre indslæbning og spredning af skadegøreren Phyllosticta citricarpa (Mc Alpine) Van der Aa i Unionen

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031 af 26. oktober 2016 om beskyttelsesforanstaltninger mod planteskadegørere og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 228/2013, (EU) nr. 652/2014 og (EU) nr. 1143/2014 og om ophævelse af Rådets direktiv 69/464/EØF, 74/647/EØF, 93/85/EØF, 98/57/EF, 2000/29/EF, 2006/91/EF og 2007/33/EF (1), særlig artikel 41, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/715 (2) er der fastlagt foranstaltninger med hensyn til frugter af Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., og hybrider heraf, bortset fra frugter af Citrus aurantium L. og Citrus latifolia Tanaka (»de pågældende frugter«), med oprindelse i Argentina, Brasilien, Sydafrika eller Uruguay, for at forhindre indslæbning og spredning på Unionens område af Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa (»den pågældende skadegører«). Den pågældende gennemførelsesafgørelse udløber den 31. marts 2022. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/715 (2) er der fastlagt foranstaltninger med hensyn til frugter af Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., og hybrider heraf, bortset fra frugter af Citrus aurantium L. og Citrus latifolia Tanaka (»de pågældende frugter«), med oprindelse i Argentina, Brasilien, Sydafrika eller Uruguay, for at forhindre indslæbning og spredning på Unionens område af Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa (»den pågældende skadegører«). Den pågældende gennemførelsesafgørelse udløber den 31. marts 2022.

| (2) | I del A i bilag II til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 (3) er der fastsat en liste over EU-karantæneskadegørere, som ikke vides at forekomme på Unionens område. Gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 har til formål at forhindre indslæbning, etablering og spredning af disse skadegørere på Unionens område. |
| --- | --- |

(2)

I del A i bilag II til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 (3) er der fastsat en liste over EU-karantæneskadegørere, som ikke vides at forekomme på Unionens område. Gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 har til formål at forhindre indslæbning, etablering og spredning af disse skadegørere på Unionens område.

| (3) | Den pågældende skadegører er opført som en EU-karantæneskadegører i bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072. Den er også opført som en prioriteret skadegører i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/1702 (4). |
| --- | --- |

(3)

Den pågældende skadegører er opført som en EU-karantæneskadegører i bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072. Den er også opført som en prioriteret skadegører i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/1702 (4).

| (4) | Siden 2016 har medlemsstaterne indberettet flere tilfælde af manglende overholdelse på grund af forekomsten af den pågældende skadegører i importen til Unionen af de pågældende frugter med oprindelse i Argentina, Brasilien, Sydafrika og Uruguay. Det er derfor nødvendigt at opretholde og ajourføre de foranstaltninger, der er fastsat i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/715, for hvert af disse lande og af klarhedshensyn fastsætte dem i en forordning. |
| --- | --- |

(4)

Siden 2016 har medlemsstaterne indberettet flere tilfælde af manglende overholdelse på grund af forekomsten af den pågældende skadegører i importen til Unionen af de pågældende frugter med oprindelse i Argentina, Brasilien, Sydafrika og Uruguay. Det er derfor nødvendigt at opretholde og ajourføre de foranstaltninger, der er fastsat i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/715, for hvert af disse lande og af klarhedshensyn fastsætte dem i en forordning.

| (5) | Desuden blev der i 2021 konstateret et stort antal tilfælde af manglende overholdelse på grund af forekomsten af den pågældende skadegører på de pågældende frugter med oprindelse i Zimbabwe. Dette store antal tilfælde af manglende overholdelse fra Zimbabwe tyder på, at foranstaltningerne i punkt 60 i bilag VII til gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 ikke er tilstrækkelige til at sikre, at de pågældende frugter fra Zimbabwe er frie for den pågældende skadegører, og det er derfor nødvendigt at medtage de pågældende frugter med oprindelse i Zimbabwe i anvendelsesområdet for de midlertidige foranstaltninger mod den pågældende skadegører, der indføres ved nærværende forordning. |
| --- | --- |

(5)

Desuden blev der i 2021 konstateret et stort antal tilfælde af manglende overholdelse på grund af forekomsten af den pågældende skadegører på de pågældende frugter med oprindelse i Zimbabwe. Dette store antal tilfælde af manglende overholdelse fra Zimbabwe tyder på, at foranstaltningerne i punkt 60 i bilag VII til gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 ikke er tilstrækkelige til at sikre, at de pågældende frugter fra Zimbabwe er frie for den pågældende skadegører, og det er derfor nødvendigt at medtage de pågældende frugter med oprindelse i Zimbabwe i anvendelsesområdet for de midlertidige foranstaltninger mod den pågældende skadegører, der indføres ved nærværende forordning.

| (6) | For at sikre en mere effektiv forebyggelse af indslæbning af den pågældende skadegører til Unionens område og i betragtning af erfaringerne med anvendelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/715 er det nødvendigt at fastsætte supplerende foranstaltninger for de pågældende frugter med oprindelse i Argentina, Brasilien, Sydafrika, Uruguay og Zimbabwe. |
| --- | --- |

(6)

For at sikre en mere effektiv forebyggelse af indslæbning af den pågældende skadegører til Unionens område og i betragtning af erfaringerne med anvendelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/715 er det nødvendigt at fastsætte supplerende foranstaltninger for de pågældende frugter med oprindelse i Argentina, Brasilien, Sydafrika, Uruguay og Zimbabwe.

| (7) | Disse foranstaltninger er nødvendige for at sikre, at de pågældende frugter har oprindelse på produktionssteder, der er registreret hos og godkendt af de nationale plantebeskyttelsesorganisationer i Argentina, Brasilien, Sydafrika, Uruguay eller Zimbabwe. De er også nødvendige for at sikre, at disse frugter ledsages af en sporbarhedskode, der, hvis det er nødvendigt på grund af påvisning af den pågældende skadegører, gør det muligt at spore dem tilbage til produktionsstedet. Disse foranstaltninger er også nødvendige for at sikre, at de pågældende frugter har oprindelse på produktionssteder, hvor den pågældende skadegører ikke er blevet fundet i den foregående og nuværende handelsperiode. |
| --- | --- |

(7)

Disse foranstaltninger er nødvendige for at sikre, at de pågældende frugter har oprindelse på produktionssteder, der er registreret hos og godkendt af de nationale plantebeskyttelsesorganisationer i Argentina, Brasilien, Sydafrika, Uruguay eller Zimbabwe. De er også nødvendige for at sikre, at disse frugter ledsages af en sporbarhedskode, der, hvis det er nødvendigt på grund af påvisning af den pågældende skadegører, gør det muligt at spore dem tilbage til produktionsstedet. Disse foranstaltninger er også nødvendige for at sikre, at de pågældende frugter har oprindelse på produktionssteder, hvor den pågældende skadegører ikke er blevet fundet i den foregående og nuværende handelsperiode.

| (8) | De nationale plantebeskyttelsesorganisationer i Argentina, Brasilien, Sydafrika, Uruguay eller Zimbabwe bør også kontrollere, at behandlingen på stedet anvendes korrekt, da dette har vist sig at være den mest effektive måde at sikre, at den pågældende skadegører ikke forekommer i de pågældende frugter. |
| --- | --- |

(8)

De nationale plantebeskyttelsesorganisationer i Argentina, Brasilien, Sydafrika, Uruguay eller Zimbabwe bør også kontrollere, at behandlingen på stedet anvendes korrekt, da dette har vist sig at være den mest effektive måde at sikre, at den pågældende skadegører ikke forekommer i de pågældende frugter.

| (9) | De pågældende frugter bør også ledsages af et plantesundhedscertifikat, som indeholder inspektionsdatoen, antallet af pakninger fra hvert produktionssted og sporbarhedskoderne. Medlemsstaterne bør angive sporbarhedskoderne, når de anmelder manglende overholdelse i det elektroniske anmeldelsessystem. |
| --- | --- |

(9)

De pågældende frugter bør også ledsages af et plantesundhedscertifikat, som indeholder inspektionsdatoen, antallet af pakninger fra hvert produktionssted og sporbarhedskoderne. Medlemsstaterne bør angive sporbarhedskoderne, når de anmelder manglende overholdelse i det elektroniske anmeldelsessystem.

| (10) | Efter revisionen af importkravene for de pågældende frugter med oprindelse i Argentina i 2021, som førte til ændringen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/715 ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/682 (5), bør prøveudtagningen med henblik på at bekræfte den korrekte anvendelse af plantebeskyttelsesmidler på stedet baseres på den manglende overholdelse, der blev konstateret ved inspektioner på stedet eller i emballeringsfaciliteterne forud for eksport eller på kontrol af sendinger på grænsekontrolstederne i Unionen. Dette er nødvendigt for at sikre, at prøveudtagningen er risikobaseret. |
| --- | --- |

(10)

Efter revisionen af importkravene for de pågældende frugter med oprindelse i Argentina i 2021, som førte til ændringen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/715 ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/682 (5), bør prøveudtagningen med henblik på at bekræfte den korrekte anvendelse af plantebeskyttelsesmidler på stedet baseres på den manglende overholdelse, der blev konstateret ved inspektioner på stedet eller i emballeringsfaciliteterne forud for eksport eller på kontrol af sendinger på grænsekontrolstederne i Unionen. Dette er nødvendigt for at sikre, at prøveudtagningen er risikobaseret.

| (11) | I betragtning af det store antal tilfælde af manglende overholdelse af kravene for de pågældende frugter med oprindelse i Sydafrika, som medlemsstaterne meddelte i 2021, er det nødvendigt at øge kravene til prøveudtagning i forhold til de respektive krav i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/715 for at påvise den pågældende skadegører på de pågældende frugter på forskellige stadier i pakkeriet, indtil de er klar til eksport. |
| --- | --- |

(11)

I betragtning af det store antal tilfælde af manglende overholdelse af kravene for de pågældende frugter med oprindelse i Sydafrika, som medlemsstaterne meddelte i 2021, er det nødvendigt at øge kravene til prøveudtagning i forhold til de respektive krav i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/715 for at påvise den pågældende skadegører på de pågældende frugter på forskellige stadier i pakkeriet, indtil de er klar til eksport.

| (12) | Da antallet af tilfælde af manglende overholdelse, som medlemsstaterne har anmeldt for de pågældende frugter med oprindelse i Brasilien og Uruguay siden 2019, har været lavt, har disse landes anvendelse af foranstaltningerne i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/715 forhindret indslæbning og spredning i Unionen af Phyllosticta citricarpa. Disse foranstaltninger bør derfor fortsat gælde for disse to lande. Det er imidlertid ikke længere nødvendigt at opretholde Uruguays forpligtelse til at foretage latenstest for Valencia-appelsiner, fordi antallet af tilfælde af manglende overholdelse af den pågældende skadegører på de pågældende frugter er faldet betydeligt siden 2016. |
| --- | --- |

(12)

Da antallet af tilfælde af manglende overholdelse, som medlemsstaterne har anmeldt for de pågældende frugter med oprindelse i Brasilien og Uruguay siden 2019, har været lavt, har disse landes anvendelse af foranstaltningerne i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/715 forhindret indslæbning og spredning i Unionen af Phyllosticta citricarpa. Disse foranstaltninger bør derfor fortsat gælde for disse to lande. Det er imidlertid ikke længere nødvendigt at opretholde Uruguays forpligtelse til at foretage latenstest for Valencia-appelsiner, fordi antallet af tilfælde af manglende overholdelse af den pågældende skadegører på de pågældende frugter er faldet betydeligt siden 2016.

| (13) | Set i lyset af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets skadegørerrisiko (6) indebærer importen af de specificerede frugter udelukkende til forarbejdning en lavere risiko for overførsel af den pågældende skadegører til en velegnet værtsplante, da de er genstand for offentlige kontroller i Unionen og skal opfylde særlige krav til flytning, forarbejdning, oplagring, beholdere, emballering og etikettering. Det er derfor muligt at tillade en sådan import under mindre strenge krav. |
| --- | --- |

(13)

Set i lyset af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets skadegørerrisiko (6) indebærer importen af de specificerede frugter udelukkende til forarbejdning en lavere risiko for overførsel af den pågældende skadegører til en velegnet værtsplante, da de er genstand for offentlige kontroller i Unionen og skal opfylde særlige krav til flytning, forarbejdning, oplagring, beholdere, emballering og etikettering. Det er derfor muligt at tillade en sådan import under mindre strenge krav.

| (14) | Efter den fysiske kontrol, der er omhandlet i artikel 49 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 (7), bør de pågældende frugter, der udelukkende er bestemt til forarbejdning, direkte og hurtigst muligt transporteres til forarbejdningsanlægget eller til en lagerfacilitet for at sikre den lavest mulige plantesundhedsmæssige risiko. |
| --- | --- |

(14)

Efter den fysiske kontrol, der er omhandlet i artikel 49 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 (7), bør de pågældende frugter, der udelukkende er bestemt til forarbejdning, direkte og hurtigst muligt transporteres til forarbejdningsanlægget eller til en lagerfacilitet for at sikre den lavest mulige plantesundhedsmæssige risiko.

| (15) | For at give de berørte nationale plantebeskyttelsesorganisationer, kompetente myndigheder og professionelle operatører tilstrækkelig tid til at tilpasse sig kravene i denne forordning og sikre, at disse krav finder anvendelse umiddelbart efter udløbet af anvendelsesperioden for gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/715, bør nærværende forordning anvendes fra den 1. april 2022. |
| --- | --- |

(15)

For at give de berørte nationale plantebeskyttelsesorganisationer, kompetente myndigheder og professionelle operatører tilstrækkelig tid til at tilpasse sig kravene i denne forordning og sikre, at disse krav finder anvendelse umiddelbart efter udløbet af anvendelsesperioden for gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/715, bør nærværende forordning anvendes fra den 1. april 2022.

| (16) | For at give operatører i Brasilien, Uruguay og Zimbabwe tilstrækkelig tid til at tilpasse sig de nye regler bør kravet om, at de pågældende frugter er produceret på et produktionssted, hvor den pågældende skadegører ikke er blevet konstateret på de pågældende frugter i den foregående vækst- og eksportsæson eller under officielle inspektioner i disse lande eller under kontrol af sendinger, der indføres til Unionen i den pågældende vækst- og eksportsæson, først finde anvendelse fra den 1. april 2023 for de pågældende frugter med oprindelse i disse lande. En sådan udskudt anvendelse er ikke nødvendig for Argentina eller Sydafrika, som har bekræftet, at de allerede anvender et sådant krav. |
| --- | --- |

(16)

For at give operatører i Brasilien, Uruguay og Zimbabwe tilstrækkelig tid til at tilpasse sig de nye regler bør kravet om, at de pågældende frugter er produceret på et produktionssted, hvor den pågældende skadegører ikke er blevet konstateret på de pågældende frugter i den foregående vækst- og eksportsæson eller under officielle inspektioner i disse lande eller under kontrol af sendinger, der indføres til Unionen i den pågældende vækst- og eksportsæson, først finde anvendelse fra den 1. april 2023 for de pågældende frugter med oprindelse i disse lande. En sådan udskudt anvendelse er ikke nødvendig for Argentina eller Sydafrika, som har bekræftet, at de allerede anvender et sådant krav.

| (17) | Den plantesundhedsmæssige risiko, der er forårsaget af forekomsten af den pågældende skadegører i Argentina, Brasilien, Sydafrika, Uruguay og Zimbabwe, og som skyldes importen til Unionen af de pågældende frugter fra disse tredjelande, varierer stadig hvert år for hvert oprindelsestredjeland for de pågældende frugter. Den bør derfor vurderes yderligere på grundlag af den seneste tekniske og videnskabelige udvikling inden for forebyggelse og bekæmpelse af den pågældende skadegører. Denne forordning bør derfor være midlertidig og udløbe den 31. marts 2025, således at den kan tages op til revision. |
| --- | --- |

(17)

Den plantesundhedsmæssige risiko, der er forårsaget af forekomsten af den pågældende skadegører i Argentina, Brasilien, Sydafrika, Uruguay og Zimbabwe, og som skyldes importen til Unionen af de pågældende frugter fra disse tredjelande, varierer stadig hvert år for hvert oprindelsestredjeland for de pågældende frugter. Den bør derfor vurderes yderligere på grundlag af den seneste tekniske og videnskabelige udvikling inden for forebyggelse og bekæmpelse af den pågældende skadegører. Denne forordning bør derfor være midlertidig og udløbe den 31. marts 2025, således at den kan tages op til revision.

| (18) | I betragtning af at gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/715 udløber den 31. marts 2022, og for at handelen med de pågældende frugter kan finde sted i overensstemmelse med reglerne i nærværende forordning umiddelbart efter dette udløb, bør nærværende forordning træde i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(18)

I betragtning af at gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/715 udløber den 31. marts 2022, og for at handelen med de pågældende frugter kan finde sted i overensstemmelse med reglerne i nærværende forordning umiddelbart efter dette udløb, bør nærværende forordning træde i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

| (19) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(19)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

Ved nærværende forordning fastlægges foranstaltninger med hensyn til bestemte frugter med oprindelse i Argentina, Brasilien, Sydafrika, Uruguay og Zimbabwe for at hindre indslæbning og spredning af Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa i Unionen.

Phyllosticta citricarpa

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »den pågældende skadegører«: Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa |
| --- | --- |

1)

»den pågældende skadegører«: Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa

Phyllosticta citricarpa

| 2) | »de pågældende frugter«: frugter af Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., og hybrider heraf, bortset fra frugter af Citrus aurantium L. og Citrus latifolia Tanaka. |
| --- | --- |

2)

»de pågældende frugter«: frugter af Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., og hybrider heraf, bortset fra frugter af Citrus aurantium L. og Citrus latifolia Tanaka.

Citrus

Fortunella

Poncirus

Citrus aurantium

Citrus latifolia

KAPITEL II

INDFØRSEL I UNIONEN AF DE PÅGÆLDENDE FRUGTER BORTSET FRA FRUGTER UDELUKKENDE TIL INDUSTRIEL FORARBEJDNING

Artikel 3

Indførsel i Unionen af de pågældende frugter bortset fra frugter udelukkende til industriel forarbejdning

Uanset punkt 60, litra c), og punkt 60, litra d), i bilag VII til gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 må de pågældende frugter med oprindelse i Argentina, Brasilien, Sydafrika, Uruguay eller Zimbabwe, bortset fra frugter, der udelukkende er bestemt til industriel forarbejdning, kun indføres til Unionens område i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 4 og 5, og hvis alle betingelserne i bilag I-V til nærværende forordning for det pågældende land er opfyldt.

Artikel 4

Forhåndsmeddelelse om sendinger af de pågældende frugter til import til Unionen

De professionelle operatører indsender kun det fælles sundhedsimportdokument for sendingerne af de pågældende frugter med sporbarhedskoderne for de produktionssteder, der er opført på de ajourførte lister, der er omhandlet i bilag I, punkt 9, bilag II, punkt 7, bilag III, punkt 9, bilag IV, punkt 7, og bilag V, punkt 8.

Artikel 5

Inspektion af de pågældende frugter i Unionen bortset fra frugter udelukkende til industriel forarbejdning

1.   Medlemsstaterne sikrer under deres officielle tilsyn og gennem de ajourførte lister, der er omhandlet i bilag I, punkt 9, bilag II, punkt 7, bilag III, punkt 9, bilag IV, punkt 7, og bilag V, punkt 8, at de professionelle operatører kun importerer sendinger med oprindelse i de produktionsanlæg, der er omhandlet i bilag I, punkt 11, litra a), b), c) og d), og punkt 12, bilag II, punkt 9, litra a), b), c) og d), bilag III, punkt 11, litra a), b), c) og d), bilag IV punkt 9, litra a), b), c), og d), og bilag V, punkt 10, litra a), b), c) og d).

2.   Fysisk kontrol foretages af prøver af mindst 200 frugter af hver art af de pågældende frugter pr. parti på 30 ton, eller en del heraf, der er udvalgt på grundlag af mulige symptomer på den pågældende skadegører.

3.   Hvis der påvises symptomer på den pågældende skadegører under den fysiske kontrol, der er omhandlet i stk. 2, skal forekomsten af den pågældende skadegører bekræftes eller tilbagevises ved at undersøge de pågældende frugter, der viser symptomer.

KAPITEL III

INDFØRSEL I OG FLYTNING INDEN FOR UNIONEN AF DE PÅGÆLDENDE FRUGTER UDELUKKENDE TIL INDUSTRIEL FORARBEJDNING

Artikel 6

Indførsel i og flytning inden for Unionen af de pågældende frugter udelukkende til industriel forarbejdning

Uanset punkt 60, litra e), i bilag VII til gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 må de pågældende frugter med oprindelse i Argentina, Brasilien, Sydafrika, Uruguay eller Zimbabwe, der udelukkende er bestemt til industriel forarbejdning, kun indføres til og flyttes, forarbejdes og oplagres på Unionens område i overensstemmelse med artikel 6-10, og hvis alle følgende krav er opfyldt:

| a) | De pågældende frugter er produceret i et af disse lande på et godkendt produktionssted, der har været underkastet behandlinger og dyrkningsmæssige foranstaltninger, der er effektive mod den pågældende skadegører, på passende tidspunkter siden begyndelsen af den seneste vækstperiode, og deres anvendelse er blevet verificeret under officielt tilsyn af det pågældende lands nationale plantebeskyttelsesmyndighed. |
| --- | --- |

a)

De pågældende frugter er produceret i et af disse lande på et godkendt produktionssted, der har været underkastet behandlinger og dyrkningsmæssige foranstaltninger, der er effektive mod den pågældende skadegører, på passende tidspunkter siden begyndelsen af den seneste vækstperiode, og deres anvendelse er blevet verificeret under officielt tilsyn af det pågældende lands nationale plantebeskyttelsesmyndighed.

| b) | De pågældende frugter er høstet på godkendte produktionssteder, og der er ikke påvist symptomer på den pågældende skadegører under en passende fysisk kontrol, der er foretaget under emballeringen. |
| --- | --- |

b)

De pågældende frugter er høstet på godkendte produktionssteder, og der er ikke påvist symptomer på den pågældende skadegører under en passende fysisk kontrol, der er foretaget under emballeringen.

| c) | De pågældende frugter ledsages af et plantesundhedscertifikat, som indeholder alle følgende elementer:






  i) | antallet af pakninger fra hvert produktionssted |
| --- | --- | --- |

c)

De pågældende frugter ledsages af et plantesundhedscertifikat, som indeholder alle følgende elementer:

i)

antallet af pakninger fra hvert produktionssted

| ii) | beholdernes identifikationsnumre |
| --- | --- |

ii)

beholdernes identifikationsnumre

| iii) | de relevante sporbarhedskoder for de produktionssteder, der er angivet på de enkelte pakninger, samt følgende erklæringer under overskriften »Tillægserklæring«: »Sendingen er i overensstemmelse med artikel 6 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/632« og »Frugter udelukkende til industriel forarbejdning«. |
| --- | --- |

iii)

de relevante sporbarhedskoder for de produktionssteder, der er angivet på de enkelte pakninger, samt følgende erklæringer under overskriften »Tillægserklæring«: »Sendingen er i overensstemmelse med artikel 6 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/632« og »Frugter udelukkende til industriel forarbejdning«.

| d) | De transporteres i individuelle pakninger i en beholder. |
| --- | --- |

d)

De transporteres i individuelle pakninger i en beholder.

| e) | Et mærke er anbragt på hver enkelt pakning, der er omhandlet i litra d), med følgende oplysninger:






  i) | sporbarhedskoden for produktionsstedet på hver enkelt pakning |
| --- | --- | --- |

e)

Et mærke er anbragt på hver enkelt pakning, der er omhandlet i litra d), med følgende oplysninger:

i)

sporbarhedskoden for produktionsstedet på hver enkelt pakning

| ii) | den pågældende frugts angivne nettovægt |
| --- | --- |

ii)

den pågældende frugts angivne nettovægt

| iii) | erklæringen: »Frugter udelukkende til industriel forarbejdning«. |
| --- | --- |

iii)

erklæringen: »Frugter udelukkende til industriel forarbejdning«.

Artikel 7

Flytning af de pågældende frugter inden for Unionens område

1.   De pågældende frugter må ikke flyttes til andre medlemsstater end den medlemsstat, gennem hvilken de blev indført i Unionen, medmindre de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder er enige om, at en sådan flytning finder sted.

2.   Når den fysiske kontrol, der er omhandlet i artikel 49 i forordning (EU) 2017/625, er udført, skal de pågældende frugter direkte og hurtigst muligt transporteres til forarbejdningsanlægget, jf. artikel 8, stk. 1, eller til et opbevaringssted. Enhver form for flytning af de pågældende frugter skal ske under tilsyn af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor indførselsstedet er beliggende, og hvis relevant under tilsyn af den medlemsstat, hvor forarbejdningen vil finde sted.

Artikel 8

Forarbejdning af de pågældende frugter

1.   De pågældende frugter forarbejdes på anlæg, der er beliggende i et område, hvor ingen citrusfrugter produceres. Anlæggene skal være officielt registreret og godkendt til formålet af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor stedet er beliggende.

2.   Affald og biprodukter fra de pågældende frugter skal anvendes eller destrueres på en medlemsstats område, hvor disse frugter er blevet forarbejdet i et område, hvor der ikke produceres citrusfrugter.

3.   Affald og biprodukter skal destrueres ved nedgravning i stor dybde eller anvendes på en måde, som er godkendt af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor de pågældende frugter er blevet forarbejdet og under tilsyn af den kompetente myndighed på en sådan måde, at enhver risiko for spredning af den pågældende skadegører undgås.

4.   Forarbejdningsvirksomheden skal føre fortegnelser over de pågældende frugter, som forarbejdes, og gøre dem tilgængelige for den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor de pågældende frugter er blevet forarbejdet. Disse fortegnelser skal indeholde numre og særlige kendetegn på beholdere, importmængder af de pågældende frugter, mængden af affald og biprodukter, der er anvendt eller destrueret, og detaljerede oplysninger om deres anvendelse eller destruktion.

Artikel 9

Opbevaring af de pågældende frugter

1.   Hvis de pågældende frugter ikke forarbejdes med det samme, skal de opbevares på et sted, som er registreret og godkendt til formålet af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor stedet er beliggende.

2.   Sendingerne af de pågældende frugter skal kunne identificeres særskilt.

3.   De pågældende frugter skal opbevares på en måde, som forhindrer enhver risiko for spredning af den pågældende skadegører.

KAPITEL IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 10

Anmeldelser

Ved anmeldelse af manglende overholdelse på grund af forekomst af den pågældende skadegører på de pågældende frugter til det elektroniske anmeldelsessystem angiver medlemsstaterne sporbarhedskoden for det respektive produktionsanlæg, jf. bilag I, punkt 10, bilag II, punkt 8, bilag III, punkt 10, bilag IV, punkt 8, og bilag V, punkt 9.

Artikel 11

Udløbsdato

Denne forordning udløber den 31. marts 2025.

Artikel 12

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 1. april 2022. Bilag II, punkt 9, litra d), bilag IV, punkt 9, litra d), og bilag V, punkt 10, litra d), anvendes dog fra den 1. april 2023.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. april 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 317 af 23.11.2016, s. 4.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/715 af 11. maj 2016 om fastlæggelse af foranstaltninger med hensyn til visse frugter med oprindelse i visse tredjelande for at hindre indslæbning og spredning af skadegøreren Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa i Unionen (EUT L 125 af 13.5.2016, s. 16).

2

Phyllosticta citricarpa

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 af 28. november 2019 om ensartede betingelser for gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031 for så vidt angår beskyttelsesforanstaltninger mod planteskadegørere og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 690/2008 og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/2019 (EUT L 319 af 10.12.2019, s. 1).

3

(4)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/1702 af 1. august 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031 med henblik på at opstille en liste over prioriterede skadegørere (EUT L 260 af 11.10.2019, s. 8).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/682 af 26. april 2021 om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/715 for så vidt angår de pågældende frugter med oprindelse i Argentina (EUT L 144 af 27.4.2021, s. 31).

5

(6)  EFSA PLH Panel (EFSA's Ekspertpanel for Plantesundhed), 2014. Videnskabelig udtalelse om risikoen for Phyllosticta citricarpa (Guignardia citricarpa) for EU's område med identifikation og evaluering af muligheder for risikobegrænsning. EFSA Journal 2014;12(2):3557, 243 s. doi:10.2903/j.efsa.2014.3557.

6

Phyllosticta citricarpa

Guignardia citricarpa

EFSA Journal

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 af 15. marts 2017 m offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på at sikre anvendelsen af fødevare- og foderlovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed og plantebeskyttelsesmidler, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr. 396/2005, (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 1107/2009, (EU) nr. 1151/2012, (EU) nr. 652/2014, (EU) 2016/429 og (EU) 2016/2031, Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 og (EF) nr. 1099/2009 samt Rådets direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF og 2008/120/EF og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 og (EF) nr. 882/2004, Rådets direktiv 89/608/EØF, 89/662/EØF, 90/425/EØF, 91/496/EØF, 96/23/EF, 96/93/EF og 97/78/EF og Rådets afgørelse 92/438/EØF (forordningen om offentlig kontrol) (EUT L 95 af 7.4.2017, s. 1).

7

---

BILAG I

Betingelser for indførsel til Unionens område af de pågældende frugter med oprindelse i Argentina, jf. artikel 3

1.

De pågældende frugter er produceret på produktionssteder, der består af et eller flere produktionsanlæg, der er identificeret som unikke og fysisk adskilte dele af et produktionssted, og både produktionsstedet og dets produktionsanlæg er godkendt af Argentinas nationale plantesundhedsmyndighed med henblik på eksport til Unionen.

2.

De godkendte produktionssteder og deres produktionsanlæg er blevet registreret af Argentinas nationale plantesundhedsmyndighed under deres respektive sporbarhedskoder.

3.

De pågældende frugter er produceret på et godkendt produktionsanlæg, der har været underkastet behandlinger og dyrkningsmæssige foranstaltninger, der er effektive mod den pågældende skadegører, på passende tidspunkter siden begyndelsen af den seneste vækstperiode, og deres anvendelse er blevet verificeret under officielt tilsyn af Argentinas nationale plantebeskyttelsesmyndighed.

4.

| a) | ved inspektioner på stedet eller på emballeringsfaciliteterne forud for eksport, eller |
| --- | --- |

a)

ved inspektioner på stedet eller på emballeringsfaciliteterne forud for eksport, eller

| b) | ved kontrol af sendinger på grænsekontrolstederne i Unionen. |
| --- | --- |

b)

ved kontrol af sendinger på grænsekontrolstederne i Unionen.

5.

Der er foretaget officielle inspektioner i form af fysisk kontrol og, hvis der påvises symptomer, prøveudtagning til testning for forekomsten af den pågældende skadegører på de godkendte produktionssteder siden begyndelsen af den sidste vækstperiode, og den pågældende skadegører er ikke blevet påvist på de pågældende frugter.

6.

| a) | ved ankomsten til emballeringsfaciliteterne, forud for forarbejdning, af 200-400 frugter pr. parti af de pågældende frugter, afgrænset ved ankomsten til emballeringsanlægget |
| --- | --- |

a)

ved ankomsten til emballeringsfaciliteterne, forud for forarbejdning, af 200-400 frugter pr. parti af de pågældende frugter, afgrænset ved ankomsten til emballeringsanlægget

| b) | af mindst 1 % pr. parti af de pågældende frugter, afgrænset i pakkelinjen langs linjen mellem ankomst og emballering i emballeringsfaciliteterne |
| --- | --- |

b)

af mindst 1 % pr. parti af de pågældende frugter, afgrænset i pakkelinjen langs linjen mellem ankomst og emballering i emballeringsfaciliteterne

| c) | af mindst 1 % pr. parti af de pågældende frugter, afgrænset efter emballeringen, inden afgang fra emballeringsanlægget |
| --- | --- |

c)

af mindst 1 % pr. parti af de pågældende frugter, afgrænset efter emballeringen, inden afgang fra emballeringsanlægget

| d) | af mindst 1 % pr. parti af de pågældende frugter, der er forberedt til eksport, forud for eksport som led i den endelige officielle inspektion med henblik på udstedelse af plantesundhedscertifikatet. |
| --- | --- |

d)

af mindst 1 % pr. parti af de pågældende frugter, der er forberedt til eksport, forud for eksport som led i den endelige officielle inspektion med henblik på udstedelse af plantesundhedscertifikatet.

7.

Der er taget prøver af alle de pågældende frugter omhandlet i punkt 6, så vidt muligt på grundlag af et eventuelt symptom på den pågældende skadegører, og alle de frugter, der er udtaget prøver af, jf. punkt 6, litra a), er fundet frie for den pågældende skadegører på grundlag af visuelle inspektioner, mens alle de frugter, der er udtaget prøver af, jf. punkt 6, litra b), c) og d), og som har vist symptomer på den pågældende skadegører, er blevet testet og fundet frie for denne skadegører.

8.

De pågældende frugter er blevet transporteret i pakninger og hver pakning er forsynet med en etiket med sporbarhedskoden for det produktionssted, som de har oprindelse i.

9.

Inden begyndelsen af eksportsæsonen for de pågældende frugter har Argentinas nationale plantebeskyttelsesmyndighed fremsendt listen over sporbarhedskoder for alle godkendte produktionsanlæg pr. produktionssted til de relevante professionelle operatører og Kommissionen, og eventuelle ajourføringer af denne liste er straks blevet meddelt Kommissionen og de relevante professionelle operatører.

10.

De pågældende frugter ledsages af et plantesundhedscertifikat, som indeholder datoen for den sidste inspektion og antallet af pakninger fra hvert produktionsanlæg, de relevante sporbarhedskoder og følgende erklæring under overskriften »Tillægserklæring«: »Denne sending overholder bilag I til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/632«.

11.

| a) | hvor den pågældende skadegører ikke er fundet på de pågældende frugter under de officielle inspektioner, der er omhandlet i punkt 5, |
| --- | --- |

a)

hvor den pågældende skadegører ikke er fundet på de pågældende frugter under de officielle inspektioner, der er omhandlet i punkt 5,

| b) | som er oprindelsesstedet for de pågældende frugter som omhandlet i punkt 6, hvor den pågældende skadegører ikke er fundet, |
| --- | --- |

b)

som er oprindelsesstedet for de pågældende frugter som omhandlet i punkt 6, hvor den pågældende skadegører ikke er fundet,

| c) | som er oprindelsesstedet for sendinger af de pågældende frugter, hvor den pågældende skadegører ikke er fundet ved den officielle kontrol, der er foretaget ved indførsel til Unionen i samme vækst- og eksportsæson, og |
| --- | --- |

c)

som er oprindelsesstedet for sendinger af de pågældende frugter, hvor den pågældende skadegører ikke er fundet ved den officielle kontrol, der er foretaget ved indførsel til Unionen i samme vækst- og eksportsæson, og

| d) | som er oprindelsesstedet for de pågældende frugter, som den pågældende skadegører ikke er fundet på i den foregående vækst- og eksportsæson, ved officielle inspektioner i Argentina eller ved kontrol af sendinger, der indføres til Unionen. |
| --- | --- |

d)

som er oprindelsesstedet for de pågældende frugter, som den pågældende skadegører ikke er fundet på i den foregående vækst- og eksportsæson, ved officielle inspektioner i Argentina eller ved kontrol af sendinger, der indføres til Unionen.

12.

Hvis de pågældende frugter har oprindelse i et produktionsanlæg beliggende på samme produktionssted som et produktionsanlæg, hvor forekomsten af den pågældende skadegører er blevet bekræftet i samme vækst- og eksportsæson på de prøver, der er omhandlet i punkt 6, eller under kontrollen af sendinger ved indførsel til Unionen, er disse pågældende frugter først blevet eksporteret, efter at det er blevet bekræftet, at produktionsanlægget er frit for den pågældende skadegører.

---

BILAG II

Betingelser for indførsel til Unionens område af de pågældende frugter med oprindelse i Brasilien, jf. artikel 3

1.

De pågældende frugter er produceret på et produktionssted, der består af et eller flere produktionsanlæg, der er identificeret som unikke og fysisk adskilte dele af et produktionssted, og både produktionsstedet og dets produktionsanlæg er officielt godkendt af Brasiliens nationale plantesundhedsmyndighed med henblik på eksport til Unionen.

2.

De godkendte produktionssteder og deres produktionsanlæg er blevet registreret af Brasiliens nationale plantesundhedsmyndighed under deres respektive sporbarhedskoder.

3.

De pågældende frugter er produceret på et godkendt produktionsanlæg, der har været underkastet behandlinger og dyrkningsmæssige foranstaltninger, der er effektive mod den pågældende skadegører, på passende tidspunkter siden begyndelsen af den seneste vækstperiode, og deres anvendelse er blevet verificeret under officielt tilsyn af Brasiliens nationale plantebeskyttelsesmyndighed.

4.

Der er foretaget officielle inspektioner i form af fysisk kontrol og, hvis der påvises symptomer, prøveudtagning til testning for forekomsten af den pågældende skadegører på de godkendte produktionssteder siden begyndelsen af den sidste vækstperiode, og den pågældende skadegører er ikke blevet påvist i de pågældende frugter.

5.

Der er mellem ankomst og emballering i emballeringsfaciliteterne er udtaget prøver af mindst 600 frugter af hver art pr. batch på 30 ton, eller en del heraf, som så vidt muligt er udvalgt på grundlag af symptomer på den pågældende skadegører, og at alle frugter, der indgår i prøven, og som viser symptomer, er blevet undersøgt og fundet fri for den pågældende skadegører.

6.

De pågældende frugter er blevet transporteret i pakninger og hver pakning er forsynet med en etiket med sporbarhedskoden for det produktionssted, som de har oprindelse i.

7.

Inden begyndelsen af eksportsæsonen for de pågældende frugter har Brasiliens nationale plantebeskyttelsesmyndighed fremsendt listen over sporbarhedskoder for alle godkendte produktionsanlæg pr. produktionssted til de relevante professionelle operatører og Kommissionen, og eventuelle ajourføringer af denne liste er straks blevet meddelt Kommissionen og de relevante professionelle operatører.

8.

De pågældende frugter ledsages af et plantesundhedscertifikat, som indeholder datoen for den sidste inspektion og antallet af pakninger fra hvert produktionsanlæg, de relevante sporbarhedskoder og følgende erklæring under overskriften »Tillægserklæring«: »Denne sending opfylder bilag II til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/632«.

9.

| a) | hvor den pågældende skadegører ikke er fundet på de pågældende frugter under de officielle inspektioner, der er omhandlet i punkt 4, ikke er fundet på de pågældende frugter, |
| --- | --- |

a)

hvor den pågældende skadegører ikke er fundet på de pågældende frugter under de officielle inspektioner, der er omhandlet i punkt 4, ikke er fundet på de pågældende frugter,

| b) | som er oprindelsesstedet for de pågældende frugter som omhandlet i punkt 5, hvor den pågældende skadegører ikke er fundet, |
| --- | --- |

b)

som er oprindelsesstedet for de pågældende frugter som omhandlet i punkt 5, hvor den pågældende skadegører ikke er fundet,

| c) | som er oprindelsesstedet for sendinger af de pågældende frugter, hvor den pågældende skadegører ikke er fundet ved den officielle kontrol, der er foretaget ved indførsel til Unionen i samme vækst- og eksportsæson, og |
| --- | --- |

c)

som er oprindelsesstedet for sendinger af de pågældende frugter, hvor den pågældende skadegører ikke er fundet ved den officielle kontrol, der er foretaget ved indførsel til Unionen i samme vækst- og eksportsæson, og

| d) | som er oprindelsesstedet for de pågældende frugter, som den pågældende skadegører ikke er fundet på i den foregående vækst- og eksportsæson, ved officielle inspektioner i Brasilien eller ved kontrol af sendinger, der indføres til Unionen. |
| --- | --- |

d)

som er oprindelsesstedet for de pågældende frugter, som den pågældende skadegører ikke er fundet på i den foregående vækst- og eksportsæson, ved officielle inspektioner i Brasilien eller ved kontrol af sendinger, der indføres til Unionen.

---

BILAG III

Betingelser for indførsel til Unionens område af de pågældende frugter med oprindelse i Sydafrika, jf. artikel 3

1.

De pågældende frugter er produceret på et produktionssted, der består af et eller flere produktionsanlæg, der er identificeret som unikke og fysisk adskilte dele af et produktionssted, og både produktionsstedet og dets produktionsanlæg er godkendt af Sydafrikas nationale plantesundhedsmyndighed med henblik på eksport til Unionen.

2.

De godkendte produktionssteder og deres produktionsanlæg er blevet registreret af Sydafrikas nationale plantesundhedsmyndighed under deres respektive sporbarhedskoder.

3.

De pågældende frugter er produceret på et godkendt produktionsanlæg, der har været underkastet behandlinger og dyrkningsmæssige foranstaltninger, der er effektive mod den pågældende skadegører, på passende tidspunkter siden begyndelsen af den seneste vækstperiode, og deres anvendelse er blevet verificeret under officielt tilsyn af Sydafrikas nationale plantebeskyttelsesmyndighed.

4.

Der er foretaget officielle inspektioner, herunder testning i tvivlstilfælde, på de godkendte produktionsanlæg siden begyndelsen af den sidste vækstperiode af inspektører, der er akkrediteret af den nationale plantebeskyttelsesmyndighed til påvisning af den pågældende skadegører, og denne er ikke blevet påvist i de pågældende frugter.

5.

| a) | ved ankomsten til emballeringsfaciliteterne, forud for forarbejdning, af mindst 200-400 frugter pr. parti af de pågældende frugter |
| --- | --- |

a)

ved ankomsten til emballeringsfaciliteterne, forud for forarbejdning, af mindst 200-400 frugter pr. parti af de pågældende frugter

| b) | af mindst 1 % af de pågældende frugter langs linjen mellem ankomst og emballering i emballeringsfaciliteterne |
| --- | --- |

b)

af mindst 1 % af de pågældende frugter langs linjen mellem ankomst og emballering i emballeringsfaciliteterne

| c) | af mindst 2 % af de pågældende frugter inden afsendelsen fra emballeringsfaciliteten, som led i den endelige officielle inspektion med henblik på udstedelse af plantesundhedscertifikatet. |
| --- | --- |

c)

af mindst 2 % af de pågældende frugter inden afsendelsen fra emballeringsfaciliteten, som led i den endelige officielle inspektion med henblik på udstedelse af plantesundhedscertifikatet.

6.

Alle de pågældende frugter omhandlet i punkt 5 er fundet frie for den pågældende skadegører på grundlag af inspektioner foretaget af akkrediterede inspektører og i tilfælde af tvivl om forekomsten af den pågældende skadegører ved testning.

7.

I tilfælde af Citrus sinensis (L.) Osbeck »Valencia«, ud over prøveudtagningerne i punkt 5 og 6, en repræsentativ prøve pr. 30 ton, eller en del heraf, som er blevet undersøgt for latent infektion og fundet fri for den pågældende skadegører.

8.

De pågældende frugter er blevet transporteret i pakninger og hver pakning er forsynet med en etiket med sporbarhedskoden for det produktionssted, som de har oprindelse i.

9.

Inden begyndelsen af eksportsæsonen for de pågældende frugter har Sydafrikas nationale plantebeskyttelsesmyndighed fremsendt listen over sporbarhedskoder for alle godkendte produktionsanlæg pr. produktionssted til de relevante professionelle operatører og Kommissionen, og eventuelle ajourføringer af denne liste er straks blevet meddelt Kommissionen og de relevante professionelle operatører.

10.

De pågældende frugter ledsages af et plantesundhedscertifikat, som indeholder datoen for den sidste inspektion og antallet af pakninger fra hvert produktionsanlæg, de relevante sporbarhedskoder og følgende erklæring under overskriften »Tillægserklæring«: »Denne sending opfylder bilag III til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/632«.

11.

| a) | hvor den pågældende skadegører ikke er fundet på de pågældende frugter under de officielle inspektioner, der er omhandlet i punkt 4, |
| --- | --- |

a)

hvor den pågældende skadegører ikke er fundet på de pågældende frugter under de officielle inspektioner, der er omhandlet i punkt 4,

| b) | som er oprindelsesstedet for de pågældende frugter som omhandlet i punkt 5, hvor den pågældende skadegører ikke er fundet, |
| --- | --- |

b)

som er oprindelsesstedet for de pågældende frugter som omhandlet i punkt 5, hvor den pågældende skadegører ikke er fundet,

| c) | som er oprindelsesstedet for sendinger af de pågældende frugter, hvor den pågældende skadegører ikke er fundet ved den officielle kontrol, der er foretaget ved indførsel til Unionen i samme vækst- og eksportsæson, og |
| --- | --- |

c)

som er oprindelsesstedet for sendinger af de pågældende frugter, hvor den pågældende skadegører ikke er fundet ved den officielle kontrol, der er foretaget ved indførsel til Unionen i samme vækst- og eksportsæson, og

| d) | som er oprindelsesstedet for de pågældende frugter, som den pågældende skadegører ikke er fundet på i den foregående vækst- og eksportsæson, ved officielle inspektioner i Sydafrika eller ved kontrol af sendinger, der indføres til Unionen. |
| --- | --- |

d)

som er oprindelsesstedet for de pågældende frugter, som den pågældende skadegører ikke er fundet på i den foregående vækst- og eksportsæson, ved officielle inspektioner i Sydafrika eller ved kontrol af sendinger, der indføres til Unionen.

---

BILAG IV

Betingelser for indførsel til Unionen af de pågældende frugter med oprindelse i Uruguay, jf. artikel 3

1.

De pågældende frugter har oprindelse på et produktionssted, der består af et eller flere produktionsanlæg, der er identificeret som unikke og fysisk adskilte dele af et produktionssted, og både produktionsstedet og dets produktionsanlæg er godkendt af Uruguays nationale plantesundhedsmyndighed med henblik på eksport til Unionen.

2.

De godkendte produktionssteder og deres produktionsanlæg er blevet registreret af Uruguays nationale plantesundhedsmyndighed under deres respektive sporbarhedskoder.

3.

De pågældende frugter er produceret på et godkendt produktionsanlæg, der har været underkastet behandlinger og dyrkningsmæssige foranstaltninger, der er effektive mod den pågældende skadegører, på passende tidspunkter siden begyndelsen af den seneste vækstperiode, og deres anvendelse er blevet verificeret under officielt tilsyn af Uruguays nationale plantebeskyttelsesmyndighed.

4.

Der er foretaget officielle inspektioner i form af fysisk kontrol og, hvis der påvises symptomer, prøveudtagning til testning for forekomsten af den pågældende skadegører på de godkendte produktionssteder siden begyndelsen af den sidste vækstperiode, og den pågældende skadegører er ikke blevet påvist i de pågældende frugter.

5.

Der er mellem ankomst og emballering i emballeringsfaciliteterne er udtaget prøver af mindst 600 frugter af hver art pr. batch på 30 ton, eller en del heraf, som så vidt muligt er udvalgt på grundlag af symptomer på den pågældende skadegører, og at alle frugter, der indgår i prøven, og som viser symptomer, er blevet undersøgt og fundet fri for den pågældende skadegører.

6.

De pågældende frugter er blevet transporteret i pakninger og hver pakning er forsynet med en etiket med sporbarhedskoden for det produktionssted, som de har oprindelse i.

7.

Inden begyndelsen af eksportsæsonen for de pågældende frugter har Uruguays nationale plantebeskyttelsesmyndighed fremsendt listen over sporbarhedskoder for alle godkendte produktionsanlæg pr. produktionssted til de relevante professionelle operatører og Kommissionen, og eventuelle ajourføringer af denne liste er straks blevet meddelt Kommissionen og de relevante professionelle operatører.

8.

De pågældende frugter ledsages af et plantesundhedscertifikat, som indeholder datoen for den sidste inspektion og antallet af pakninger fra hvert produktionsanlæg, de relevante sporbarhedskoder og følgende erklæring under overskriften »Tillægserklæring«: »Denne sending opfylder bilag IV til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/632«.

9.

| a) | hvor den pågældende skadegører ikke er fundet på de pågældende frugter under officielle inspektioner, der er omhandlet i punkt 4, ikke er fundet på de pågældende frugter, |
| --- | --- |

a)

hvor den pågældende skadegører ikke er fundet på de pågældende frugter under officielle inspektioner, der er omhandlet i punkt 4, ikke er fundet på de pågældende frugter,

| b) | som er oprindelsesstedet for de pågældende frugter som omhandlet i punkt 5, hvor den pågældende skadegører ikke er fundet, |
| --- | --- |

b)

som er oprindelsesstedet for de pågældende frugter som omhandlet i punkt 5, hvor den pågældende skadegører ikke er fundet,

| c) | som er oprindelsesstedet for sendinger af de pågældende frugter, hvor den pågældende skadegører ikke er fundet ved den officielle kontrol, der er foretaget ved indførsel til Unionen i samme vækst- og eksportsæson, og |
| --- | --- |

c)

som er oprindelsesstedet for sendinger af de pågældende frugter, hvor den pågældende skadegører ikke er fundet ved den officielle kontrol, der er foretaget ved indførsel til Unionen i samme vækst- og eksportsæson, og

| d) | som er oprindelsesstedet for de pågældende frugter, som den pågældende skadegører ikke er fundet på i den foregående vækst- og eksportsæson, ved officielle inspektioner i Uruguay eller ved kontrol af sendinger, der indføres til Unionen. |
| --- | --- |

d)

som er oprindelsesstedet for de pågældende frugter, som den pågældende skadegører ikke er fundet på i den foregående vækst- og eksportsæson, ved officielle inspektioner i Uruguay eller ved kontrol af sendinger, der indføres til Unionen.

---

BILAG V

Betingelser for indførsel til Unionen af de pågældende frugter med oprindelse i Zimbabwe, jf. artikel 3

1.

De pågældende frugter er produceret på et produktionssted, der består af et eller flere produktionsanlæg, der er identificeret som unikke og fysisk adskilte dele af et produktionssted, og både produktionsstedet og dets produktionsanlæg er godkendt af Zimbabwes nationale plantesundhedsmyndighed med henblik på eksport til Unionen.

2.

De godkendte produktionssteder og deres produktionsanlæg er blevet registreret af Zimbabwe nationale plantesundhedsmyndighed under deres respektive sporbarhedskoder.

3.

De pågældende frugter er produceret på et godkendt produktionsanlæg, der har været underkastet behandlinger og dyrkningsmæssige foranstaltninger, der er effektive mod den pågældende skadegører, på passende tidspunkter siden begyndelsen af den seneste vækstperiode, og deres anvendelse er blevet verificeret under officielt tilsyn af Zimbabwes nationale plantebeskyttelsesmyndighed.

4.

Der er foretaget officielle inspektioner i form af fysisk kontrol og, hvis der påvises symptomer, prøveudtagning til testning for forekomsten af den pågældende skadegører på de godkendte produktionssteder siden begyndelsen af den sidste vækstperiode, og den pågældende skadegører er ikke blevet påvist i de pågældende frugter.

5.

| a) | ved ankomsten til emballeringsfaciliteterne, forud for forarbejdning, af mindst 200-400 frugter pr. parti af de pågældende frugter |
| --- | --- |

a)

ved ankomsten til emballeringsfaciliteterne, forud for forarbejdning, af mindst 200-400 frugter pr. parti af de pågældende frugter

| b) | af mindst 1 % af de pågældende frugter langs linjen mellem ankomst og emballering i emballeringsfaciliteterne |
| --- | --- |

b)

af mindst 1 % af de pågældende frugter langs linjen mellem ankomst og emballering i emballeringsfaciliteterne

| c) | af mindst 1 % af de pågældende frugter inden afgang fra emballeringsanlægget |
| --- | --- |

c)

af mindst 1 % af de pågældende frugter inden afgang fra emballeringsanlægget

| d) | af mindst 1 % af de pågældende frugter, der er forberedt til eksport, forud for eksport som led i den endelige officielle inspektion med henblik på udstedelse af plantesundhedscertifikatet. |
| --- | --- |

d)

af mindst 1 % af de pågældende frugter, der er forberedt til eksport, forud for eksport som led i den endelige officielle inspektion med henblik på udstedelse af plantesundhedscertifikatet.

6.

Der er taget prøver af alle de pågældende frugter omhandlet i punkt 5, så vidt muligt på grundlag af et eventuelt symptom på den pågældende skadegører, og alle de frugter, der er udtaget prøver af, jf. punkt 5, litra a), er fundet frie for den pågældende skadegører på grundlag af visuelle inspektioner, mens alle de frugter, der er udtaget prøver af, jf. punkt 5, litra b), c) og d), og som har vist symptomer på den pågældende skadegører, er blevet testen og fundet frie for denne skadegører.

7.

De pågældende frugter er blevet transporteret i pakninger og hver pakning er forsynet med en etiket med sporbarhedskoden for det produktionssted, som de har oprindelse i.

8.

Inden begyndelsen af eksportsæsonen for de pågældende frugter har Zimbabwes nationale plantebeskyttelsesmyndighed fremsendt listen over sporbarhedskoder for alle godkendte produktionsanlæg pr. produktionssted til de relevante professionelle operatører og Kommissionen, og eventuelle ajourføringer af denne liste er straks blevet meddelt Kommissionen og de relevante professionelle operatører.

9.

De pågældende frugter ledsages af et plantesundhedscertifikat, som indeholder datoen for den sidste inspektion og antallet af pakninger fra hvert produktionsanlæg, de relevante sporbarhedskoder og følgende erklæring under overskriften »Tillægserklæring«: »Denne sending opfylder bilag V til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/632«.

10.

| a) | hvor den pågældende skadegører ikke er fundet på de pågældende frugter under de officielle inspektioner, der er omhandlet i punkt 4, |
| --- | --- |

a)

hvor den pågældende skadegører ikke er fundet på de pågældende frugter under de officielle inspektioner, der er omhandlet i punkt 4,

| b) | som er oprindelsesstedet for de pågældende frugter som omhandlet i punkt 5, hvor den pågældende skadegører ikke er fundet, |
| --- | --- |

b)

som er oprindelsesstedet for de pågældende frugter som omhandlet i punkt 5, hvor den pågældende skadegører ikke er fundet,

| c) | som er oprindelsesstedet for sendinger af de pågældende frugter, hvor den pågældende skadegører ikke er fundet ved den officielle kontrol, der er foretaget ved indførsel til Unionen i samme vækst- og eksportsæson, og |
| --- | --- |

c)

som er oprindelsesstedet for sendinger af de pågældende frugter, hvor den pågældende skadegører ikke er fundet ved den officielle kontrol, der er foretaget ved indførsel til Unionen i samme vækst- og eksportsæson, og

| d) | som er oprindelsesstedet for de pågældende frugter, som den pågældende skadegører ikke er fundet på i den foregående vækst- og eksportsæson, ved officielle inspektioner i Zimbabwe eller ved kontrol af sendinger, der indføres til Unionen. |
| --- | --- |

d)

som er oprindelsesstedet for de pågældende frugter, som den pågældende skadegører ikke er fundet på i den foregående vækst- og eksportsæson, ved officielle inspektioner i Zimbabwe eller ved kontrol af sendinger, der indføres til Unionen.

---

| 19.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 117/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 117/26

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/633

af 13. april 2022

om godkendelse af et præparat af Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 som ensileringstilsætningsstof til alle dyrearter

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for udstedelse af sådanne godkendelser. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for udstedelse af sådanne godkendelser.

| (2) | Der er i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1831/2003 indgivet en ansøgning om godkendelse af et præparat af Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Der er i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1831/2003 indgivet en ansøgning om godkendelse af et præparat af Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (3) | Ansøgningen vedrører godkendelse i tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« af et præparat af Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 som fodertilsætningsstof til alle dyrearter. |
| --- | --- |

(3)

Ansøgningen vedrører godkendelse i tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« af et præparat af Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 som fodertilsætningsstof til alle dyrearter.

| (4) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 29. september 2021 (2), at præparatet af Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 på de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har nogen skadelig virkning på dyrs sundhed, på forbrugersikkerheden eller på miljøet. Autoriteten konkluderede også, at tilsætningsstoffet bør betragtes som sensibiliserende for luftvejene. Kommissionen mener derfor, at der bør træffes passende beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre negative virkninger for menneskers sundhed, navnlig for brugerne af tilsætningsstoffet. Autoriteten konkluderede videre, at det pågældende præparat har potentiale til at forbedre bevarelsen af næringsstoffer i ensilage fremstillet af materiale, som det er let, moderat vanskeligt eller vanskeligt at ensilere. Autoriteten har ligeledes gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffer i foder, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 29. september 2021 (2), at præparatet af Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 på de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har nogen skadelig virkning på dyrs sundhed, på forbrugersikkerheden eller på miljøet. Autoriteten konkluderede også, at tilsætningsstoffet bør betragtes som sensibiliserende for luftvejene. Kommissionen mener derfor, at der bør træffes passende beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre negative virkninger for menneskers sundhed, navnlig for brugerne af tilsætningsstoffet. Autoriteten konkluderede videre, at det pågældende præparat har potentiale til at forbedre bevarelsen af næringsstoffer i ensilage fremstillet af materiale, som det er let, moderat vanskeligt eller vanskeligt at ensilere. Autoriteten har ligeledes gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffer i foder, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.

| (5) | Vurderingen af præparatet af Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Derfor bør anvendelsen af præparatet godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(5)

Vurderingen af præparatet af Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Derfor bør anvendelsen af præparatet godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Det i bilaget opførte præparat, der tilhører tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »ensileringstilsætningsstoffer«, tillades anvendt som fodertilsætningsstof på de betingelser, der er fastlagt i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. april 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal (2021);19(10):6898.

2

EFSA Journal

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets identifikationsnummer | Tilsætningsstof | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse og analysemetode | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg frisk materiale |
| Kategori: teknologiske tilsætningsstoffer


  Funktionel gruppe: ensileringstilsætningsstoffer |
| 1k1604 | Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 med et indhold på mindst 1 × 1011 CFU/g tilsætningsstof.
  Fast form | Alle dyrearter | — | — | — | 1. | I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandinger angives oplagringsbetingelserne. |

Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

Tilsætningsstof

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse og analysemetode

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

CFU/kg frisk materiale

Kategori: teknologiske tilsætningsstoffer

Funktionel gruppe: ensileringstilsætningsstoffer

1k1604

Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571 med et indhold på mindst 1 × 1011 CFU/g tilsætningsstof.

Fast form

Alle dyrearter

—

—

—

1.

I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandinger angives oplagringsbetingelserne.

| 2. | Minimumsindholdet af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 108 CFU/g tilsætningsstof. |
| --- | --- |

2.

Minimumsindholdet af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1 × 108 CFU/g tilsætningsstof.

| 3. | Foderstofvirksomhedslederne fastlægger driftsprocedurer og administrative foranstaltninger for brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne med henblik på at imødegå potentielle risici ved anvendelse. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler, herunder åndedrætsværn. |
| --- | --- |

3.

Foderstofvirksomhedslederne fastlægger driftsprocedurer og administrative foranstaltninger for brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne med henblik på at imødegå potentielle risici ved anvendelse. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler, herunder åndedrætsværn.

9. maj 2032

Aktivstoffets karakteristika

Levedygtige celler af Lactiplantibacillus plantarum DSM 26571.

Analysemetode
   (1)

| — | Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis). |
| --- | --- |

—

Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis).

| — | Kvantitativ bestemmelse i fodertilsætningsstoffet: Pladespredningsmetode på MRS-agar (EN 15787). |
| --- | --- |

—

Kvantitativ bestemmelse i fodertilsætningsstoffet: Pladespredningsmetode på MRS-agar (EN 15787).

---

(1)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 19.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 117/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 117/29

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/634

af 13. april 2022

om ændring af forordning (EU) nr. 37/2010 for så vidt angår klassifikationen af stoffet bambermycin med hensyn til maksimalgrænseværdien for restkoncentrationer heraf i animalske fødevarer

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 470/2009 af 6. maj 2009 om fællesskabsprocedurer for fastsættelse af grænseværdier for restkoncentrationer af farmakologisk virksomme stoffer i animalske fødevarer, om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 (1), særlig artikel 14 sammenholdt med artikel 17,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Lægemiddelagentur, udarbejdet den 15. juli 2021 af Udvalget for Veterinærlægemidler, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med forordning (EF) nr. 470/2009 skal Kommissionen ved en forordning fastsætte maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer (»MRL'er«) af farmakologisk virksomme stoffer, som i Unionen er bestemt til anvendelse i veterinærlægemidler til dyr bestemt til fødevareproduktion eller i biocidholdige produkter, der anvendes i husdyrbrug. |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med forordning (EF) nr. 470/2009 skal Kommissionen ved en forordning fastsætte maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer (»MRL'er«) af farmakologisk virksomme stoffer, som i Unionen er bestemt til anvendelse i veterinærlægemidler til dyr bestemt til fødevareproduktion eller i biocidholdige produkter, der anvendes i husdyrbrug.

| (2) | Tabel 1 i bilaget til Kommissionens forordning (EU) nr. 37/2010 (2) indeholder en liste over farmakologisk virksomme stoffer og disses klassifikation med hensyn til MRL'er i animalske fødevarer. |
| --- | --- |

(2)

Tabel 1 i bilaget til Kommissionens forordning (EU) nr. 37/2010 (2) indeholder en liste over farmakologisk virksomme stoffer og disses klassifikation med hensyn til MRL'er i animalske fødevarer.

| (3) | Bambermycin er allerede opført på listen som et tilladt stof til kaniner, kun til oral anvendelse. I de eksisterende bestemmelser vedrørende stoffet angives klassifikationen »MRL ikke påkrævet«. |
| --- | --- |

(3)

Bambermycin er allerede opført på listen som et tilladt stof til kaniner, kun til oral anvendelse. I de eksisterende bestemmelser vedrørende stoffet angives klassifikationen »MRL ikke påkrævet«.

| (4) | I overensstemmelse med artikel 3 i forordning (EF) nr. 470/2009 indgav Huvepharma N.V. den 3. december 2019 en ansøgning til Det Europæiske Lægemiddelagentur (»agenturet«) om udvidelse af bestemmelserne om bambermycin til også at omfatte kyllingevæv. |
| --- | --- |

(4)

I overensstemmelse med artikel 3 i forordning (EF) nr. 470/2009 indgav Huvepharma N.V. den 3. december 2019 en ansøgning til Det Europæiske Lægemiddelagentur (»agenturet«) om udvidelse af bestemmelserne om bambermycin til også at omfatte kyllingevæv.

| (5) | Den 18. marts 2021 konkluderede agenturet i en udtalelse fra Udvalget for Veterinærlægemidler (»CVMP«), at det ikke var nødvendigt at fastsætte en MRL for bambermycin i kyllingevæv, og anbefalede en klassifikation som »MRL ikke påkrævet«. |
| --- | --- |

(5)

Den 18. marts 2021 konkluderede agenturet i en udtalelse fra Udvalget for Veterinærlægemidler (»CVMP«), at det ikke var nødvendigt at fastsætte en MRL for bambermycin i kyllingevæv, og anbefalede en klassifikation som »MRL ikke påkrævet«.

| (6) | Den 5. maj 2021 anmodede Kommissionen agenturet om at tage sin udtalelse af 18. marts 2021 op til fornyet overvejelse med henblik på at fastsætte maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer for at lette de kompetente myndigheders offentlige kontrol og håndhævelse af lovgivningsmæssige bestemmelser. |
| --- | --- |

(6)

Den 5. maj 2021 anmodede Kommissionen agenturet om at tage sin udtalelse af 18. marts 2021 op til fornyet overvejelse med henblik på at fastsætte maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer for at lette de kompetente myndigheders offentlige kontrol og håndhævelse af lovgivningsmæssige bestemmelser.

| (7) | På grundlag af udtalelsen fra udvalget og efter at have behandlet ansøgningen og anmodningen fra Kommissionen anbefalede agenturet den 15. juli 2021 en fastsættelse af en numerisk MRL for bambermycin til anvendelse til kyllinger, som gælder for muskel, fedt og hud i naturlige forhold, lever og nyre, men ikke til anvendelse til dyr, hvis æg anvendes til konsum. |
| --- | --- |

(7)

På grundlag af udtalelsen fra udvalget og efter at have behandlet ansøgningen og anmodningen fra Kommissionen anbefalede agenturet den 15. juli 2021 en fastsættelse af en numerisk MRL for bambermycin til anvendelse til kyllinger, som gælder for muskel, fedt og hud i naturlige forhold, lever og nyre, men ikke til anvendelse til dyr, hvis æg anvendes til konsum.

| (8) | I henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 470/2009 skal agenturet overveje at anvende MRL'er, som er fastsat for et farmakologisk virksomt stof i en bestemt fødevare, i forbindelse med en anden fødevare hidrørende fra samme art, eller MRL'er, som er fastsat for et farmakologisk virksomt stof i en eller flere arter, i forbindelse med andre arter. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 470/2009 skal agenturet overveje at anvende MRL'er, som er fastsat for et farmakologisk virksomt stof i en bestemt fødevare, i forbindelse med en anden fødevare hidrørende fra samme art, eller MRL'er, som er fastsat for et farmakologisk virksomt stof i en eller flere arter, i forbindelse med andre arter.

| (9) | Agenturet konkluderede, at ekstrapoleringen af maksimalgrænseværdierne for bambermycin fra kyllingevæv til væv fra andre fjerkræarter er hensigtsmæssig, men ikke til fjerkrææg. |
| --- | --- |

(9)

Agenturet konkluderede, at ekstrapoleringen af maksimalgrænseværdierne for bambermycin fra kyllingevæv til væv fra andre fjerkræarter er hensigtsmæssig, men ikke til fjerkrææg.

| (10) | På baggrund af agenturets udtalelse anses det for hensigtsmæssigt at fastsætte den anbefalede maksimalgrænseværdi for bambermycin i kyllingevæv og at ekstrapolere den til andre fjerkræarter, men ikke til fjerkrææg. |
| --- | --- |

(10)

På baggrund af agenturets udtalelse anses det for hensigtsmæssigt at fastsætte den anbefalede maksimalgrænseværdi for bambermycin i kyllingevæv og at ekstrapolere den til andre fjerkræarter, men ikke til fjerkrææg.

| (11) | Forordning (EU) nr. 37/2010 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(11)

Forordning (EU) nr. 37/2010 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (12) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Veterinærmedicinske Præparater — |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Veterinærmedicinske Præparater —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilaget til forordning (EU) nr. 37/2010 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. april 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 152 af 16.6.2009, s. 11.

1

(2)  Kommissionens forordning (EU) nr. 37/2010 af 22. december 2009 om farmakologisk virksomme stoffer og disses klassifikation med hensyn til maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i animalske fødevarer (EUT L 15 af 20.1.2010, s. 1).

2

---

BILAG

I tabel 1 i bilaget til forordning (EU) nr. 37/2010 affattes bestemmelserne vedrørende stoffet »bambermycin« således:

| Farmakologisk virksomt stof | Restmarkør | Dyreart | MRL | Målvæv | Andre bestemmelser (jf. artikel 14, stk. 7, i forordning (EF) nr. 470/2009) | Terapeutisk klassifikation |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »Bambermycin | Ikke relevant | Kanin | MRL ikke påkrævet | Ikke relevant | Kun til oral anvendelse | Antimikrobielle lægemidler/antibiotika« |
| Flavophos-pholipol A | Fjerkræ | 100 μg/kg | Muskel | Må ikke anvendes til dyr, hvis æg anvendes til konsum |
| 100 μg/kg | Hud og fedt i naturligt forhold |
| 3 000 μg/kg | Lever |
| 20 000 μg/kg | Nyre |

Farmakologisk virksomt stof

Restmarkør

Dyreart

MRL

Målvæv

Andre bestemmelser (jf. artikel 14, stk. 7, i forordning (EF) nr. 470/2009)

Terapeutisk klassifikation

»Bambermycin

Ikke relevant

Kanin

MRL ikke påkrævet

Ikke relevant

Kun til oral anvendelse

Antimikrobielle lægemidler/antibiotika«

Flavophos-pholipol A

Fjerkræ

100 μg/kg

Muskel

Må ikke anvendes til dyr, hvis æg anvendes til konsum

100 μg/kg

Hud og fedt i naturligt forhold

3 000 μg/kg

Lever

20 000 μg/kg

Nyre

---

AFGØRELSER

| 19.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 117/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 117/32

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2022/635

af 13. april 2022

om ændring af afgørelse (FUSP) 2017/1869 om Den Europæiske Unions rådgivende mission til støtte for en reform af sikkerhedssektoren i Irak (EUAM Iraq)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 42, stk. 4, og artikel 43, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 16. oktober 2017 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2017/1869 (1) om oprettelse af Den Europæiske Unions rådgivende mission til støtte for en reform af sikkerhedssektoren i Irak (EUAM Iraq). |
| --- | --- |

(1)

Den 16. oktober 2017 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2017/1869 (1) om oprettelse af Den Europæiske Unions rådgivende mission til støtte for en reform af sikkerhedssektoren i Irak (EUAM Iraq).

| (2) | Den 7. april 2020 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2020/513 (2) om ændring af mandatet for EUAM Iraq og forlængelse heraf indtil den 30. april 2022. |
| --- | --- |

(2)

Den 7. april 2020 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2020/513 (2) om ændring af mandatet for EUAM Iraq og forlængelse heraf indtil den 30. april 2022.

| (3) | Efter den strategiske revision af EUAM Iraq anbefalede Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité at ændre og forlænge mandatet for EUAM Iraq indtil den 30. april 2024. |
| --- | --- |

(3)

Efter den strategiske revision af EUAM Iraq anbefalede Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité at ændre og forlænge mandatet for EUAM Iraq indtil den 30. april 2024.

| (4) | Afgørelse (FUSP) 2017/1869 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Afgørelse (FUSP) 2017/1869 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | EUAM Iraq vil blive gennemført i en situation, som kan forværres og hindre, at målene for Unionens optræden udadtil som fastsat i artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union nås — |
| --- | --- |

(5)

EUAM Iraq vil blive gennemført i en situation, som kan forværres og hindre, at målene for Unionens optræden udadtil som fastsat i artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union nås —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I afgørelse (FUSP) 2017/1869 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2 affattes således:

  »Artikel 2
  Formål
  De strategiske mål for EUAM Iraq er:






  1) | at yde strategisk rådgivning og ekspertbistand til de irakiske myndigheder om de civile aspekter af reformen af sikkerhedssektoren, herunder den nationale sikkerhedsstrategi, tilknyttede nationale strategier og andre nationale sikkerhedsprioriteter |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

Formål

De strategiske mål for EUAM Iraq er:

1)

at yde strategisk rådgivning og ekspertbistand til de irakiske myndigheder om de civile aspekter af reformen af sikkerhedssektoren, herunder den nationale sikkerhedsstrategi, tilknyttede nationale strategier og andre nationale sikkerhedsprioriteter

| 2) | at analysere, vurdere og identificere mulighederne for Unionens yderligere engagement på nationalt og regionalt plan og på provinsniveau til støtte for behovene i forbindelse med reformen af den civile sikkerhedssektor |
| --- | --- |

2)

at analysere, vurdere og identificere mulighederne for Unionens yderligere engagement på nationalt og regionalt plan og på provinsniveau til støtte for behovene i forbindelse med reformen af den civile sikkerhedssektor

| 3) | sammen med EU-delegationen at sikre et oplyst grundlag for og lette Unionens og medlemsstaternes planlægnings- og gennemførelsesstøtte i forbindelse med reformen af den civile sikkerhedssektor, idet der sikres sammenhæng i Unionens indsats.« |
| --- | --- |

3)

sammen med EU-delegationen at sikre et oplyst grundlag for og lette Unionens og medlemsstaternes planlægnings- og gennemførelsesstøtte i forbindelse med reformen af den civile sikkerhedssektor, idet der sikres sammenhæng i Unionens indsats.«

| 2) | I artikel 14, stk. 1, indsættes følgende efter tredje punktum:

  »Det finansielle referencegrundlag til dækning af udgifterne i forbindelse med EUAM Iraq i perioden fra den 1. maj 2022 til den 30. april 2024 udgør 70 056 766,51 EUR.« |
| --- | --- |

2)

I artikel 14, stk. 1, indsættes følgende efter tredje punktum:

»Det finansielle referencegrundlag til dækning af udgifterne i forbindelse med EUAM Iraq i perioden fra den 1. maj 2022 til den 30. april 2024 udgør 70 056 766,51 EUR.«

| 3) | Artikel 17, andet punktum, affattes således:

  »Den finder anvendelse indtil den 30. april 2024.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 17, andet punktum, affattes således:

»Den finder anvendelse indtil den 30. april 2024.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. april 2022.

På Rådets vegne

J.-Y. LE DRIAN

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (FUSP) 2017/1869 af 16. oktober 2017 om Den Europæiske Unions rådgivende mission til støtte for en reform af sikkerhedssektoren i Irak (EUAM Iraq) (EUT L 266 af 17.10.2017, s. 12).

1

(2)  Rådets afgørelse (FUSP) 2020/513 af 7. april 2020 om ændring af afgørelse (FUSP) 2017/1869 om Den Europæiske Unions rådgivende mission til støtte for en reform af sikkerhedssektoren i Irak (EUAM Iraq) (EUT L 113 af 8.4.2020, s. 38).

2

---

| 19.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 117/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 117/34

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2022/636

af 13. april 2022

om ændring af afgørelse (FUSP) 2022/338 om en bistandsforanstaltning inden for rammerne af den europæiske fredsfacilitet med henblik på levering af dødbringende militært udstyr og dødbringende militære platforme til Ukraines væbnede styrker

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, og artikel 41, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 28. februar 2022 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2022/338 (1), som fastlagde en bistandsforanstaltning med et finansielt referencegrundlag på 450 000 000 EUR til dækning af leveringen af dødbringende militært udstyr og dødbringende militære platforme til de ukrainske væbnede styrker. |
| --- | --- |

(1)

Den 28. februar 2022 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2022/338 (1), som fastlagde en bistandsforanstaltning med et finansielt referencegrundlag på 450 000 000 EUR til dækning af leveringen af dødbringende militært udstyr og dødbringende militære platforme til de ukrainske væbnede styrker.

| (2) | Den 23. marts 2022 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2022/471 (2) om ændring af afgørelse (FUSP) 2022/338, hvorved det finansielle referencegrundlag blev forhøjet til 900 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(2)

Den 23. marts 2022 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2022/471 (2) om ændring af afgørelse (FUSP) 2022/338, hvorved det finansielle referencegrundlag blev forhøjet til 900 000 000 EUR.

| (3) | I lyset af Den Russiske Føderations igangværende væbnede aggression mod Ukraine bør det finansielle referencegrundlag forhøjes med yderligere 450 000 000 EUR, og bistandsforanstaltningens varighed bør forlænges med 24 måneder. |
| --- | --- |

(3)

I lyset af Den Russiske Føderations igangværende væbnede aggression mod Ukraine bør det finansielle referencegrundlag forhøjes med yderligere 450 000 000 EUR, og bistandsforanstaltningens varighed bør forlænges med 24 måneder.

| (4) | Afgørelse (FUSP) 2022/338 bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(4)

Afgørelse (FUSP) 2022/338 bør ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I afgørelse (FUSP) 2022/338 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1, stk. 4, affattes således:

  »4.   Bistandsforanstaltningens varighed er 60 måneder fra vedtagelsen af denne afgørelse.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 1, stk. 4, affattes således:

»4.   Bistandsforanstaltningens varighed er 60 måneder fra vedtagelsen af denne afgørelse.«

| 2) | Artikel 2, stk. 1, affattes således:

  »1.   Det finansielle referencegrundlag til dækning af udgifterne i forbindelse med bistandsforanstaltningen udgør 1 350 000 000 EUR.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 2, stk. 1, affattes således:

»1.   Det finansielle referencegrundlag til dækning af udgifterne i forbindelse med bistandsforanstaltningen udgør 1 350 000 000 EUR.«

| 3) | Artikel 2, stk. 3, affattes således:

  »3.   I overensstemmelse med artikel 29, stk. 5, i afgørelse (FUSP) 2021/509 kan administratoren for bistandsforanstaltninger indkalde bidrag op til 1 350 000 000 EUR efter vedtagelsen af denne afgørelse. De bidrag, som indkaldes af administratoren for bistandsforanstaltninger, må kun benyttes til at betale udgifter inden for de grænser, der er godkendt af udvalget nedsat ved afgørelse (FUSP) 2021/509 i ændringsbudgettet for 2022 og i budgetterne for de efterfølgende år svarende til bistandsforanstaltningen.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 2, stk. 3, affattes således:

»3.   I overensstemmelse med artikel 29, stk. 5, i afgørelse (FUSP) 2021/509 kan administratoren for bistandsforanstaltninger indkalde bidrag op til 1 350 000 000 EUR efter vedtagelsen af denne afgørelse. De bidrag, som indkaldes af administratoren for bistandsforanstaltninger, må kun benyttes til at betale udgifter inden for de grænser, der er godkendt af udvalget nedsat ved afgørelse (FUSP) 2021/509 i ændringsbudgettet for 2022 og i budgetterne for de efterfølgende år svarende til bistandsforanstaltningen.«

| 4) | Artikel 2, stk. 4, affattes således:

  »4.   Udgifter i forbindelse med gennemførelsen af bistandsforanstaltningen er berettiget til støtte fra den 1. januar 2022 og indtil en dato, der skal fastsættes af Rådet. Mindst 66 % af det finansielle referencegrundlag skal dække udgifter, der er afholdt fra den 11. marts 2022.« |
| --- | --- |

4)

Artikel 2, stk. 4, affattes således:

»4.   Udgifter i forbindelse med gennemførelsen af bistandsforanstaltningen er berettiget til støtte fra den 1. januar 2022 og indtil en dato, der skal fastsættes af Rådet. Mindst 66 % af det finansielle referencegrundlag skal dække udgifter, der er afholdt fra den 11. marts 2022.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. april 2022.

På Rådets vegne

J.-Y. LE DRIAN

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (FUSP) 2022/338 af 28. februar 2022 om en bistandsforanstaltning inden for rammerne af den europæiske fredsfacilitet med henblik på levering af dødbringende militært udstyr og dødbringende militære platforme til Ukraines væbnede styrker (EUT L 60 af 28.2.2022, s. 1).

1

(2)  Rådets afgørelse (FUSP) 2022/471 af 23. marts 2022 om ændring af afgørelse (FUSP) 2022/338 om en bistandsforanstaltning inden for rammerne af den europæiske fredsfacilitet med henblik på levering af dødbringende militært udstyr og dødbringende militære platforme til Ukraines væbnede styrker (EUT L 96 af 24.3.2022, s. 43).

2

---

| 19.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 117/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 117/36

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2022/637

af 13. april 2022

om ændring af afgørelse (FUSP) 2022/339 om en bistandsforanstaltning inden for rammerne af den europæiske fredsfacilitet til støtte for Ukraines væbnede styrker

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, og artikel 41, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 28. februar 2022 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2022/339 (1), som fastlagde en bistandsforanstaltning med et finansielt referencegrundlag på 50 000 000 EUR til dækning af finansiering af leveringen af ikkedødbringende udstyr og forsyninger som f.eks. personlige værnemidler, førstehjælpsudstyr og brændstof til Ukraines væbnede styrker. |
| --- | --- |

(1)

Den 28. februar 2022 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2022/339 (1), som fastlagde en bistandsforanstaltning med et finansielt referencegrundlag på 50 000 000 EUR til dækning af finansiering af leveringen af ikkedødbringende udstyr og forsyninger som f.eks. personlige værnemidler, førstehjælpsudstyr og brændstof til Ukraines væbnede styrker.

| (2) | Den 23. marts 2022 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2022/472 (2) om ændring af afgørelse (FUSP) 2022/339, hvorved det finansielle referencegrundlag blev forhøjet til 100 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(2)

Den 23. marts 2022 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2022/472 (2) om ændring af afgørelse (FUSP) 2022/339, hvorved det finansielle referencegrundlag blev forhøjet til 100 000 000 EUR.

| (3) | I lyset af Den Russiske Føderations igangværende væbnede aggression mod Ukraine bør det finansielle referencegrundlag forhøjes med yderligere 50 000 000 EUR til dækning af finansiering af leveringen af ikkedødbringende udstyr og forsyninger som f.eks. personlige værnemidler, førstehjælpsudstyr og brændstof til Ukraines væbnede styrker. Bistandsforanstaltningens varighed bør også forlænges med 24 måneder. |
| --- | --- |

(3)

I lyset af Den Russiske Føderations igangværende væbnede aggression mod Ukraine bør det finansielle referencegrundlag forhøjes med yderligere 50 000 000 EUR til dækning af finansiering af leveringen af ikkedødbringende udstyr og forsyninger som f.eks. personlige værnemidler, førstehjælpsudstyr og brændstof til Ukraines væbnede styrker. Bistandsforanstaltningens varighed bør også forlænges med 24 måneder.

| (4) | Afgørelse (FUSP) 2022/339 bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(4)

Afgørelse (FUSP) 2022/339 bør ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I afgørelse (FUSP) 2022/339 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1, stk. 4, affattes således:

  »4.   Bistandsforanstaltningens varighed er 60 måneder fra vedtagelsen af denne afgørelse.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 1, stk. 4, affattes således:

»4.   Bistandsforanstaltningens varighed er 60 måneder fra vedtagelsen af denne afgørelse.«

| 2) | Artikel 2, stk. 1, affattes således:

  »1.   Det finansielle referencegrundlag til dækning af udgifterne i forbindelse med bistandsforanstaltningen udgør 150 000 000 EUR.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 2, stk. 1, affattes således:

»1.   Det finansielle referencegrundlag til dækning af udgifterne i forbindelse med bistandsforanstaltningen udgør 150 000 000 EUR.«

| 3) | Artikel 2, stk. 3, affattes således:

  »3.   I overensstemmelse med artikel 29, stk. 5, i afgørelse (FUSP) 2021/509 kan administratoren for bistandsforanstaltninger indkalde bidrag op til 150 000 000 EUR efter vedtagelsen af denne afgørelse. De bidrag, som indkaldes af administratoren for bistandsforanstaltninger, må kun benyttes til at betale udgifter inden for de grænser, der er godkendt af udvalget nedsat ved afgørelse (FUSP) 2021/509 i ændringsbudgettet for 2022 og i budgetterne for de efterfølgende år svarende til bistandsforanstaltningen.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 2, stk. 3, affattes således:

»3.   I overensstemmelse med artikel 29, stk. 5, i afgørelse (FUSP) 2021/509 kan administratoren for bistandsforanstaltninger indkalde bidrag op til 150 000 000 EUR efter vedtagelsen af denne afgørelse. De bidrag, som indkaldes af administratoren for bistandsforanstaltninger, må kun benyttes til at betale udgifter inden for de grænser, der er godkendt af udvalget nedsat ved afgørelse (FUSP) 2021/509 i ændringsbudgettet for 2022 og i budgetterne for de efterfølgende år svarende til bistandsforanstaltningen.«

| 4) | Artikel 2, stk. 4, affattes således:

  »4.   Udgifter i forbindelse med gennemførelsen af bistandsforanstaltningen er berettiget til støtte fra den 1. januar 2022 og indtil en dato, der skal fastsættes af Rådet. Mindst 66 % af det finansielle referencegrundlag skal dække udgifter, der er afholdt fra den 11. marts 2022.« |
| --- | --- |

4)

Artikel 2, stk. 4, affattes således:

»4.   Udgifter i forbindelse med gennemførelsen af bistandsforanstaltningen er berettiget til støtte fra den 1. januar 2022 og indtil en dato, der skal fastsættes af Rådet. Mindst 66 % af det finansielle referencegrundlag skal dække udgifter, der er afholdt fra den 11. marts 2022.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. april 2022.

På Rådets vegne

J.-Y. LE DRIAN

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (FUSP) 2022/339 af 28. februar 2022 om en bistandsforanstaltning inden for rammerne af den europæiske fredsfacilitet til støtte for Ukraines væbnede styrker (EUT L 61 af 28.2.2022, s. 1).

1

(2)  Rådets afgørelse (FUSP) 2022/472 af 23. marts 2022 om ændring af afgørelse (FUSP) 2022/339 om en bistandsforanstaltning inden for rammerne af den europæiske fredsfacilitet til støtte for Ukraines væbnede styrker (EUT L 96 af 24.3.2022, s. 45).

2

---

| 19.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 117/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 117/38

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2022/638

af 13. april 2022

om ændring af afgørelse 2014/486/FUSP om Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 42, stk. 4, og artikel 43, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 23. februar 2022 indledte Den Russiske Føderation en uprovokeret og uberettiget militær aggression mod Ukraine, som Det Europæiske Råd på det kraftigste fordømte i sine konklusioner af 24. februar 2022. |
| --- | --- |

(1)

Den 23. februar 2022 indledte Den Russiske Føderation en uprovokeret og uberettiget militær aggression mod Ukraine, som Det Europæiske Råd på det kraftigste fordømte i sine konklusioner af 24. februar 2022.

| (2) | Den 24. marts 2022 erklærede Det Europæiske Råd i sine konklusioner: »Ruslands angrebskrig mod Ukraine overtræder groft folkeretten og forvolder massive tab af menneskeliv og skade på civile. Rusland retter angreb mod civilbefolkningen og går målrettet efter civile genstande, herunder hospitaler, medicinske faciliteter, skoler og beskyttelsesrum. Disse krigsforbrydelser skal øjeblikkeligt ophøre. De ansvarlige og deres medskyldige vil blive stillet til regnskab i overensstemmelse med folkeretten.« Det Europæiske Råd bekræftede endvidere Versailleserklæringen af 11. marts 2022, hvori navnlig udtrykkes tilfredshed med den beslutning, som anklageren ved Den Internationale Straffedomstol har truffet om at indlede en efterforskning for forbrydelser, der henhører under dens jurisdiktion. |
| --- | --- |

(2)

Den 24. marts 2022 erklærede Det Europæiske Råd i sine konklusioner: »Ruslands angrebskrig mod Ukraine overtræder groft folkeretten og forvolder massive tab af menneskeliv og skade på civile. Rusland retter angreb mod civilbefolkningen og går målrettet efter civile genstande, herunder hospitaler, medicinske faciliteter, skoler og beskyttelsesrum. Disse krigsforbrydelser skal øjeblikkeligt ophøre. De ansvarlige og deres medskyldige vil blive stillet til regnskab i overensstemmelse med folkeretten.« Det Europæiske Råd bekræftede endvidere Versailleserklæringen af 11. marts 2022, hvori navnlig udtrykkes tilfredshed med den beslutning, som anklageren ved Den Internationale Straffedomstol har truffet om at indlede en efterforskning for forbrydelser, der henhører under dens jurisdiktion.

| (3) | Ved afgørelse 2014/486/FUSP (1) blev EUAM Ukraine oprettet for at bistå Ukraine med den civile sikkerhedssektorreform, herunder politiet og retsstaten. |
| --- | --- |

(3)

Ved afgørelse 2014/486/FUSP (1) blev EUAM Ukraine oprettet for at bistå Ukraine med den civile sikkerhedssektorreform, herunder politiet og retsstaten.

| (4) | EUAM Ukraine bør yde støtte til de ukrainske myndigheder for at lette efterforskningen og retsforfølgelsen af internationale forbrydelser begået i forbindelse med Den Russiske Føderations militære aggression mod Ukraine. |
| --- | --- |

(4)

EUAM Ukraine bør yde støtte til de ukrainske myndigheder for at lette efterforskningen og retsforfølgelsen af internationale forbrydelser begået i forbindelse med Den Russiske Føderations militære aggression mod Ukraine.

| (5) | Afgørelse 2014/486/FUSP bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Afgørelse 2014/486/FUSP bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | EUAM Ukraine gennemføres i en situation, der kan blive forværret og vil kunne hindre opnåelsen af målene for Unionens optræden udadtil, jf. artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union — |
| --- | --- |

(6)

EUAM Ukraine gennemføres i en situation, der kan blive forværret og vil kunne hindre opnåelsen af målene for Unionens optræden udadtil, jf. artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I afgørelse 2014/486/FUSP foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2a omnummereres til artikel 2b. |
| --- | --- |

1)

Artikel 2a omnummereres til artikel 2b.

| 2) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 2a
  Støtte til de ukrainske myndigheder for at lette efterforskningen og retsforfølgelsen af internationale forbrydelser

  1.   EUAM Ukraine yder støtte til de ukrainske myndigheder, navnlig til statsadvokaturen, de regionale anklagemyndigheder og de retshåndhævende myndigheder, for at lette efterforskningen og retsforfølgelsen af eventuelle internationale forbrydelser begået som led i Ruslands uprovokerede og uberettigede militære aggression mod Ukraine.


  2.   Med henblik på at udføre denne opgave:






  a) | yder EUAM Ukraine navnlig de ukrainske myndigheder strategisk rådgivning om efterforskningen og retsforfølgelsen af internationale forbrydelser, om de nødvendige ændringer af Ukraines lovgivning og om den tilhørende kommunikationsstrategi. Den giver også uddannelse i andre beslægtede spørgsmål. Den kan donere midler eller udstyr til de ukrainske myndigheder for at lette efterforskningen og retsforfølgelsen af internationale forbrydelser |
| --- | --- | --- |

2)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 2a

Støtte til de ukrainske myndigheder for at lette efterforskningen og retsforfølgelsen af internationale forbrydelser

1.   EUAM Ukraine yder støtte til de ukrainske myndigheder, navnlig til statsadvokaturen, de regionale anklagemyndigheder og de retshåndhævende myndigheder, for at lette efterforskningen og retsforfølgelsen af eventuelle internationale forbrydelser begået som led i Ruslands uprovokerede og uberettigede militære aggression mod Ukraine.

2.   Med henblik på at udføre denne opgave:

a)

yder EUAM Ukraine navnlig de ukrainske myndigheder strategisk rådgivning om efterforskningen og retsforfølgelsen af internationale forbrydelser, om de nødvendige ændringer af Ukraines lovgivning og om den tilhørende kommunikationsstrategi. Den giver også uddannelse i andre beslægtede spørgsmål. Den kan donere midler eller udstyr til de ukrainske myndigheder for at lette efterforskningen og retsforfølgelsen af internationale forbrydelser

| b) | sørger EUAM Ukraine for tæt koordination med Den Internationale Straffedomstol og Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust) samt med medlemsstater, der yder direkte støtte til efterforskningen og retsforfølgelsen af internationale forbrydelser i Ukraine. Den koordinerer med andre relevante aktører, hvis det er relevant |
| --- | --- |

b)

sørger EUAM Ukraine for tæt koordination med Den Internationale Straffedomstol og Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust) samt med medlemsstater, der yder direkte støtte til efterforskningen og retsforfølgelsen af internationale forbrydelser i Ukraine. Den koordinerer med andre relevante aktører, hvis det er relevant

| c) | kan elementer i EUAM Ukraine midlertidigt udøve deres aktiviteter fra Republikken Moldovas og medlemsstaternes områder. Der kan indgås aftaler herom mellem EUAM Ukraine og Republikken Moldova eller de berørte medlemsstater.« |
| --- | --- |

c)

kan elementer i EUAM Ukraine midlertidigt udøve deres aktiviteter fra Republikken Moldovas og medlemsstaternes områder. Der kan indgås aftaler herom mellem EUAM Ukraine og Republikken Moldova eller de berørte medlemsstater.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. april 2022.

På Rådets vegne

J.-Y. LE DRIAN

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2014/486/FUSP af 22. juli 2014 om Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUT L 217 af 23.7.2014, s. 42).

1

---

| 19.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 117/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 117/40

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2022/639

af 27. august 2021

om støtteordning SA.54915 — 2020/C (ex 2019/N) Belgien — kapacitetsmekanisme

(meddelt under nummer C(2021) 6431)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR ––

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

| (1) | I forlængelse af en forhåndsanmeldelse underrettede Kongeriget Belgien ved brev af 19. december 2019 Kommissionen om en markedsdækkende kapacitetsmekanisme (»foranstaltningen« eller »kapacitetsmekanismen«) i henhold til artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«). |
| --- | --- |

(1)

I forlængelse af en forhåndsanmeldelse underrettede Kongeriget Belgien ved brev af 19. december 2019 Kommissionen om en markedsdækkende kapacitetsmekanisme (»foranstaltningen« eller »kapacitetsmekanismen«) i henhold til artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«).

| (2) | Ved brev af 21. september 2020 meddelte Kommissionen Belgien, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i TEUF i forbindelse med foranstaltningen. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 21. september 2020 meddelte Kommissionen Belgien, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i TEUF i forbindelse med foranstaltningen.

| (3) | Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren (»åbningsafgørelsen«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren (»åbningsafgørelsen«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger.

Den Europæiske Unions Tidende

2

| (4) | Ved brev af 22. oktober 2020 fremsatte Belgien sine bemærkninger til åbningsafgørelsen. Kommissionen modtog desuden bemærkninger fra 15 interesserede parter. Kommissionen videresendte bemærkningerne til Belgien, som fik mulighed for at reagere på dem. Kommissionen modtog Belgiens bemærkninger ved brev af 24. december 2020. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 22. oktober 2020 fremsatte Belgien sine bemærkninger til åbningsafgørelsen. Kommissionen modtog desuden bemærkninger fra 15 interesserede parter. Kommissionen videresendte bemærkningerne til Belgien, som fik mulighed for at reagere på dem. Kommissionen modtog Belgiens bemærkninger ved brev af 24. december 2020.

| (5) | Den 9. juli 2021 indvilgede Belgien undtagelsesvis i at give afkald på sin ret ifølge artikel 342 i TEUF, sammenholdt med artikel 3 i forordning nr. 1/1958 (3), og om at lade denne afgørelse vedtage og offentliggøre på engelsk. |
| --- | --- |

(5)

Den 9. juli 2021 indvilgede Belgien undtagelsesvis i at give afkald på sin ret ifølge artikel 342 i TEUF, sammenholdt med artikel 3 i forordning nr. 1/1958 (3), og om at lade denne afgørelse vedtage og offentliggøre på engelsk.

3

2.   DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   Resumé af foranstaltningen

Resumé af foranstaltningen

| (6) | Belgien forventer at få problemer med at sikre en tilstrækkelig elproduktion fra 2025, hvilket først og fremmest skyldes beslutningen om at udfase al kernekraft i perioden 2022-2025 og nedlukningen af den termiske produktionskapacitet i Belgien og nabolandene. |
| --- | --- |

(6)

Belgien forventer at få problemer med at sikre en tilstrækkelig elproduktion fra 2025, hvilket først og fremmest skyldes beslutningen om at udfase al kernekraft i perioden 2022-2025 og nedlukningen af den termiske produktionskapacitet i Belgien og nabolandene.

| (7) | Formålet med foranstaltningen er derfor at sikre, at der er tilstrækkelig kapacitet til produktion af elektricitet, og at denne produktion dækker den forventede efterspørgsel efter elektricitet. |
| --- | --- |

(7)

Formålet med foranstaltningen er derfor at sikre, at der er tilstrækkelig kapacitet til produktion af elektricitet, og at denne produktion dækker den forventede efterspørgsel efter elektricitet.

| (8) | I forbindelse med kapacitetsmekanismen vil støttemodtagerne blive udvalgt ved en udbudsprocedure og aflønnet for at stå til rådighed. Støtten ydes i form af en kapacitetsbetaling, så længe kapacitetsaftalen er gældende. Til gengæld stiller de valgte tilbudsgivere sig til rådighed med henblik på at opfylde transmissionssystemoperatørens (»TSO«) behov, hvis der opstår anstrengte situationer. |
| --- | --- |

(8)

I forbindelse med kapacitetsmekanismen vil støttemodtagerne blive udvalgt ved en udbudsprocedure og aflønnet for at stå til rådighed. Støtten ydes i form af en kapacitetsbetaling, så længe kapacitetsaftalen er gældende. Til gengæld stiller de valgte tilbudsgivere sig til rådighed med henblik på at opfylde transmissionssystemoperatørens (»TSO«) behov, hvis der opstår anstrengte situationer.

| (9) | Belgien har fastsat sine nationale dekarboniseringsmål i den nationale energi- og klimaplan (4). Som led i den nationale energi- og klimaplan skal vedvarende energikilders andel af det belgiske elforbrug stige fra 17 % i 2017 til mindst 40,4 % i 2030. Hvis disse mål skal nås, vil det være nødvendigt at integrere væsentlige vedvarende energikilder såsom vind- og solenergi, hvor den fluktuerende produktion kan være en udfordring for forsyningstilstrækkeligheden og -sikkerheden. |
| --- | --- |

(9)

Belgien har fastsat sine nationale dekarboniseringsmål i den nationale energi- og klimaplan (4). Som led i den nationale energi- og klimaplan skal vedvarende energikilders andel af det belgiske elforbrug stige fra 17 % i 2017 til mindst 40,4 % i 2030. Hvis disse mål skal nås, vil det være nødvendigt at integrere væsentlige vedvarende energikilder såsom vind- og solenergi, hvor den fluktuerende produktion kan være en udfordring for forsyningstilstrækkeligheden og -sikkerheden.

4

| (10) | Selv om udvikling af vedvarende energi ikke er kapacitetsmekanismens hovedformål, er den tilrettelagt med ambitiøse mål om øget anvendelse af vedvarende energikilder i det belgiske energimix og udgør et supplement til videreudviklingen af nye fluktuerende vedvarende energikilder. |
| --- | --- |

(10)

Selv om udvikling af vedvarende energi ikke er kapacitetsmekanismens hovedformål, er den tilrettelagt med ambitiøse mål om øget anvendelse af vedvarende energikilder i det belgiske energimix og udgør et supplement til videreudviklingen af nye fluktuerende vedvarende energikilder.

2.2.   Retsgrundlag og offentlige ordninger

Retsgrundlag og offentlige ordninger

| (11) | Foranstaltningens retsgrundlag er elloven af 29. april 1999 om organiseringen af det belgiske elektricitetsmarked (»elloven«), som ændret ved love (5) offentliggjort den 16. maj 2019 og den 19. marts 2021 i det belgiske lovtidende. |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningens retsgrundlag er elloven af 29. april 1999 om organiseringen af det belgiske elektricitetsmarked (»elloven«), som ændret ved love (5) offentliggjort den 16. maj 2019 og den 19. marts 2021 i det belgiske lovtidende.

5

| (12) | Der blev desuden udarbejdet kongelige dekreter (6) og regler om den belgiske kapacitetsmekanismes funktion (7) for at fastsætte nærmere bestemmelser for denne mekanisme:






  1) | kongeligt dekret af 28. april 2021 om fastsættelse af en metode til beregning af kapacitet og auktionsparametre i forbindelse med kapacitetsmekanismen (8) |
| --- | --- | --- |

(12)

Der blev desuden udarbejdet kongelige dekreter (6) og regler om den belgiske kapacitetsmekanismes funktion (7) for at fastsætte nærmere bestemmelser for denne mekanisme:

6

7

1)

kongeligt dekret af 28. april 2021 om fastsættelse af en metode til beregning af kapacitet og auktionsparametre i forbindelse med kapacitetsmekanismen (8)

8

| 2) | kongeligt dekret af 21. maj 2021 om kriterier for adgang til kumuleret støtte og minimumstærsklen for deltagelse (9) |
| --- | --- |

2)

kongeligt dekret af 21. maj 2021 om kriterier for adgang til kumuleret støtte og minimumstærsklen for deltagelse (9)

9

| 3) | kongeligt dekret af 4. juni 2021 om investeringstærskler og støtteberettigede omkostninger (10) |
| --- | --- |

3)

kongeligt dekret af 4. juni 2021 om investeringstærskler og støtteberettigede omkostninger (10)

10

| 4) | udkast til kongeligt dekret om fastsættelse af betingelser for, at indehavere af udenlandsk kapacitet kan deltage i kapacitetsmekanismen (11) |
| --- | --- |

4)

udkast til kongeligt dekret om fastsættelse af betingelser for, at indehavere af udenlandsk kapacitet kan deltage i kapacitetsmekanismen (11)

11

| 5) | kongeligt dekret af 30. maj 2021 om kontrolbestemmelser (12). |
| --- | --- |

5)

kongeligt dekret af 30. maj 2021 om kontrolbestemmelser (12).

12

| (13) | I august 2020 gennemførte Elia, den belgiske TSO, en offentlig høring om reglerne om den belgiske kapacitetsmekanismes funktion (13). |
| --- | --- |

(13)

I august 2020 gennemførte Elia, den belgiske TSO, en offentlig høring om reglerne om den belgiske kapacitetsmekanismes funktion (13).

13

2.3.   Den belgiske produktions tilstrækkelighed

Den belgiske produktions tilstrækkelighed

2.3.1.   Pålidelighedsstandard

Pålidelighedsstandard

| (14) | Hovedformålet med den foreslåede kapacitetsmekanisme er at sikre forsyningssikkerheden ved hjælp af en pålidelighedsstandard. |
| --- | --- |

(14)

Hovedformålet med den foreslåede kapacitetsmekanisme er at sikre forsyningssikkerheden ved hjælp af en pålidelighedsstandard.

| (15) | Som det blev meddelt i 2019, var pålidelighedskriterierne i Belgien fastlagt ved et dobbelt LOLE-kriterium (Loss of Load Expectation — forventet effektmangel): Det forventede antal timer, hvor det ikke vil være muligt for alle produktionsressourcer, der står til rådighed for det belgiske elnet, at dække behovet for effekt og driftsreserver under samtidig hensyntagen til fleksibelt elforbrug, lagring og samkøringslinjer, må ikke udgøre mere end tre timer i et statistisk normalt år. Det andet kriterium er, at LOLA ikke må overstige 20 timer i et statistisk unormalt år (»LOLE95«) (14). Disse værdier var også fastsat i elloven. |
| --- | --- |

(15)

Som det blev meddelt i 2019, var pålidelighedskriterierne i Belgien fastlagt ved et dobbelt LOLE-kriterium (Loss of Load Expectation — forventet effektmangel): Det forventede antal timer, hvor det ikke vil være muligt for alle produktionsressourcer, der står til rådighed for det belgiske elnet, at dække behovet for effekt og driftsreserver under samtidig hensyntagen til fleksibelt elforbrug, lagring og samkøringslinjer, må ikke udgøre mere end tre timer i et statistisk normalt år. Det andet kriterium er, at LOLA ikke må overstige 20 timer i et statistisk unormalt år (»LOLE95«) (14). Disse værdier var også fastsat i elloven.

14

| (16) | Pålidelighedsstandarden er baseret på et overslag over den værdi, som det har for forbrugerne at undgå afbrydelser af elforsyningen (Value of Lost Load, »VOLL«), og de forventede omkostninger til ny kapacitet i Belgien (indgangsomkostningen — Cost of New Entry, »CONE«). |
| --- | --- |

(16)

Pålidelighedsstandarden er baseret på et overslag over den værdi, som det har for forbrugerne at undgå afbrydelser af elforsyningen (Value of Lost Load, »VOLL«), og de forventede omkostninger til ny kapacitet i Belgien (indgangsomkostningen — Cost of New Entry, »CONE«).

| (17) | Der skal ifølge artikel 23, stk. 6, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 af 5. juni 2019 om det indre marked for elektricitet (15) (»elforordningen«) fastlægges en EU-metode til beregning af VOLL, CONE og pålidelighedsstandarden. |
| --- | --- |

(17)

Der skal ifølge artikel 23, stk. 6, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 af 5. juni 2019 om det indre marked for elektricitet (15) (»elforordningen«) fastlægges en EU-metode til beregning af VOLL, CONE og pålidelighedsstandarden.

15

| (18) | Den 2. oktober 2020 godkendte Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (»ACER«) metoden til beregning af VOLL (»VOLL-metoden«), CONE (»CONE-metoden«) og pålidelighedsstandarden (»RS-metoden«). De tre metoder betegnes under ét som »VOLL/CONE/RS-metoden« (16). |
| --- | --- |

(18)

Den 2. oktober 2020 godkendte Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (»ACER«) metoden til beregning af VOLL (»VOLL-metoden«), CONE (»CONE-metoden«) og pålidelighedsstandarden (»RS-metoden«). De tre metoder betegnes under ét som »VOLL/CONE/RS-metoden« (16).

16

| (19) | Den 7. juni 2021 fremlagde Belgien den nye beregning af VOLL, CONE og pålidelighedsstandarden i overensstemmelse med VOLL/CONE/RS-metoden. |
| --- | --- |

(19)

Den 7. juni 2021 fremlagde Belgien den nye beregning af VOLL, CONE og pålidelighedsstandarden i overensstemmelse med VOLL/CONE/RS-metoden.

| (20) | Den 28. maj 2021 sendte den belgiske energitilsynsmyndighed (»CREG«) sit forslag til en pålidelighedsstandard for Belgien til energiministeren. CREG foreslog en pålidelighedsstandard på 2 timer og 43 minutter. |
| --- | --- |

(20)

Den 28. maj 2021 sendte den belgiske energitilsynsmyndighed (»CREG«) sit forslag til en pålidelighedsstandard for Belgien til energiministeren. CREG foreslog en pålidelighedsstandard på 2 timer og 43 minutter.

| (21) | Generaldirektoratet for energi under den føderale offentlige myndighed for økonomi (»økonomimyndigheden«) anbefalede i sin udtalelse af 2. juni 2021, at pålidelighedsstandarden rundes op til tre timer for at sikre overensstemmelse med tidligere undersøgelser af nationale og europæiske ressourcers tilstrækkelighed, at det gøres muligt at følge nabolandenes praksis med at angive pålidelighedsstandarder i hele timer, og at der tages hensyn til, at det konstaterede ikke-marginale underskud i Belgien vil blive afhjulpet ved hjælp af et energimix og ikke ved hjælp af en simpel referenceteknologi. |
| --- | --- |

(21)

Generaldirektoratet for energi under den føderale offentlige myndighed for økonomi (»økonomimyndigheden«) anbefalede i sin udtalelse af 2. juni 2021, at pålidelighedsstandarden rundes op til tre timer for at sikre overensstemmelse med tidligere undersøgelser af nationale og europæiske ressourcers tilstrækkelighed, at det gøres muligt at følge nabolandenes praksis med at angive pålidelighedsstandarder i hele timer, og at der tages hensyn til, at det konstaterede ikke-marginale underskud i Belgien vil blive afhjulpet ved hjælp af et energimix og ikke ved hjælp af en simpel referenceteknologi.

| (22) | I udkastet til kongeligt dekret om fastlæggelse af pålidelighedsstandarden og godkendelse af værdier for VOLL- og CONE-omkostninger fastsættes den nye pålidelighedsstandard til tre timer. |
| --- | --- |

(22)

I udkastet til kongeligt dekret om fastlæggelse af pålidelighedsstandarden og godkendelse af værdier for VOLL- og CONE-omkostninger fastsættes den nye pålidelighedsstandard til tre timer.

| (23) | Udkastet til kongeligt dekret godkender også det fælles overslag over VOLL-omkostningen baseret på den værdi, som økonomimyndighedens generaldirektorat for energi har fastsat i samarbejde med planlægningskontoret, og CONE baseret på teknologi til efterspørgselsstyring (17). |
| --- | --- |

(23)

Udkastet til kongeligt dekret godkender også det fælles overslag over VOLL-omkostningen baseret på den værdi, som økonomimyndighedens generaldirektorat for energi har fastsat i samarbejde med planlægningskontoret, og CONE baseret på teknologi til efterspørgselsstyring (17).

17

| (24) | VOLL vil blive fastsat til 16 033 EUR/MWh og CONE til 45 EUR/kW/år. |
| --- | --- |

(24)

VOLL vil blive fastsat til 16 033 EUR/MWh og CONE til 45 EUR/kW/år.

| (25) | VOLL blev beregnet ved brug af en trekantsmetode, hvor der blev taget hensyn til produktionsfunktionen, og en undersøgelse af betalingsviljen udført af CREG. Ifølge de belgiske myndigheder var CREG's undersøgelse ikke solid, hvilket bl.a. skyldtes, at det eneste foreslåede scenarie (ved en temperatur på under +5 °C) ikke var repræsentativt for de fleste knaphedsscenarier. Der blev derfor lagt begrænset vægt på resultaterne af denne undersøgelse ved estimeringen af VOLL. |
| --- | --- |

(25)

VOLL blev beregnet ved brug af en trekantsmetode, hvor der blev taget hensyn til produktionsfunktionen, og en undersøgelse af betalingsviljen udført af CREG. Ifølge de belgiske myndigheder var CREG's undersøgelse ikke solid, hvilket bl.a. skyldtes, at det eneste foreslåede scenarie (ved en temperatur på under +5 °C) ikke var repræsentativt for de fleste knaphedsscenarier. Der blev derfor lagt begrænset vægt på resultaterne af denne undersøgelse ved estimeringen af VOLL.

| (26) | I henhold til elloven skal beregninger i forbindelse med kapacitetsmekanismen udføres på grundlag af den pålidelighedsstandard, som var gældende den 15. september i det år, der gik forud for auktionen. |
| --- | --- |

(26)

I henhold til elloven skal beregninger i forbindelse med kapacitetsmekanismen udføres på grundlag af den pålidelighedsstandard, som var gældende den 15. september i det år, der gik forud for auktionen.

| (27) | Belgien har på grund af den stramme tidsplan beregnet den mængde, som skal anskaffes ved de Y-4- og Y-1-auktioner, der er planlagt til henholdsvis oktober 2021 og oktober 2024, ud fra den tidligere pålidelighedsstandard, men forpligtet sig til om nødvendigt at justere mængderne, hvis den nye pålidelighedsstandard og tilstrækkelighedsvurderingen viser et væsentligt lavere kapacitetsbehov. |
| --- | --- |

(27)

Belgien har på grund af den stramme tidsplan beregnet den mængde, som skal anskaffes ved de Y-4- og Y-1-auktioner, der er planlagt til henholdsvis oktober 2021 og oktober 2024, ud fra den tidligere pålidelighedsstandard, men forpligtet sig til om nødvendigt at justere mængderne, hvis den nye pålidelighedsstandard og tilstrækkelighedsvurderingen viser et væsentligt lavere kapacitetsbehov.

| (28) | Belgien har også forpligtet sig til at ajourføre VOLL ud fra en ny undersøgelse af betalingsviljen i overensstemmelse med CONE/VOLL/RS-metoden og om nødvendigt fastsætte en ny pålidelighedsstandard før september 2022 med henblik på at anvende den nye pålidelighedsstandard til beregning af den mængde, der skal anskaffes senest ved auktionen i 2023. |
| --- | --- |

(28)

Belgien har også forpligtet sig til at ajourføre VOLL ud fra en ny undersøgelse af betalingsviljen i overensstemmelse med CONE/VOLL/RS-metoden og om nødvendigt fastsætte en ny pålidelighedsstandard før september 2022 med henblik på at anvende den nye pålidelighedsstandard til beregning af den mængde, der skal anskaffes senest ved auktionen i 2023.

2.3.2.   Tilstrækkelighedsvurdering

Tilstrækkelighedsvurdering

| (29) | Ifølge de belgiske myndigheder vil Belgien støde på et tilstrækkelighedsproblem fra 2025, hvilket først og fremmest skyldes den planlagte udfasning af kernekraft i perioden fra 2022 til 2025 og forstærkes af nabolandenes nedlukning af den termiske produktionskapacitet. Tilstrækkelighedsproblemet er blevet påvist ved en national undersøgelse af ressourcetilstrækkeligheden, hvor der blev opstillet flere scenarier. |
| --- | --- |

(29)

Ifølge de belgiske myndigheder vil Belgien støde på et tilstrækkelighedsproblem fra 2025, hvilket først og fremmest skyldes den planlagte udfasning af kernekraft i perioden fra 2022 til 2025 og forstærkes af nabolandenes nedlukning af den termiske produktionskapacitet. Tilstrækkelighedsproblemet er blevet påvist ved en national undersøgelse af ressourcetilstrækkeligheden, hvor der blev opstillet flere scenarier.

| (30) | I forbindelse med den nationale tilstrækkelighedsundersøgelse for perioden fra 2020 til 2030, som blev offentliggjort af den belgiske transmissionssystemoperatør ELIA i juni 2019 (»tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019«) (18), blev der konstateret et systematisk behov for ny kapacitet på mindst 3,9 GW ved et scenarie med høj indvirkning og lav sandsynlighed (HiLo) i EU (EU-HiLo) i vinteren 2025-2026. I dette scenarie, der tager højde for importeret elektricitet, antages det, at adskillige franske kernekraftværker kan være utilgængelige (foruden den »normale« utilgængelighed). Det samme scenarie blev anvendt i forbindelse med vurderingen af den strategiske reservemængde (19). EU-basisscenariet (20) viser en mangel på 2,4 GW, hvis den eksisterende termiske kapacitet i systemet bevares (se figur 4-18 i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019). |
| --- | --- |

(30)

I forbindelse med den nationale tilstrækkelighedsundersøgelse for perioden fra 2020 til 2030, som blev offentliggjort af den belgiske transmissionssystemoperatør ELIA i juni 2019 (»tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019«) (18), blev der konstateret et systematisk behov for ny kapacitet på mindst 3,9 GW ved et scenarie med høj indvirkning og lav sandsynlighed (HiLo) i EU (EU-HiLo) i vinteren 2025-2026. I dette scenarie, der tager højde for importeret elektricitet, antages det, at adskillige franske kernekraftværker kan være utilgængelige (foruden den »normale« utilgængelighed). Det samme scenarie blev anvendt i forbindelse med vurderingen af den strategiske reservemængde (19). EU-basisscenariet (20) viser en mangel på 2,4 GW, hvis den eksisterende termiske kapacitet i systemet bevares (se figur 4-18 i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019).

18

19

20

| (31) | Resultaterne af tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019 viser for EU-HiLo-scenariets vedkommende, at LOLE uden indgreb vil nå op på 10,5 timer i 2025, dvs. blive væsentligt højere end den nationale pålidelighedsstandard med hensyn til forsyningssikkerhed. LOLE95-indikatoren vil endda stige til 84 timer. Følgende tabel viser LOLE-resultaterne i forbindelse med den nationale tilstrækkelighedsundersøgelse for EU-HiLo-scenariet og EU-basisscenariet:

  Tabel 1


  LOLE-resultater for Belgien i forbindelse med tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen | 2025 | 2028 | 2030 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-basis | EU-HiLo | EU-basis | EU-HiLo | EU-basis | EU-HiLo |
| Resterende markeds-LOLE (timer) | 9,4 | 10,5 | 6 | 6,9 | 6 | 6,2 |
| Resterende markeds-LOLE95 (timer) | 89 | 84 | 63 | 76 | 43 | 51 |

(31)

Resultaterne af tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019 viser for EU-HiLo-scenariets vedkommende, at LOLE uden indgreb vil nå op på 10,5 timer i 2025, dvs. blive væsentligt højere end den nationale pålidelighedsstandard med hensyn til forsyningssikkerhed. LOLE95-indikatoren vil endda stige til 84 timer. Følgende tabel viser LOLE-resultaterne i forbindelse med den nationale tilstrækkelighedsundersøgelse for EU-HiLo-scenariet og EU-basisscenariet:

Tabel 1

Tabel 1

LOLE-resultater for Belgien i forbindelse med tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen

LOLE-resultater for Belgien i forbindelse med tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen

2025

2025

2028

2028

2030

2030

EU-basis

EU-basis

EU-HiLo

EU-HiLo

EU-basis

EU-basis

EU-HiLo

EU-HiLo

EU-basis

EU-basis

EU-HiLo

EU-HiLo

Resterende markeds-LOLE (timer)

Resterende markeds-LOLE (timer)

9,4

10,5

6

6,9

6

6,2

Resterende markeds-LOLE95 (timer)

Resterende markeds-LOLE95 (timer)

89

84

63

76

43

51

Kilde: 2019 Adequacy and Flexibility study.

Kilde: 2019 Adequacy and Flexibility study.

| (32) | Den 11. juli 2019 offentliggjorde CREG en analyse af tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019 (21). I denne analyse rejste CREG bl.a. tvivl om brugen af EU-HiLo-scenariet som det primære scenarie. Metoden til vurdering af eksisterende og ny kapacitets rentabilitet bør efter CREG's opfattelse forbedres, og alle tilgængelige balanceringsreserver i Belgien og i udlandet bør tages i betragtning. |
| --- | --- |

(32)

Den 11. juli 2019 offentliggjorde CREG en analyse af tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019 (21). I denne analyse rejste CREG bl.a. tvivl om brugen af EU-HiLo-scenariet som det primære scenarie. Metoden til vurdering af eksisterende og ny kapacitets rentabilitet bør efter CREG's opfattelse forbedres, og alle tilgængelige balanceringsreserver i Belgien og i udlandet bør tages i betragtning.

21

| (33) | I november 2019 udsendte Det Europæiske Netværk af Transmissionssystemoperatører for Elektricitet (»ENTSO-E«) midtvejs-tilstrækkelighedsprognosen fra 2019 (»MAF 2019«) (22), der viser følgende resultater for Belgien i 2025:

  Tabel 2


  LOLE-niveauer for Belgien i MAF 2019 | Basisscenarie — 2025 | Følsomhed ved mindre kul (23) — 2025 |
| --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig LOLE | 1,09 timer | 1,61 timer |
| LOLE95 | 3,15 timer | - |

(33)

I november 2019 udsendte Det Europæiske Netværk af Transmissionssystemoperatører for Elektricitet (»ENTSO-E«) midtvejs-tilstrækkelighedsprognosen fra 2019 (»MAF 2019«) (22), der viser følgende resultater for Belgien i 2025:

22

Tabel 2

Tabel 2

LOLE-niveauer for Belgien i MAF 2019

LOLE-niveauer for Belgien i MAF 2019

Basisscenarie — 2025

Basisscenarie — 2025

Følsomhed ved mindre kul (23) — 2025

23

Gennemsnitlig LOLE

Gennemsnitlig LOLE

1,09 timer

1,61 timer

LOLE95

LOLE95

3,15 timer

-

Kilde: ENTSO-E's »Mid-term Adequacy Forecast — 2019«.

Kilde: ENTSO-E's »Mid-term Adequacy Forecast — 2019«.

| (34) | Men ENTSO-E's MAF 2019 gengiver efter Belgiens opfattelse ikke LOLE-resultaterne tilstrækkeligt nøjagtigt, eftersom det antages, at der er yderligere 2,5 GW til rådighed (24), hvilket faktisk ikke er sikkert. |
| --- | --- |

(34)

Men ENTSO-E's MAF 2019 gengiver efter Belgiens opfattelse ikke LOLE-resultaterne tilstrækkeligt nøjagtigt, eftersom det antages, at der er yderligere 2,5 GW til rådighed (24), hvilket faktisk ikke er sikkert.

24

| (35) | I den endelige rapport fra april 2020 (25) fremlagde Det Pentalaterale Energiforum (26) (»PLEF«) følgende resultater for Belgien i 2025:

  Tabel 3


  LOLE-niveauer for Belgien i PLEF's generelle tilstrækkelighedsvurdering fra 2020 | Basisscenarie — 2025
   (27) | Følsomhed ved mindre gas — 2025
   (28) | Følsomhed ved mindre kernekraft/NTC i forhold til Schweiz — 2025
   (29) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig LOLE | 3,3 timer | 8,1 timer | 4,6 timer |

(35)

I den endelige rapport fra april 2020 (25) fremlagde Det Pentalaterale Energiforum (26) (»PLEF«) følgende resultater for Belgien i 2025:

25

26

Tabel 3

Tabel 3

LOLE-niveauer for Belgien i PLEF's generelle tilstrækkelighedsvurdering fra 2020

LOLE-niveauer for Belgien i PLEF's generelle tilstrækkelighedsvurdering fra 2020

Basisscenarie — 2025
   (27)

Basisscenarie — 2025

27

Følsomhed ved mindre gas — 2025
   (28)

Følsomhed ved mindre gas — 2025

28

Følsomhed ved mindre kernekraft/NTC i forhold til Schweiz — 2025
   (29)

Følsomhed ved mindre kernekraft/NTC i forhold til Schweiz — 2025

29

Gennemsnitlig LOLE

Gennemsnitlig LOLE

3,3 timer

8,1 timer

4,6 timer

Kilde: Det Pentalaterale Energiforum, »Generation Adequacy Assessment, April 2020 — Final report«.

Kilde: Det Pentalaterale Energiforum, »Generation Adequacy Assessment, April 2020 — Final report«.

| (36) | I november 2020 udsendte ENTSO-E MAF 2020. For basisscenariet i 2025 viser resultaterne af MAF 2020 en gennemsnitlig LOLE på 0,4 timer, som derfor opfylder det lovbestemte tilstrækkelighedskriterium for Belgien, hvor LOLE udgør tre timer. |
| --- | --- |

(36)

I november 2020 udsendte ENTSO-E MAF 2020. For basisscenariet i 2025 viser resultaterne af MAF 2020 en gennemsnitlig LOLE på 0,4 timer, som derfor opfylder det lovbestemte tilstrækkelighedskriterium for Belgien, hvor LOLE udgør tre timer.

| (37) | I landenes bemærkninger, der findes i bilaget til MAF 2020, anførte Belgien imidlertid følgende: »Der er en betydelig mængde antaget »nyetableret« kapacitet i MAF 2020 fordelt på en lang række lande. Det bør påpeges, at der generelt ikke er nogen sikkerhed for, at denne kapacitet reelt vil være til stede i 2025, og at disse antagelser og de heraf følgende resultater i MAF 2020 derfor bør fortolkes forsigtigt. Belgien har desuden i adskillige år tilhørt den region, hvor der allerede er indført flowbaseret markedskobling. Selv om Elia har udviklet og iværksat en flowbaseret simuleringsmodel, f.eks. i forbindelse med Elias undersøgelse fra 2019, og denne model også blev anvendt ved PLEF's vurdering af produktionstilstrækkeligheden i 2020, er denne tilgang ikke blevet anvendt i forbindelse med den foreliggende MAF 2020-undersøgelse«. |
| --- | --- |

(37)

I landenes bemærkninger, der findes i bilaget til MAF 2020, anførte Belgien imidlertid følgende: »Der er en betydelig mængde antaget »nyetableret« kapacitet i MAF 2020 fordelt på en lang række lande. Det bør påpeges, at der generelt ikke er nogen sikkerhed for, at denne kapacitet reelt vil være til stede i 2025, og at disse antagelser og de heraf følgende resultater i MAF 2020 derfor bør fortolkes forsigtigt. Belgien har desuden i adskillige år tilhørt den region, hvor der allerede er indført flowbaseret markedskobling. Selv om Elia har udviklet og iværksat en flowbaseret simuleringsmodel, f.eks. i forbindelse med Elias undersøgelse fra 2019, og denne model også blev anvendt ved PLEF's vurdering af produktionstilstrækkeligheden i 2020, er denne tilgang ikke blevet anvendt i forbindelse med den foreliggende MAF 2020-undersøgelse«.

| (38) | De belgiske myndigheder oplyste i forbindelse med anmeldelsen, at metoden og dataene er blevet ensrettet på europæiske plan, således at tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019 stemmer overens med MAF 2019. |
| --- | --- |

(38)

De belgiske myndigheder oplyste i forbindelse med anmeldelsen, at metoden og dataene er blevet ensrettet på europæiske plan, således at tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019 stemmer overens med MAF 2019.

| (39) | ENTSO-E skal i henhold til elforordningens artikel 23, stk. 3, udvikle en metode, der kan anvendes til den europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering (»ERAA«) og til den eventuelle nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering (»NRAA«) (se elforordningens artikel 24). Denne metode godkendes af ACER. |
| --- | --- |

(39)

ENTSO-E skal i henhold til elforordningens artikel 23, stk. 3, udvikle en metode, der kan anvendes til den europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering (»ERAA«) og til den eventuelle nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering (»NRAA«) (se elforordningens artikel 24). Denne metode godkendes af ACER.

| (40) | Den 2. oktober 2020 godkendte ACER metoden for den europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering (»ERAA-metoden«) (30). |
| --- | --- |

(40)

Den 2. oktober 2020 godkendte ACER metoden for den europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering (»ERAA-metoden«) (30).

30

| (41) | Den 30. juni 2021 offentliggjorde Elia en ny tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelse for perioden 2022-2032 (»tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021«). |
| --- | --- |

(41)

Den 30. juni 2021 offentliggjorde Elia en ny tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelse for perioden 2022-2032 (»tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021«).

| (42) | I overensstemmelse med ERAA-metoden integrerede Elia de elementer af ERAA-metoden, der skitseres i det følgende, i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021:






  a) | klimaår: Elia valgte at benytte sig af den første mulighed, der er skitseret i ERAA-metoden, dvs. at anvende den bedste prognose for fremtidige klimafremskrivninger |
| --- | --- | --- |

(42)

I overensstemmelse med ERAA-metoden integrerede Elia de elementer af ERAA-metoden, der skitseres i det følgende, i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021:

a)

klimaår: Elia valgte at benytte sig af den første mulighed, der er skitseret i ERAA-metoden, dvs. at anvende den bedste prognose for fremtidige klimafremskrivninger

| b) | vurdering af økonomisk levedygtighed: Elia udviklede en metode til beregning af den økonomiske levedygtighed af de forskellige anlæg i elektricitetssystemet i overensstemmelse med ERAA-metoden |
| --- | --- |

b)

vurdering af økonomisk levedygtighed: Elia udviklede en metode til beregning af den økonomiske levedygtighed af de forskellige anlæg i elektricitetssystemet i overensstemmelse med ERAA-metoden

| c) | flow-baseret: Elias modelleringsramme integrerer alle kendte og planlagte markedsdesignelementer i den flowbaserede kapacitetsberegningsmetode såsom udvidelse til kerneregion, avanceret hybrid kobling og de regler om minRAM (resterende disponibel minimumsmargen), der er indført ved elforordningen |
| --- | --- |

c)

flow-baseret: Elias modelleringsramme integrerer alle kendte og planlagte markedsdesignelementer i den flowbaserede kapacitetsberegningsmetode såsom udvidelse til kerneregion, avanceret hybrid kobling og de regler om minRAM (resterende disponibel minimumsmargen), der er indført ved elforordningen

| d) | fleksibilitet: Undersøgelsen omfatter både beregning af hele systemets fleksibilitetsbehov og -midler og en vurdering af dimensioneringen af frekvenskontrolreserver og frekvensgenoprettelsesreserver for hvert målår med henblik på at afspejle reservebehov, der kan modvirke ubalancer i overensstemmelse med de lovkrav, der er modelleret i tilstrækkelighedssimuleringerne. Der er desuden fastsat mere præcise fleksibilitetskarakteristika for offshorevindkraft og anvendt nye teknologier i form af power-to-x-teknologier. Der fokuseres endelig specifikt på den indvirkning, som integreringen af anden bølge af offshoreproduktionskapacitet og grænseoverskridende balanceringsplatforme vil få |
| --- | --- |

d)

fleksibilitet: Undersøgelsen omfatter både beregning af hele systemets fleksibilitetsbehov og -midler og en vurdering af dimensioneringen af frekvenskontrolreserver og frekvensgenoprettelsesreserver for hvert målår med henblik på at afspejle reservebehov, der kan modvirke ubalancer i overensstemmelse med de lovkrav, der er modelleret i tilstrækkelighedssimuleringerne. Der er desuden fastsat mere præcise fleksibilitetskarakteristika for offshorevindkraft og anvendt nye teknologier i form af power-to-x-teknologier. Der fokuseres endelig specifikt på den indvirkning, som integreringen af anden bølge af offshoreproduktionskapacitet og grænseoverskridende balanceringsplatforme vil få

| e) | sektorintegration: Med hensyn til sektorkobling tages der hensyn til grænseflader mellem elektricitetssystemet og forskellige sektorer såsom transport-, varme- og gassektoren ved at inddrage antagelser om henholdsvis elektriske køretøjer, varmepumper og produktionskapacitet baseret på termiske gasanlæg. For at belyse konsekvenserne af anvendelse af elektricitet til fremstilling af brint i den modellering, der blev anvendt i denne undersøgelse, blev der tilføjet elektrolysatorer til (fleksibelt) forbrug af elektricitet i Belgien og i udlandet. Der blev endvidere lagt særlig vægt på digitalisering af det øgede elforbrug til transport og varme |
| --- | --- |

e)

sektorintegration: Med hensyn til sektorkobling tages der hensyn til grænseflader mellem elektricitetssystemet og forskellige sektorer såsom transport-, varme- og gassektoren ved at inddrage antagelser om henholdsvis elektriske køretøjer, varmepumper og produktionskapacitet baseret på termiske gasanlæg. For at belyse konsekvenserne af anvendelse af elektricitet til fremstilling af brint i den modellering, der blev anvendt i denne undersøgelse, blev der tilføjet elektrolysatorer til (fleksibelt) forbrug af elektricitet i Belgien og i udlandet. Der blev endvidere lagt særlig vægt på digitalisering af det øgede elforbrug til transport og varme

| f) | tiårig tidshorisont: Undersøgelsen er baseret på en tiårig tidshorisont (2022-2032). For at begrænse mængden af simuleringer og beregninger var det ikke alle følsomheder og scenarier, der blev simuleret for alle år: Visse nøgleår blev analyseret mere grundigt. Der blev foretaget en lang række følsomhedsanalyser for Belgien og udlandet for at belyse og forstå konsekvenserne af forskellige antagelser. Til sammenligning forventes ERAA 2021 kun at simulere årene 2025 og 2030 |
| --- | --- |

f)

tiårig tidshorisont: Undersøgelsen er baseret på en tiårig tidshorisont (2022-2032). For at begrænse mængden af simuleringer og beregninger var det ikke alle følsomheder og scenarier, der blev simuleret for alle år: Visse nøgleår blev analyseret mere grundigt. Der blev foretaget en lang række følsomhedsanalyser for Belgien og udlandet for at belyse og forstå konsekvenserne af forskellige antagelser. Til sammenligning forventes ERAA 2021 kun at simulere årene 2025 og 2030

| g) | varianter med og uden kapacitetsmekanismer: I overensstemmelse med elforordningen og ERAA-metoden inddrog Elia scenarier både med og uden markedsdækkende kapacitetsmekanismer i Europa. |
| --- | --- |

g)

varianter med og uden kapacitetsmekanismer: I overensstemmelse med elforordningen og ERAA-metoden inddrog Elia scenarier både med og uden markedsdækkende kapacitetsmekanismer i Europa.

| (43) | De belgiske myndigheder oplyste, at de vigtigste metodekrav, der er fastsat i ERAA-metoden, er blevet iværksat i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(43)

De belgiske myndigheder oplyste, at de vigtigste metodekrav, der er fastsat i ERAA-metoden, er blevet iværksat i forbindelse med denne undersøgelse.

| (44) | Ifølge elforordningen skal den nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering indeholde centrale referencescenarier. Disse scenarier skal bl.a. omfatte en vurdering af produktionsanlægs økonomiske levedygtighed. Det fremgår desuden af ERAA-metoden, at der skal opstilles to centrale referencescenarier — det ene med kapacitetsmekanismer i hele Europa og det andet uden sådanne kapacitetsmekanismer. |
| --- | --- |

(44)

Ifølge elforordningen skal den nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering indeholde centrale referencescenarier. Disse scenarier skal bl.a. omfatte en vurdering af produktionsanlægs økonomiske levedygtighed. Det fremgår desuden af ERAA-metoden, at der skal opstilles to centrale referencescenarier — det ene med kapacitetsmekanismer i hele Europa og det andet uden sådanne kapacitetsmekanismer.

| (45) | I forbindelse med tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 blev der derfor undersøgt to centrale scenarier:






  a) | »EU-BASIS«: viser et scenarie, hvor der tages hensyn til allerede godkendte markedsdækkende kapacitetsmekanismer i Frankrig, Storbritannien, Polen, Italien og Irland, og det antages, at de vil være til stede indtil afslutningen af denne undersøgelses tidsramme |
| --- | --- | --- |

(45)

I forbindelse med tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 blev der derfor undersøgt to centrale scenarier:

a)

»EU-BASIS«: viser et scenarie, hvor der tages hensyn til allerede godkendte markedsdækkende kapacitetsmekanismer i Frankrig, Storbritannien, Polen, Italien og Irland, og det antages, at de vil være til stede indtil afslutningen af denne undersøgelses tidsramme

| b) | »EU-noCRM«: viser et scenarie, som ikke omfatter indtægter fra markedsdækkende kapacitetsmekanismer, og hvor det således antages, at der ikke findes markedsdækkende kapacitetsmekanismer i Europa. |
| --- | --- |

b)

»EU-noCRM«: viser et scenarie, som ikke omfatter indtægter fra markedsdækkende kapacitetsmekanismer, og hvor det således antages, at der ikke findes markedsdækkende kapacitetsmekanismer i Europa.

| (46) | Tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 tager bidraget fra alle ressourcer i betragtning, herunder eksisterende og fremtidige muligheder for produktionsanlæg, energilagring, sektorintegration, fleksibelt elforbrug samt import og eksport og deres bidrag til en fleksibel drift af systemet. |
| --- | --- |

(46)

Tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 tager bidraget fra alle ressourcer i betragtning, herunder eksisterende og fremtidige muligheder for produktionsanlæg, energilagring, sektorintegration, fleksibelt elforbrug samt import og eksport og deres bidrag til en fleksibel drift af systemet.

| (47) | De belgiske myndigheder anførte, at der ved modelleringen af maksimumsligevægtspriser i forbindelse med tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 tages hensyn til alle foreliggende retlige bestemmelser såsom den nugældende maksimale prisgrænse, den 60 %-regel (31), der er indført ved Kommissionens forordning (EU) 2015/1222 af 24. juli 2015 om fastsættelse af retningslinjer for kapacitetstildeling og håndtering af kapacitetsbegrænsninger (32), og ACER's afgørelse nr. 04/2017 af 14. november 2017. |
| --- | --- |

(47)

De belgiske myndigheder anførte, at der ved modelleringen af maksimumsligevægtspriser i forbindelse med tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 tages hensyn til alle foreliggende retlige bestemmelser såsom den nugældende maksimale prisgrænse, den 60 %-regel (31), der er indført ved Kommissionens forordning (EU) 2015/1222 af 24. juli 2015 om fastsættelse af retningslinjer for kapacitetstildeling og håndtering af kapacitetsbegrænsninger (32), og ACER's afgørelse nr. 04/2017 af 14. november 2017.

31

32

| (48) | Tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 modellerer den automatiske forhøjelse af maksimumsligevægtsprisen fra og med 2025. Det er ifølge de belgiske myndigheder ikke sandsynligt, at der vil forekomme nogen LOLE før 2025, og der er derfor ikke modelleret nogen forhøjelse af maksimumsligevægtsprisen før 2025. Selv om prisloftet måtte blive hævet, viser modelleringen imidlertid ifølge de belgiske myndigheder, at resultaterne af vurderingen af den økonomiske levedygtighed for 2025 vil være de samme (se figur 3-72 i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021). Belgien har forpligtet sig til at sikre, at der i den nye tilstrækkelighedsundersøgelse, som skal offentliggøres i juni 2023, fuldt ud tages hensyn til metoden for dynamiske prisstigninger lige fra simuleringsperiodens begyndelse. |
| --- | --- |

(48)

Tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 modellerer den automatiske forhøjelse af maksimumsligevægtsprisen fra og med 2025. Det er ifølge de belgiske myndigheder ikke sandsynligt, at der vil forekomme nogen LOLE før 2025, og der er derfor ikke modelleret nogen forhøjelse af maksimumsligevægtsprisen før 2025. Selv om prisloftet måtte blive hævet, viser modelleringen imidlertid ifølge de belgiske myndigheder, at resultaterne af vurderingen af den økonomiske levedygtighed for 2025 vil være de samme (se figur 3-72 i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021). Belgien har forpligtet sig til at sikre, at der i den nye tilstrækkelighedsundersøgelse, som skal offentliggøres i juni 2023, fuldt ud tages hensyn til metoden for dynamiske prisstigninger lige fra simuleringsperiodens begyndelse.

| (49) | Ifølge tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 vil Belgien fra og med 2025, hvor udfasningen af kernekraft afsluttes, støde på et strukturelt behov for ny kapacitet. Dette behov vil ifølge det centrale EU-basisscenarie ligge på 2 GW i 2025 og gradvist stige til 3,9 GW i 2032. Det øgede behov skal ses i sammenhæng med den forventede stigning i elforbruget og lavere import i perioder med knaphed i Belgien. |
| --- | --- |

(49)

Ifølge tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 vil Belgien fra og med 2025, hvor udfasningen af kernekraft afsluttes, støde på et strukturelt behov for ny kapacitet. Dette behov vil ifølge det centrale EU-basisscenarie ligge på 2 GW i 2025 og gradvist stige til 3,9 GW i 2032. Det øgede behov skal ses i sammenhæng med den forventede stigning i elforbruget og lavere import i perioder med knaphed i Belgien.

| (50) | Det påpeges i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021, at det kun vil være muligt at skaffe en beskeden del af den nye kapacitet via »energy-only«-markedet i 2025. |
| --- | --- |

(50)

Det påpeges i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021, at det kun vil være muligt at skaffe en beskeden del af den nye kapacitet via »energy-only«-markedet i 2025.

| (51) | De belgiske myndigheder mener derfor, at der er grund til at nære bekymring over den belgiske ressourcetilstrækkelighed fra og med 2025, hvis der ikke gribes ind. |
| --- | --- |

(51)

De belgiske myndigheder mener derfor, at der er grund til at nære bekymring over den belgiske ressourcetilstrækkelighed fra og med 2025, hvis der ikke gribes ind.

| (52) | Tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 giver det seneste og bedste overblik over behovet for kapacitetsmekanismen. |
| --- | --- |

(52)

Tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 giver det seneste og bedste overblik over behovet for kapacitetsmekanismen.

2.3.3.   Markedssvigt

Markedssvigt

| (53) | Belgien har påvist en række markedssvigt, der gør det vanskeligt at skabe et velfungerende, sikkert og bæredygtigt marked for elektricitet til en overkommelig pris. |
| --- | --- |

(53)

Belgien har påvist en række markedssvigt, der gør det vanskeligt at skabe et velfungerende, sikkert og bæredygtigt marked for elektricitet til en overkommelig pris.

| (54) | Det første markedssvigt skyldes en række faktorer, som forhindrer effektive prissignaler, og den omstændighed, at energipriserne forhindres i at stige til VOLL, samt andre mangler ved markedets udformning. |
| --- | --- |

(54)

Det første markedssvigt skyldes en række faktorer, som forhindrer effektive prissignaler, og den omstændighed, at energipriserne forhindres i at stige til VOLL, samt andre mangler ved markedets udformning.

| (55) | Kombinationen af disse markedssvigt og de tilhørende reguleringstiltag kan lægge en »dæmper« på prissignalerne på elektricitetsmarkederne, således at priserne ikke stiger til et »effektivt« niveau i tider med knaphed. Dette resulterer i en konstant mangel på indtægter for operatører af produktionsanlæg og anlæg baseret på fleksibelt elforbrug, som får sværere ved at dække deres faste og variable omkostninger. Problemet med »manglende penge« (»missing money«) forhindrer markedskræfterne i at opnå det krævede tilstrækkelighedsniveau. |
| --- | --- |

(55)

Kombinationen af disse markedssvigt og de tilhørende reguleringstiltag kan lægge en »dæmper« på prissignalerne på elektricitetsmarkederne, således at priserne ikke stiger til et »effektivt« niveau i tider med knaphed. Dette resulterer i en konstant mangel på indtægter for operatører af produktionsanlæg og anlæg baseret på fleksibelt elforbrug, som får sværere ved at dække deres faste og variable omkostninger. Problemet med »manglende penge« (»missing money«) forhindrer markedskræfterne i at opnå det krævede tilstrækkelighedsniveau.

| (56) | I teorien kan forbrugernes manglende mulighed for at vælge det ønskede pålidelighedsniveau løses på et »energy-only«-marked ved at lade priserne stige til et reguleringsmæssigt niveau, der afspejler den pris, som forbrugerne ikke længere vil være villige til at betale for energi, og ved at give elproducenterne mulighed for at modtage knaphedsrente. På grund af den begrænsede efterspørgselsstyring er det imidlertid vanskeligt at bestemme den reelle VOLL, og store prisstigninger er ikke politisk acceptable. |
| --- | --- |

(56)

I teorien kan forbrugernes manglende mulighed for at vælge det ønskede pålidelighedsniveau løses på et »energy-only«-marked ved at lade priserne stige til et reguleringsmæssigt niveau, der afspejler den pris, som forbrugerne ikke længere vil være villige til at betale for energi, og ved at give elproducenterne mulighed for at modtage knaphedsrente. På grund af den begrænsede efterspørgselsstyring er det imidlertid vanskeligt at bestemme den reelle VOLL, og store prisstigninger er ikke politisk acceptable.

| (57) | Ifølge de belgiske myndigheder skyldes et andet markedssvigt investorernes risikoaversion i en situation med øget volatilitet og stor reguleringsmæssig usikkerhed. Den stigende udbredelse af fluktuerende vedvarende energikilder gør priserne mere volatile og skaber større usikkerhed om operatørernes mulighed for at benytte konventionelle teknologier til at dække deres faste omkostninger på elektricitetsmarkedet. Ifølge Belgien kan mindre ændringer af forholdene med hensyn til niveauet for indførelse af vedvarende energi, f.eks. målsætninger for solenergi samt onshore- og offshorevindkraft, få stor betydning for indtægterne fra konventionelle produktionsteknologier. Problemet med »manglende penge« bliver mere alvorligt i takt med den stigende brug af fluktuerende kapacitet. Dette resulterer ifølge de belgiske myndigheder i en større økonomisk risiko i forbindelse med investeringer i fleksible konventionelle produktionsteknologier. Belgien har desuden anført, at energipriserne som regel ikke gør det muligt at operere med en tidshorisont for forwardrisikoafdækning på mere end tre år, hvilket ikke er tilstrækkeligt til, at investorer kan udvikle en investeringscase. De belgiske myndigheder har i øvrigt påpeget, at selv om forwardmarkederne kan håndtere gradvise ændringer af udbud og efterspørgsel, vil de ikke være i stand til at afdække et større strukturelt chok som f.eks. den planlagte udfasning af kernekraft i Belgien. |
| --- | --- |

(57)

Ifølge de belgiske myndigheder skyldes et andet markedssvigt investorernes risikoaversion i en situation med øget volatilitet og stor reguleringsmæssig usikkerhed. Den stigende udbredelse af fluktuerende vedvarende energikilder gør priserne mere volatile og skaber større usikkerhed om operatørernes mulighed for at benytte konventionelle teknologier til at dække deres faste omkostninger på elektricitetsmarkedet. Ifølge Belgien kan mindre ændringer af forholdene med hensyn til niveauet for indførelse af vedvarende energi, f.eks. målsætninger for solenergi samt onshore- og offshorevindkraft, få stor betydning for indtægterne fra konventionelle produktionsteknologier. Problemet med »manglende penge« bliver mere alvorligt i takt med den stigende brug af fluktuerende kapacitet. Dette resulterer ifølge de belgiske myndigheder i en større økonomisk risiko i forbindelse med investeringer i fleksible konventionelle produktionsteknologier. Belgien har desuden anført, at energipriserne som regel ikke gør det muligt at operere med en tidshorisont for forwardrisikoafdækning på mere end tre år, hvilket ikke er tilstrækkeligt til, at investorer kan udvikle en investeringscase. De belgiske myndigheder har i øvrigt påpeget, at selv om forwardmarkederne kan håndtere gradvise ændringer af udbud og efterspørgsel, vil de ikke være i stand til at afdække et større strukturelt chok som f.eks. den planlagte udfasning af kernekraft i Belgien.

| (58) | Som et tredje aspekt kan elektricitetssystemers pålidelighed i et vist omfang betragtes som et offentligt gode. Det skyldes, at investeringer i øget forsyningssikkerhed er til gavn for alle, hvorimod de fleste individuelle endelige forbrugere som tidligere nævnt ikke har mulighed for at lade systemoperatøren frakoble dem selektivt baseret på deres vilje til at betale. Det er derfor sandsynligt, at producenter vil have suboptimale incitamenter til at investere i produktionskapacitet, hvilket i sidste ende kan føre til suboptimale niveauer for systempålidelighed. |
| --- | --- |

(58)

Som et tredje aspekt kan elektricitetssystemers pålidelighed i et vist omfang betragtes som et offentligt gode. Det skyldes, at investeringer i øget forsyningssikkerhed er til gavn for alle, hvorimod de fleste individuelle endelige forbrugere som tidligere nævnt ikke har mulighed for at lade systemoperatøren frakoble dem selektivt baseret på deres vilje til at betale. Det er derfor sandsynligt, at producenter vil have suboptimale incitamenter til at investere i produktionskapacitet, hvilket i sidste ende kan føre til suboptimale niveauer for systempålidelighed.

| (59) | Ifølge de belgiske myndigheder er disse problemer af særlig karakter i Belgien, som udgør et ret lille og tæt forbundet marked og dermed også påvirkes af lignende forsyningsrisici på de tilstødende elektricitetsmarkeder. Dette betyder ifølge de belgiske myndigheder, at Belgiens ressourcetilstrækkelighed i høj grad påvirkes af situationen på de tilstødende elektricitetsmarkeder. |
| --- | --- |

(59)

Ifølge de belgiske myndigheder er disse problemer af særlig karakter i Belgien, som udgør et ret lille og tæt forbundet marked og dermed også påvirkes af lignende forsyningsrisici på de tilstødende elektricitetsmarkeder. Dette betyder ifølge de belgiske myndigheder, at Belgiens ressourcetilstrækkelighed i høj grad påvirkes af situationen på de tilstødende elektricitetsmarkeder.

| (60) | I 2018 godkendte Kommissionen en strategisk reserve for Belgien indtil den 31. marts 2022 (33). Formålet med den strategiske reserve er at dække efterspørgslen i spidsbelastningsperioder om vinteren, hvis dette ikke er muligt via markedet, ved at opretholde en vis eksisterende kapacitet for produktion og fleksibelt elforbrug uden for markedet som en backup, der kun aktiveres, når balanceringsressourcerne er udtømt. |
| --- | --- |

(60)

I 2018 godkendte Kommissionen en strategisk reserve for Belgien indtil den 31. marts 2022 (33). Formålet med den strategiske reserve er at dække efterspørgslen i spidsbelastningsperioder om vinteren, hvis dette ikke er muligt via markedet, ved at opretholde en vis eksisterende kapacitet for produktion og fleksibelt elforbrug uden for markedet som en backup, der kun aktiveres, når balanceringsressourcerne er udtømt.

33

2.3.4.   Markedsreformer

Markedsreformer

| (61) | Den 25. november 2019 modtog Kommissionen en gennemførelsesplan (34) fra det belgiske energiministerium. Planen var udarbejdet i henhold til elforordningens artikel 20, stk. 3, hvoraf det fremgår, at medlemsstater, der har problemer med ressourcetilstrækkelighed, skal udforme foranstaltninger i en gennemførelsesplan med henblik på at fjerne reguleringsmæssige forvridninger eller markedsfejl på deres markeder. Efter en offentlig høring vedtog Kommissionen den 30. april 2020 en udtalelse om Belgiens gennemførelsesplan i henhold til elforordningens artikel 20, stk. 5 (35). Belgien vedtog en endelige udgave af sin gennemførelsesplan og forelagde den for Kommissionen (36). |
| --- | --- |

(61)

Den 25. november 2019 modtog Kommissionen en gennemførelsesplan (34) fra det belgiske energiministerium. Planen var udarbejdet i henhold til elforordningens artikel 20, stk. 3, hvoraf det fremgår, at medlemsstater, der har problemer med ressourcetilstrækkelighed, skal udforme foranstaltninger i en gennemførelsesplan med henblik på at fjerne reguleringsmæssige forvridninger eller markedsfejl på deres markeder. Efter en offentlig høring vedtog Kommissionen den 30. april 2020 en udtalelse om Belgiens gennemførelsesplan i henhold til elforordningens artikel 20, stk. 5 (35). Belgien vedtog en endelige udgave af sin gennemførelsesplan og forelagde den for Kommissionen (36).

34

35

36

| (62) | Med hensyn til balancemarkeder har Belgien indført en såkaldt alfakomponent i sin mekanisme for fastsættelse af ubalancepriser. Der er tale om en ekstra ubalancepriskomponent, som pålægges balanceansvarlige aktører for at styrke realtidsprissignalet, når der opstår øget ubalance i systemet i det belgiske systemområde. Kommissionen opfordrede i sin udtalelse Belgien til at overveje, om funktionen for prisfastsættelse på grundlag af knaphed bør anvendes ikke kun for balanceansvarlige aktører, men også for leverandører af balanceringstjenester. Dette kan bidrage til forsyningssikkerheden ved at sikre, at balanceansvarlige aktører og leverandører af balanceringstjenester oplever den samme pris for produceret/forbrugt energi, da prisdifferentiering kan føre til ineffektiv arbitrage fra markedsaktørernes side. Kommissionen mener også, at funktionen for prisfastsættelse på grundlag af knaphed bør udløses af knappe reserver i systemet og bør kalibreres med henblik på at forhøje balanceringsenergipriserne til VOLL, når systemet løber tør for reserver. Kommissionen opfordrede Belgien til at overveje at ændre sin ordning for prisfastsættelse på grundlag af knaphed i overensstemmelse hermed senest den 1. januar 2022. Belgien er desuden i gang med at iværksætte udligning af ubalancer og at forberede sig på at medvirke i EU's balanceringsplatforme for aFRR (automatiske frekvensgenoprettelsesreserver) og mFRR (manuelle frekvensgenoprettelsesreserver), som forventes at være på plads ved udgangen af henholdsvis 2021 og 2022. Belgien forpligtede sig i øvrigt til følgende med hensyn til anskaffelse af balancerings- og systemydelser:






  a) | senest i juli 2020 skulle FCR (frekvenskontrolreserver) sættes i udbud på daglig basis og udelukkende anskaffes regionalt |
| --- | --- | --- |

(62)

Med hensyn til balancemarkeder har Belgien indført en såkaldt alfakomponent i sin mekanisme for fastsættelse af ubalancepriser. Der er tale om en ekstra ubalancepriskomponent, som pålægges balanceansvarlige aktører for at styrke realtidsprissignalet, når der opstår øget ubalance i systemet i det belgiske systemområde. Kommissionen opfordrede i sin udtalelse Belgien til at overveje, om funktionen for prisfastsættelse på grundlag af knaphed bør anvendes ikke kun for balanceansvarlige aktører, men også for leverandører af balanceringstjenester. Dette kan bidrage til forsyningssikkerheden ved at sikre, at balanceansvarlige aktører og leverandører af balanceringstjenester oplever den samme pris for produceret/forbrugt energi, da prisdifferentiering kan føre til ineffektiv arbitrage fra markedsaktørernes side. Kommissionen mener også, at funktionen for prisfastsættelse på grundlag af knaphed bør udløses af knappe reserver i systemet og bør kalibreres med henblik på at forhøje balanceringsenergipriserne til VOLL, når systemet løber tør for reserver. Kommissionen opfordrede Belgien til at overveje at ændre sin ordning for prisfastsættelse på grundlag af knaphed i overensstemmelse hermed senest den 1. januar 2022. Belgien er desuden i gang med at iværksætte udligning af ubalancer og at forberede sig på at medvirke i EU's balanceringsplatforme for aFRR (automatiske frekvensgenoprettelsesreserver) og mFRR (manuelle frekvensgenoprettelsesreserver), som forventes at være på plads ved udgangen af henholdsvis 2021 og 2022. Belgien forpligtede sig i øvrigt til følgende med hensyn til anskaffelse af balancerings- og systemydelser:

a)

senest i juli 2020 skulle FCR (frekvenskontrolreserver) sættes i udbud på daglig basis og udelukkende anskaffes regionalt

| b) | senest i juli 2020 skulle aFRR sættes i udbud på daglig basis, og alle teknologier, aktører og spændingsniveauer ville få mulighed for at deltage i markedet. Den aktiverede balanceringsenergi skal godtgøres med marginalpriser, så snart der er tilstrækkelig likviditet |
| --- | --- |

b)

senest i juli 2020 skulle aFRR sættes i udbud på daglig basis, og alle teknologier, aktører og spændingsniveauer ville få mulighed for at deltage i markedet. Den aktiverede balanceringsenergi skal godtgøres med marginalpriser, så snart der er tilstrækkelig likviditet

| c) | siden februar 2020 er mFRR blevet dimensioneret og fastsat på daglig basis, og den aktiverede balanceringsenergi godtgøres med marginalpriser. |
| --- | --- |

c)

siden februar 2020 er mFRR blevet dimensioneret og fastsat på daglig basis, og den aktiverede balanceringsenergi godtgøres med marginalpriser.

| (63) | I den årsrapport, som Belgien fremlagde i juli 2021, bekræftes det, at disse foranstaltninger i mellemtiden er blevet truffet. |
| --- | --- |

(63)

I den årsrapport, som Belgien fremlagde i juli 2021, bekræftes det, at disse foranstaltninger i mellemtiden er blevet truffet.

| (64) | I Belgien kan leverandører af fleksibelt elforbrug deltage i engroselektricitetsmarkederne (herunder day-ahead og intraday) og i balancemarkedet, og de behandles på samme måde som andre markedsdeltagere og leverandører af balanceringstjenester. Fleksibelt elforbrug kan enten leveres individuelt eller via aggregatorer. For at fremme fleksibelt elforbrug forpligtede Belgien sig i gennemførelsesplanen (der blev forelagt i 2019) til at udrulle intelligente målere på forskellige måder i de belgiske regioner:






  a) | Flandern (37):






  1) | 33 % af kunderne skal have en intelligent måler senest i 2023 |
| --- | --- | --- | --- |

(64)

I Belgien kan leverandører af fleksibelt elforbrug deltage i engroselektricitetsmarkederne (herunder day-ahead og intraday) og i balancemarkedet, og de behandles på samme måde som andre markedsdeltagere og leverandører af balanceringstjenester. Fleksibelt elforbrug kan enten leveres individuelt eller via aggregatorer. For at fremme fleksibelt elforbrug forpligtede Belgien sig i gennemførelsesplanen (der blev forelagt i 2019) til at udrulle intelligente målere på forskellige måder i de belgiske regioner:

a)

Flandern (37):

37

1)

33 % af kunderne skal have en intelligent måler senest i 2023

| 2) | 66 % af kunderne i Flandern skal have en intelligent måler senest i 2028 |
| --- | --- |

2)

66 % af kunderne i Flandern skal have en intelligent måler senest i 2028

| 3) | 100 % af kunderne i Flandern skal have en intelligent måler senest i 2034 |
| --- | --- |

3)

100 % af kunderne i Flandern skal have en intelligent måler senest i 2034

| b) | Vallonien:






  1) | senest den 1. januar 2023 skal der ske en systematisk udrulning af intelligente målere i) hos private forbrugere, der er bagud med betalingen, ii) når måleren skal udskiftes, iii) ved nye nettilslutninger, iv) når forbrugeren anmoder herom |
| --- | --- | --- |

b)

Vallonien:

1)

senest den 1. januar 2023 skal der ske en systematisk udrulning af intelligente målere i) hos private forbrugere, der er bagud med betalingen, ii) når måleren skal udskiftes, iii) ved nye nettilslutninger, iv) når forbrugeren anmoder herom

| 2) | senest den 31. december 2029 skal der være installeret intelligente målere hos 80 % af alle i) forbrugere med et forbrug på mindst 6 000 kWh, ii) producent-forbrugere, hvor den producerbare elektriske nettoeffekt udgør mindst 5 kWe, iii) offentligt tilgængelige ladestandere |
| --- | --- |

2)

senest den 31. december 2029 skal der være installeret intelligente målere hos 80 % af alle i) forbrugere med et forbrug på mindst 6 000 kWh, ii) producent-forbrugere, hvor den producerbare elektriske nettoeffekt udgør mindst 5 kWe, iii) offentligt tilgængelige ladestandere

| c) | hovedstadsregionen Bruxelles: intelligente målere udrulles, i) når målerne skal udskiftes, eller ii) ved nye nettilslutninger. |
| --- | --- |

c)

hovedstadsregionen Bruxelles: intelligente målere udrulles, i) når målerne skal udskiftes, eller ii) ved nye nettilslutninger.

| (65) | I Belgien lå frekvensen for elsammenkobling på 21 % i 2020. Hvis der tages hensyn til allerede planlagte projekter (se den føderale udviklingsplan for 2020-2030 (38)), vil den belgiske frekvens for elsammenkobling nå op på ca. 30 % i 2030 (39). Følgende forstærkninger af det belgiske net er netop sat i drift eller vil blive sat i drift inden for de kommende år:






  a) | ALEGrO: ALEGrO-projektet, der er et projekt af fælles interesse (PCI-projekt) vedrørende en 1 GW-samkøringslinje mellem Belgien og Tyskland, blev igangsat i 2020 (40). |
| --- | --- | --- |

(65)

I Belgien lå frekvensen for elsammenkobling på 21 % i 2020. Hvis der tages hensyn til allerede planlagte projekter (se den føderale udviklingsplan for 2020-2030 (38)), vil den belgiske frekvens for elsammenkobling nå op på ca. 30 % i 2030 (39). Følgende forstærkninger af det belgiske net er netop sat i drift eller vil blive sat i drift inden for de kommende år:

38

39

a)

ALEGrO: ALEGrO-projektet, der er et projekt af fælles interesse (PCI-projekt) vedrørende en 1 GW-samkøringslinje mellem Belgien og Tyskland, blev igangsat i 2020 (40).

40

| b) | NEMO: PCI-projektet NEMO vedrørende en 1 GW-samkøringslinje mellem Belgien og Det Forenede Kongerige har været i drift siden 2019. |
| --- | --- |

b)

NEMO: PCI-projektet NEMO vedrørende en 1 GW-samkøringslinje mellem Belgien og Det Forenede Kongerige har været i drift siden 2019.

| c) | BRABO: PCI-projektet BRABO vedrører en opgradering af det belgiske elnet, som bl.a. har til formål at øge importkapaciteten fra Nederlandene. |
| --- | --- |

c)

BRABO: PCI-projektet BRABO vedrører en opgradering af det belgiske elnet, som bl.a. har til formål at øge importkapaciteten fra Nederlandene.

2.4.   Støttemodtagere

Støttemodtagere

2.4.1.   Støtteberettigelse

Støtteberettigelse

| (66) | Kapacitetsmekanismen vil være åben for enhver kapacitet, der kan bidrage til ressourcetilstrækkeligheden, herunder eksisterende og ny kapacitet samt lagring og fleksibelt elforbrug. Aggregering af kapacitet, bl.a. inden for forskellige teknologier, vil være tilladt. |
| --- | --- |

(66)

Kapacitetsmekanismen vil være åben for enhver kapacitet, der kan bidrage til ressourcetilstrækkeligheden, herunder eksisterende og ny kapacitet samt lagring og fleksibelt elforbrug. Aggregering af kapacitet, bl.a. inden for forskellige teknologier, vil være tilladt.

| (67) | Deltagelse af udenlandsk kapacitet vil også være tilladt. Reglerne er nærmere beskrevet i afsnit 2.10. |
| --- | --- |

(67)

Deltagelse af udenlandsk kapacitet vil også være tilladt. Reglerne er nærmere beskrevet i afsnit 2.10.

| (68) | Støttemodtagerne under kapacitetsmekanismen vil være de kapacitetsudbydere, der udvælges i forbindelse med udbudsproceduren. |
| --- | --- |

(68)

Støttemodtagerne under kapacitetsmekanismen vil være de kapacitetsudbydere, der udvælges i forbindelse med udbudsproceduren.

2.4.2.   Minimumstærskel for deltagelse

Minimumstærskel for deltagelse

| (69) | Minimumstærsklen for deltagelse er navnlig af følgende årsager fastsat til 1 MW:






  a) | afstemning med balancemarkedet |
| --- | --- | --- |

(69)

Minimumstærsklen for deltagelse er navnlig af følgende årsager fastsat til 1 MW:

a)

afstemning med balancemarkedet

| b) | værdien er resultatet af en løbende dialog med markedsdeltagerne, hvor der blev iværksat adskillige formelle offentlige høringer |
| --- | --- |

b)

værdien er resultatet af en løbende dialog med markedsdeltagerne, hvor der blev iværksat adskillige formelle offentlige høringer

| c) | værdier under grænsen på 1 MW vil medføre, at mange små kapaciteter skal igangsætte den obligatoriske prækvalifikationsproces for kapacitetsmekanismer og afholde de tilhørende omkostninger, selv om de måske ikke har til hensigt at deltage i kapacitetsmekanismeauktionen |
| --- | --- |

c)

værdier under grænsen på 1 MW vil medføre, at mange små kapaciteter skal igangsætte den obligatoriske prækvalifikationsproces for kapacitetsmekanismer og afholde de tilhørende omkostninger, selv om de måske ikke har til hensigt at deltage i kapacitetsmekanismeauktionen

| d) | værdier under tærsklen på 1 MW vil også øge den administrative byrde betydeligt. |
| --- | --- |

d)

værdier under tærsklen på 1 MW vil også øge den administrative byrde betydeligt.

| (70) | Det fremgår af det kongelige dekret om kriterier for adgang til kumuleret støtte og minimumstærsklen for deltagelse, at minimumstærsklens niveau skal vurderes mindst hvert femte år i løbet af kapacitetsmekanismens levetid. |
| --- | --- |

(70)

Det fremgår af det kongelige dekret om kriterier for adgang til kumuleret støtte og minimumstærsklen for deltagelse, at minimumstærsklens niveau skal vurderes mindst hvert femte år i løbet af kapacitetsmekanismens levetid.

| (71) | Aggregeringsregler gør det muligt for mindre kapacitetsudbydere, der ikke opfylder minimumstærskelkravet, at deltage. |
| --- | --- |

(71)

Aggregeringsregler gør det muligt for mindre kapacitetsudbydere, der ikke opfylder minimumstærskelkravet, at deltage.

2.4.3.   Aggregering

Aggregering

| (72) | Flere kapacitetsudbydere kan vælge at slutte sig sammen til en enkelt kapacitetsmarkedsenhed på mindst 1 MW og er ikke underlagt nogen begrænsning af deres maksimale størrelse. Den eneste begrænsning er, at de leveringspunkter, som energimarkedernes daglige programmer gælder for (typisk daglige leveringspunkter, hvis størrelse overstiger 25 MW), ikke kan indgå i en aggregeret portefølje. Aggregering er mulig på tværs af alle teknologier. Det er desuden muligt at omfordele komponenter inden for en aggregeret kapacitetsmarkedsenhed (»CMU«) for at skabe øget fleksibilitet i forhold til aggregatorer og tilskynde dem til at deltage i auktionsprocessen. |
| --- | --- |

(72)

Flere kapacitetsudbydere kan vælge at slutte sig sammen til en enkelt kapacitetsmarkedsenhed på mindst 1 MW og er ikke underlagt nogen begrænsning af deres maksimale størrelse. Den eneste begrænsning er, at de leveringspunkter, som energimarkedernes daglige programmer gælder for (typisk daglige leveringspunkter, hvis størrelse overstiger 25 MW), ikke kan indgå i en aggregeret portefølje. Aggregering er mulig på tværs af alle teknologier. Det er desuden muligt at omfordele komponenter inden for en aggregeret kapacitetsmarkedsenhed (»CMU«) for at skabe øget fleksibilitet i forhold til aggregatorer og tilskynde dem til at deltage i auktionsprocessen.

| (73) | Aggregeringsreglerne vil med jævne mellemrum blive gennemgået og ændret, hvis de belgiske myndigheder finder det nødvendigt, for at sikre, at aggregeringsreglerne ikke udgør en hindring for deltagelse i auktionen. |
| --- | --- |

(73)

Aggregeringsreglerne vil med jævne mellemrum blive gennemgået og ændret, hvis de belgiske myndigheder finder det nødvendigt, for at sikre, at aggregeringsreglerne ikke udgør en hindring for deltagelse i auktionen.

2.4.4.   Ubekræftet kapacitet

Ubekræftet kapacitet

| (74) | Mekanismen indeholder en særlig kategori vedrørende »ubekræftet kapacitet«. Der er tale om en kapacitet, som ikke kan knyttes til et leveringspunkt, når Y-4-prækvalifikationsprocessen indledes, og som derfor ikke kan opfylde de prækvalifikationskrav, der gælder for leveringspunktet. Kategorien dækker alle teknologier og har til formål at fremme deltagelse af kapaciteter, som kan have vanskeligere ved at opnå den modenhed, der normalt kræves i forbindelse med Y-4. Ubekræftet kapacitet omfatter mindre modne projekter, hvor leveringspunktet eksempelvis endnu ikke er kendt. Der foreligger ingen plan for projektets gennemførelse, og projektet modnes først yderligere i perioden før levering. De belgiske myndigheder har forklaret, at begrebet »ubekræftet kapacitet« blev indført efter anmodning fra markedet og især kan være nyttigt for aggregatorer/leverandører af fleksibelt elforbrug, som mener at være i stand til at finde en sådan kapacitet i perioden før levering, men f.eks. mangler at færdiggøre aftaler med efterspørgselssteder eller overvejer flere muligheder. Ubekræftet kapacitet bør kun udbydes på Y-4-auktioner. Inden for denne kategori er det kun muligt at indgå den almindelige etårige kapacitetskontrakt (se betragtning 138 og 145). |
| --- | --- |

(74)

Mekanismen indeholder en særlig kategori vedrørende »ubekræftet kapacitet«. Der er tale om en kapacitet, som ikke kan knyttes til et leveringspunkt, når Y-4-prækvalifikationsprocessen indledes, og som derfor ikke kan opfylde de prækvalifikationskrav, der gælder for leveringspunktet. Kategorien dækker alle teknologier og har til formål at fremme deltagelse af kapaciteter, som kan have vanskeligere ved at opnå den modenhed, der normalt kræves i forbindelse med Y-4. Ubekræftet kapacitet omfatter mindre modne projekter, hvor leveringspunktet eksempelvis endnu ikke er kendt. Der foreligger ingen plan for projektets gennemførelse, og projektet modnes først yderligere i perioden før levering. De belgiske myndigheder har forklaret, at begrebet »ubekræftet kapacitet« blev indført efter anmodning fra markedet og især kan være nyttigt for aggregatorer/leverandører af fleksibelt elforbrug, som mener at være i stand til at finde en sådan kapacitet i perioden før levering, men f.eks. mangler at færdiggøre aftaler med efterspørgselssteder eller overvejer flere muligheder. Ubekræftet kapacitet bør kun udbydes på Y-4-auktioner. Inden for denne kategori er det kun muligt at indgå den almindelige etårige kapacitetskontrakt (se betragtning 138 og 145).

| (75) | For at begrænse den risiko for systemsikkerheden, der er forbundet med mindre modne projekter, er den samlede kapacitet, der kan henføres til denne kategori, begrænset til 200 MW for den første auktion. Der skal i henhold til elloven træffes afgørelse om den maksimale samlede kapacitet for hver auktion. Tærsklen vil kunne videreudvikles over tid med afsæt i de positive erfaringer, der gøres. |
| --- | --- |

(75)

For at begrænse den risiko for systemsikkerheden, der er forbundet med mindre modne projekter, er den samlede kapacitet, der kan henføres til denne kategori, begrænset til 200 MW for den første auktion. Der skal i henhold til elloven træffes afgørelse om den maksimale samlede kapacitet for hver auktion. Tærsklen vil kunne videreudvikles over tid med afsæt i de positive erfaringer, der gøres.

2.4.5.   Reduktion

Reduktion

2.4.5.1.   Generelle regler

Generelle regler

| (76) | Kapacitetsmekanismen er åben for alle kapacitetsindehavere baseret på deres tilgængelighedsgrad og deres bidrag til målet om ressourcetilstrækkelighed. Det forventes faktisk ikke, at CMU'er står til rådighed hele tiden med 100 % af deres referenceeffekt, bl.a. på grund af vejrforhold, vedligeholdelsesarbejde og nedbrud. |
| --- | --- |

(76)

Kapacitetsmekanismen er åben for alle kapacitetsindehavere baseret på deres tilgængelighedsgrad og deres bidrag til målet om ressourcetilstrækkelighed. Det forventes faktisk ikke, at CMU'er står til rådighed hele tiden med 100 % af deres referenceeffekt, bl.a. på grund af vejrforhold, vedligeholdelsesarbejde og nedbrud.

| (77) | Der beregnes som følge heraf en reduktionsfaktor for hver teknologi for at vurdere dens pålidelighed og dens bidrag til forsyningssikkerheden på tidspunkter, der er særlig relevante i forhold til tilstrækkeligheden (»simulerede knaphedstimer«). Kapacitetsindehavere kan derfor kun deltage i auktionen og kan således kun indgå kapacitetskontrakter, som ikke overstiger deres reducerede kapacitet (41). |
| --- | --- |

(77)

Der beregnes som følge heraf en reduktionsfaktor for hver teknologi for at vurdere dens pålidelighed og dens bidrag til forsyningssikkerheden på tidspunkter, der er særlig relevante i forhold til tilstrækkeligheden (»simulerede knaphedstimer«). Kapacitetsindehavere kan derfor kun deltage i auktionen og kan således kun indgå kapacitetskontrakter, som ikke overstiger deres reducerede kapacitet (41).

41

| (78) | Metoden til beregning af disse reduktionsparametre er forskellig for hver teknologi og præciseres nærmere i det kongelige dekret, der beskriver kapacitetsberegningsmetoden og auktionsparametrene. Metoden vil afhænge af den pågældende kapacitet:






  a) | reduktionsfaktorer for termiske teknologier med en daglig plan fastsættes ud fra en statistisk analyse af historiske data ved at udelade tvungne afbrydelser, da denne parameter anses for at være uafhængig af vejrforholdene |
| --- | --- | --- |

(78)

Metoden til beregning af disse reduktionsparametre er forskellig for hver teknologi og præciseres nærmere i det kongelige dekret, der beskriver kapacitetsberegningsmetoden og auktionsparametrene. Metoden vil afhænge af den pågældende kapacitet:

a)

reduktionsfaktorer for termiske teknologier med en daglig plan fastsættes ud fra en statistisk analyse af historiske data ved at udelade tvungne afbrydelser, da denne parameter anses for at være uafhængig af vejrforholdene

| b) | reduktionsfaktorer for termiske teknologier uden en daglig plan fastsættes ved hjælp af målinger. Hvis målingerne er utilstrækkelige, simuleres de ved at dividere disse teknologiers forventede gennemsnitlige bidrag i de simulerede knaphedstimer med teknologiens aggregerede nominelle referenceeffekt |
| --- | --- |

b)

reduktionsfaktorer for termiske teknologier uden en daglig plan fastsættes ved hjælp af målinger. Hvis målingerne er utilstrækkelige, simuleres de ved at dividere disse teknologiers forventede gennemsnitlige bidrag i de simulerede knaphedstimer med teknologiens aggregerede nominelle referenceeffekt

| c) | reduktionsfaktorer for vejrafhængige teknologier med en daglig plan og for vejrafhængige teknologier uden en daglig plan, hvor der ikke er valgt en serviceleveranceaftale (se litra e) nedenfor), fastsættes ved at gange disse teknologiers tilhørende gennemsnitlige bidrag i de simulerede knaphedstimer med den anvendte teknologis aggregerede nominelle referenceeffekt |
| --- | --- |

c)

reduktionsfaktorer for vejrafhængige teknologier med en daglig plan og for vejrafhængige teknologier uden en daglig plan, hvor der ikke er valgt en serviceleveranceaftale (se litra e) nedenfor), fastsættes ved at gange disse teknologiers tilhørende gennemsnitlige bidrag i de simulerede knaphedstimer med den anvendte teknologis aggregerede nominelle referenceeffekt

| d) | reduktionsfaktorer for teknologier med en daglig plan, som er energibegrænsede, fastsættes ved at dividere sådanne teknologiers forventede gennemsnitlige bidrag i de simulerede knaphedstimer med den aggregerede nominelle referenceeffekt |
| --- | --- |

d)

reduktionsfaktorer for teknologier med en daglig plan, som er energibegrænsede, fastsættes ved at dividere sådanne teknologiers forventede gennemsnitlige bidrag i de simulerede knaphedstimer med den aggregerede nominelle referenceeffekt

| e) | serviceleveranceaftalen (»SLA«) (anvendes typisk for fleksibelt elforbrug eller mindre lagring, men kan også anvendes for alle teknologier uden en daglig plan, herunder vedvarende energi): Reduktionsfaktoren knyttes til den enkelte serviceleveranceaftale, som CMU'en selv vælger under prækvalifikationsprocessen (som fastsat i kapacitetskontrakten) afhængig af de valgte energibegrænsninger. Det gør det muligt for udbydere af teknologier uden en daglig plan selv at afgøre, hvilken SLA der er bedst egnet til deres tekniske begrænsninger, frem for at skulle anvende en SLA, der allerede er angivet. Derudover kan en aggregator vælge den SLA, der passer bedst til den pågældendes portefølje. |
| --- | --- |

e)

serviceleveranceaftalen (»SLA«) (anvendes typisk for fleksibelt elforbrug eller mindre lagring, men kan også anvendes for alle teknologier uden en daglig plan, herunder vedvarende energi): Reduktionsfaktoren knyttes til den enkelte serviceleveranceaftale, som CMU'en selv vælger under prækvalifikationsprocessen (som fastsat i kapacitetskontrakten) afhængig af de valgte energibegrænsninger. Det gør det muligt for udbydere af teknologier uden en daglig plan selv at afgøre, hvilken SLA der er bedst egnet til deres tekniske begrænsninger, frem for at skulle anvende en SLA, der allerede er angivet. Derudover kan en aggregator vælge den SLA, der passer bedst til den pågældendes portefølje.

| (79) | Den 4. maj 2021 fremlagde Belgien de ajourførte reduktionsfaktorer, der ses i nedenstående tabel:

  Tabel 4


  Reduktionsfaktorer








  Serviceleveranceaftale (SLA) |
| --- | --- |
| Rådighed/varighed [i timer] | SLA | Lagring i stor skala |
| 1 time | 11  % | 11  % |
| 2 timer | 19  % | 19  % |
| 3 timer | 28  % | 28  % |
| 4 timer | 36  % | 36  % |
| 6 timer | 52  % | 52  % |
| 8 timer | 65  % | 65  % |
| Termiske teknologier med en daglig plan |
| Underkategori | Reduktionsfaktor |
| Gasturbine med kombineret cyklus | 91  % |
| Gasturbine med åben cyklus | 90  % |
| Turboreaktorer | 96  % |
| Gasmotorer | 95  % |
| Dieselmotorer | 93  % |
| Kraftvarmeproduktion | 93  % |
| Biomasse | 93  % |
| Affald | 93  % |
| Kerneenergi | 96  % |
| Kul | 90  % |
| Energibegrænsede teknologier med en daglig plan |
| Rådighed/varighed [i timer] | Reduktionsfaktor |
| 1 | 11  % |
| 2 | 19  % |
| 3 | 28  % |
| 4 | 36  % |
| 5 -6 | 52  % |
| 7 -8 | 65  % |
| Vejrafhængige teknologier |
| Underkategori | Reduktionsfaktor |
| Offshorevindkraft | 15  % |
| Onshorevindkraft | 6  % |
| Solenergi | 4  % |
| Strømkraftværk | 34  % |
| Termiske teknologier uden et dagligt program |
| Underkategori | Reduktionsfaktor |
| Aggregerede termiske teknologier | 62  % |

(79)

Den 4. maj 2021 fremlagde Belgien de ajourførte reduktionsfaktorer, der ses i nedenstående tabel:

Tabel 4

Tabel 4

Reduktionsfaktorer

Reduktionsfaktorer

Serviceleveranceaftale (SLA)

Rådighed/varighed [i timer]

SLA

Lagring i stor skala

1 time

11  %

11  %

2 timer

19  %

19  %

3 timer

28  %

28  %

4 timer

36  %

36  %

6 timer

52  %

52  %

8 timer

65  %

65  %

Termiske teknologier med en daglig plan

Termiske teknologier med en daglig plan

Underkategori

Reduktionsfaktor

Reduktionsfaktor

Gasturbine med kombineret cyklus

91  %

Gasturbine med åben cyklus

90  %

Turboreaktorer

96  %

Gasmotorer

95  %

Dieselmotorer

93  %

Kraftvarmeproduktion

93  %

Biomasse

93  %

Affald

93  %

Kerneenergi

96  %

Kul

90  %

Energibegrænsede teknologier med en daglig plan

Energibegrænsede teknologier med en daglig plan

Rådighed/varighed [i timer]

Reduktionsfaktor

Reduktionsfaktor

1

11  %

2

19  %

3

28  %

4

36  %

5 -6

52  %

7 -8

65  %

Vejrafhængige teknologier

Vejrafhængige teknologier

Underkategori

Reduktionsfaktor

Reduktionsfaktor

Offshorevindkraft

15  %

Onshorevindkraft

6  %

Solenergi

4  %

Strømkraftværk

34  %

Termiske teknologier uden et dagligt program

Termiske teknologier uden et dagligt program

Underkategori

Reduktionsfaktor

Reduktionsfaktor

Aggregerede termiske teknologier

62  %

Kilde: Anmeldelsen (42).

Kilde:

42

| (80) | Reduktionsreglerne k.an revurderes hvert år og ændres efter behov. TSO'en vil navnlig afholde høringer om listen over de aktuelle teknologier, der findes på markedet. Hvis der modtages feedback om, at der mangler en ny type teknologi på listen, kan der alligevel tages hensyn til dette i forbindelse med den årlige kalibrering af reduktionsfaktorerne. Reduktionsfaktorer og teknologier vil således blive ajourført hvert år og revurderet efter behov. |
| --- | --- |

(80)

Reduktionsreglerne k.an revurderes hvert år og ændres efter behov. TSO'en vil navnlig afholde høringer om listen over de aktuelle teknologier, der findes på markedet. Hvis der modtages feedback om, at der mangler en ny type teknologi på listen, kan der alligevel tages hensyn til dette i forbindelse med den årlige kalibrering af reduktionsfaktorerne. Reduktionsfaktorer og teknologier vil således blive ajourført hvert år og revurderet efter behov.

2.4.6.   Regler for deltagelse på tværs af landegrænser

| (81) | Med hensyn til grænseoverskridende deltagelse fastsætter systemoperatøren den maksimale indgangskapacitet, der står til rådighed for indirekte udenlandsk kapacitets deltagelse i systemområdet, for hvert markedsområde, der har direkte netforbindelse til det belgiske systemområde, i overensstemmelse med elforordningens artikel 26. |
| --- | --- |

(81)

Med hensyn til grænseoverskridende deltagelse fastsætter systemoperatøren den maksimale indgangskapacitet, der står til rådighed for indirekte udenlandsk kapacitets deltagelse i systemområdet, for hvert markedsområde, der har direkte netforbindelse til det belgiske systemområde, i overensstemmelse med elforordningens artikel 26.

| (82) | Indtil de relevante strategier, forslag eller afgørelser til gennemførelse af elforordningens artikel 26 er vedtaget, fastsættes bidraget for hvert markedsområde, der har direkte forbindelse til Belgien, ud fra disse områders bidrag i de simulerede knaphedstimer som beskrevet i afsnit 2.10.1. |
| --- | --- |

(82)

Indtil de relevante strategier, forslag eller afgørelser til gennemførelse af elforordningens artikel 26 er vedtaget, fastsættes bidraget for hvert markedsområde, der har direkte forbindelse til Belgien, ud fra disse områders bidrag i de simulerede knaphedstimer som beskrevet i afsnit 2.10.1.

2.4.7.   Regler for ubekræftet kapacitet

Regler for ubekræftet kapacitet

| (83) | For at sikre lige vilkår i forhold til andre aftalte kapaciteter i forbindelse med en Y-4-auktion vil Elia anvende de reduktionsfaktorer, der er kendt på tidspunktet for Y-4-auktionen, som inputparameter i den almindelige prækvalifikationsproces for ubekræftede kapaciteter (eftersom den almindelige prækvalifikationsproces for disse kapaciteter kan tilrettelægges op til 24 måneder efter Y-4-auktionen). |
| --- | --- |

(83)

For at sikre lige vilkår i forhold til andre aftalte kapaciteter i forbindelse med en Y-4-auktion vil Elia anvende de reduktionsfaktorer, der er kendt på tidspunktet for Y-4-auktionen, som inputparameter i den almindelige prækvalifikationsproces for ubekræftede kapaciteter (eftersom den almindelige prækvalifikationsproces for disse kapaciteter kan tilrettelægges op til 24 måneder efter Y-4-auktionen).

2.5.   Auktionsproces og regler for prisfastsættelse

Auktionsproces og regler for prisfastsættelse

2.5.1.   Auktionshyppighed

Auktionshyppighed

| (84) | Ifølge anmeldelsen vil TSO'en afholde kapacitetsauktioner baseret på de kapacitetsressourcer, der er nødvendige for at sikre et tilstrækkeligt ressourceniveau til at nå pålidelighedsstandarden. |
| --- | --- |

(84)

Ifølge anmeldelsen vil TSO'en afholde kapacitetsauktioner baseret på de kapacitetsressourcer, der er nødvendige for at sikre et tilstrækkeligt ressourceniveau til at nå pålidelighedsstandarden.

| (85) | Der afholdes en kapacitetsauktion hvert år med henblik på levering om fire år i form af en »Y-4-auktion«. Der afholdes desuden en »year-ahead«-auktion i året umiddelbart forud for hovedauktionens leveringsår (»Y-1-auktion«). Den første Y-4-auktion er planlagt til 2021, og den første Y-1-auktion forventes afholdt i 2024. |
| --- | --- |

(85)

Der afholdes en kapacitetsauktion hvert år med henblik på levering om fire år i form af en »Y-4-auktion«. Der afholdes desuden en »year-ahead«-auktion i året umiddelbart forud for hovedauktionens leveringsår (»Y-1-auktion«). Den første Y-4-auktion er planlagt til 2021, og den første Y-1-auktion forventes afholdt i 2024.

2.5.2.   Fastlæggelse af den mængde, der skal udbydes på auktion

Fastlæggelse af den mængde, der skal udbydes på auktion

| (86) | I en tidligere udgave af elloven bestemte artikel 7j, stk. 2, at TSO'en skulle foreslå, hvilken metode der skulle anvendes til fastlæggelse af parametrene for den mængde kapacitet, der skulle anskaffes. I henhold til elforordningen, der har været gældende fra den 1. januar 2020, skal medlemsstaten godkende den mængde, der skal bortauktioneres, på grundlag af et forslag fra reguleringsmyndigheden CREG. Det belgiske kapacitetsmekanismeudvalg (økonomimyndigheden, CREG, Elia og energiministerens kabinet) besluttede derfor allerede i 2019, at CREG skulle udarbejde et forslag til en metode vedrørende parametrene for den mængde, der skal anskaffes på auktioner. Følgende betragtninger indeholder nærmere oplysninger om kronologien. |
| --- | --- |

(86)

I en tidligere udgave af elloven bestemte artikel 7j, stk. 2, at TSO'en skulle foreslå, hvilken metode der skulle anvendes til fastlæggelse af parametrene for den mængde kapacitet, der skulle anskaffes. I henhold til elforordningen, der har været gældende fra den 1. januar 2020, skal medlemsstaten godkende den mængde, der skal bortauktioneres, på grundlag af et forslag fra reguleringsmyndigheden CREG. Det belgiske kapacitetsmekanismeudvalg (økonomimyndigheden, CREG, Elia og energiministerens kabinet) besluttede derfor allerede i 2019, at CREG skulle udarbejde et forslag til en metode vedrørende parametrene for den mængde, der skal anskaffes på auktioner. Følgende betragtninger indeholder nærmere oplysninger om kronologien.

| (87) | Den 22. november 2019 udarbejdede Elia et udkast til forslag til et kongeligt dekret om fastsættelse af metoden for auktionsparametre (såsom reduktionsfaktorer, strike- og referencepriser og det mellemliggende prisloft), herunder processen for udarbejdelse af scenariet for fastlæggelse af den krævede kapacitet (43). Den 6. december 2019 vedtog CREG en udtalelse (44) om Elias forslag, hvori CREG navnlig forklarer, at det vil være uhensigtsmæssigt og uforeneligt med elforordningens artikel 24, stk. 1, at anvende EU-HiLo-scenariet til at fastlægge den kapacitet, der skal indkøbes (45) . |
| --- | --- |

(87)

Den 22. november 2019 udarbejdede Elia et udkast til forslag til et kongeligt dekret om fastsættelse af metoden for auktionsparametre (såsom reduktionsfaktorer, strike- og referencepriser og det mellemliggende prisloft), herunder processen for udarbejdelse af scenariet for fastlæggelse af den krævede kapacitet (43). Den 6. december 2019 vedtog CREG en udtalelse (44) om Elias forslag, hvori CREG navnlig forklarer, at det vil være uhensigtsmæssigt og uforeneligt med elforordningens artikel 24, stk. 1, at anvende EU-HiLo-scenariet til at fastlægge den kapacitet, der skal indkøbes (45) .

43

44

45

| (88) | Den 18. marts 2020 sendte CREG udkast til forslag nr. 2064 om fastlæggelse af den mængde kapacitet, der skal anskaffes, til den belgiske energiminister. Forslagsudkastet var i høj grad inspireret af CREG's notat nr. (Z)2024, som blev sendt til ministeren den 20. december 2019 efter en offentlig høring (46). CREG vedtog det endelige forslag den 24. marts 2020 (47). Forslaget:






  a) | indeholder en budgetmæssig begrænsning, hvorefter omkostningerne ved kapacitetsmekanismen skal være lavere end de omkostninger, som den forventede ikke-leverede energi (EENS) (48) medfører for forbrugeren, og som undgås ved hjælp af en kapacitetsmekanisme. Omkostningerne ved kapacitetsmekanismen svarer til omkostningerne til den kapacitet, der kræves for at overholde pålidelighedsstandarden. De forventede omkostninger ved manglende energi svarer til EENS ganget med betalingsviljen hos kunder, der utilsigtet ikke modtager denne energi (VOLL). Hvis der opstår en risiko for forsyningssikkerheden, betegner VOLL omkostningerne ved varslede afbrud. CREG har på grundlag af VOLL-værdier beregnet af planlægningskontoret (49) og i forbindelse med en undersøgelse iværksat af ACER (50) fastsat følgende budgetmæssige begrænsning:






  Kilde: CREG's »Proposition(E)2064« af 24. marts 2020. |
| --- | --- | --- |

(88)

Den 18. marts 2020 sendte CREG udkast til forslag nr. 2064 om fastlæggelse af den mængde kapacitet, der skal anskaffes, til den belgiske energiminister. Forslagsudkastet var i høj grad inspireret af CREG's notat nr. (Z)2024, som blev sendt til ministeren den 20. december 2019 efter en offentlig høring (46). CREG vedtog det endelige forslag den 24. marts 2020 (47). Forslaget:

46

47

a)

indeholder en budgetmæssig begrænsning, hvorefter omkostningerne ved kapacitetsmekanismen skal være lavere end de omkostninger, som den forventede ikke-leverede energi (EENS) (48) medfører for forbrugeren, og som undgås ved hjælp af en kapacitetsmekanisme. Omkostningerne ved kapacitetsmekanismen svarer til omkostningerne til den kapacitet, der kræves for at overholde pålidelighedsstandarden. De forventede omkostninger ved manglende energi svarer til EENS ganget med betalingsviljen hos kunder, der utilsigtet ikke modtager denne energi (VOLL). Hvis der opstår en risiko for forsyningssikkerheden, betegner VOLL omkostningerne ved varslede afbrud. CREG har på grundlag af VOLL-værdier beregnet af planlægningskontoret (49) og i forbindelse med en undersøgelse iværksat af ACER (50) fastsat følgende budgetmæssige begrænsning:

48

49

50

Image 1

Kilde: CREG's »Proposition(E)2064« af 24. marts 2020.

Kilde:

| b) | indeholder følgende efterspørgselskurve, hvor C-Q er målet for den mængde, der skal bortauktioneres (51):






  Kilde: CREG's »Proposition(E)2064« af 24. marts 2020. |
| --- | --- |

b)

indeholder følgende efterspørgselskurve, hvor C-Q er målet for den mængde, der skal bortauktioneres (51):

51

Image 2

Kilde: CREG's »Proposition(E)2064« af 24. marts 2020.

Kilde:

| (89) | Under hensyntagen til resultaterne af den offentlige høring vedrørende CREG's notat nr. (Z)2024 konkluderede den belgiske energiminister, at den metode, som CREG havde foreslået (især den budgetmæssige begrænsning), ikke gav tilstrækkelige garantier for, at kapacitetsmekanismens formål om at »sikre det krævede forsyningssikkerhedsniveau« ville blive respekteret i overensstemmelse med de retlige kriterier. |
| --- | --- |

(89)

Under hensyntagen til resultaterne af den offentlige høring vedrørende CREG's notat nr. (Z)2024 konkluderede den belgiske energiminister, at den metode, som CREG havde foreslået (især den budgetmæssige begrænsning), ikke gav tilstrækkelige garantier for, at kapacitetsmekanismens formål om at »sikre det krævede forsyningssikkerhedsniveau« ville blive respekteret i overensstemmelse med de retlige kriterier.

| (90) | Den belgiske energiminister udarbejdede derfor en alternativ metode til fastlæggelse af parametrene for den mængde kapacitet, der skal indkøbes som led i kapacitetsmekanismen, hvor der blev taget hensyn til Elias forslag til et kongeligt dekret, som er nævnt i betragtning 87, og til CREG's forslag, som er nævnt i betragtning 88. Der blev afholdt en offentlig høring om denne justerede metode fra den 23. marts 2020 til den 27. marts 2020. I henhold til den ændrede kapacitetsmekanismelov bestemmes det i ellovens ændrede artikel 7j, stk. 2, at parametrene for den mængde, der skal indkøbes, skal fastlægges i et kongeligt dekret på grundlag af et forslag fra reguleringsmyndigheden. Det endelige kongelige dekret blev offentliggjort i det belgiske lovtidende den 30. april 2021, efter at den ændrede kapacitetsmekanismelov var blevet godkendt (52). Betragtning 91-99 beskriver den procedure, der er fastsat i det endelige kongelige dekret. |
| --- | --- |

(90)

Den belgiske energiminister udarbejdede derfor en alternativ metode til fastlæggelse af parametrene for den mængde kapacitet, der skal indkøbes som led i kapacitetsmekanismen, hvor der blev taget hensyn til Elias forslag til et kongeligt dekret, som er nævnt i betragtning 87, og til CREG's forslag, som er nævnt i betragtning 88. Der blev afholdt en offentlig høring om denne justerede metode fra den 23. marts 2020 til den 27. marts 2020. I henhold til den ændrede kapacitetsmekanismelov bestemmes det i ellovens ændrede artikel 7j, stk. 2, at parametrene for den mængde, der skal indkøbes, skal fastlægges i et kongeligt dekret på grundlag af et forslag fra reguleringsmyndigheden. Det endelige kongelige dekret blev offentliggjort i det belgiske lovtidende den 30. april 2021, efter at den ændrede kapacitetsmekanismelov var blevet godkendt (52). Betragtning 91-99 beskriver den procedure, der er fastsat i det endelige kongelige dekret.

52

| (91) | Hvert år vil den mængde kapacitet, der kræves for at opfylde pålidelighedsstandarden i et bestemt fremtidigt leveringsår (dvs. målmængden), blive fastlagt på grundlag af et forslag fra reguleringsmyndigheden. Reguleringsmyndigheden fremsætter dette forslag under hensyntagen til data, der fremlægges af TSO'en, og disse data beregnes desuden af TSO'en på grundlag af et scenarie og mellemliggende værdier, som er blevet foreslået af reguleringsmyndigheden og fastlagt af ministeren. Målmængden fastlægges på grundlag af den retlige pålidelighedsstandard, som svarer til en vis LOLE-værdi. Et scenarie kalibreres for at sikre, at dette kriterium er opfyldt. Når scenariet er kalibreret, udføres der en markedssimulering med efterfølgende identificering af simulerede knaphedstimer. Målmængden beregnes dernæst som summen af den gennemsnitlige belastning i de simulerede knaphedstimer og balanceringsbehovet, hvorefter den gennemsnitlige EENS i de simulerede knaphedstimer fratrækkes. |
| --- | --- |

(91)

Hvert år vil den mængde kapacitet, der kræves for at opfylde pålidelighedsstandarden i et bestemt fremtidigt leveringsår (dvs. målmængden), blive fastlagt på grundlag af et forslag fra reguleringsmyndigheden. Reguleringsmyndigheden fremsætter dette forslag under hensyntagen til data, der fremlægges af TSO'en, og disse data beregnes desuden af TSO'en på grundlag af et scenarie og mellemliggende værdier, som er blevet foreslået af reguleringsmyndigheden og fastlagt af ministeren. Målmængden fastlægges på grundlag af den retlige pålidelighedsstandard, som svarer til en vis LOLE-værdi. Et scenarie kalibreres for at sikre, at dette kriterium er opfyldt. Når scenariet er kalibreret, udføres der en markedssimulering med efterfølgende identificering af simulerede knaphedstimer. Målmængden beregnes dernæst som summen af den gennemsnitlige belastning i de simulerede knaphedstimer og balanceringsbehovet, hvorefter den gennemsnitlige EENS i de simulerede knaphedstimer fratrækkes.

| (92) | Det scenarie, der er nævnt i betragtning 91, bliver et af de centrale referencescenarier, der skal anvendes til at påpege problemet med ressourcetilstrækkelighed, enten ud fra den seneste europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering (53) eller ud fra den seneste nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering (54), og det vil blive ajourført med de senest foreliggende oplysninger (55). Proceduren for endelig fastlæggelse af den mængde kapacitet, der skal anskaffes, skal også stemme overens med de relevante dele af elforordningen. |
| --- | --- |

(92)

Det scenarie, der er nævnt i betragtning 91, bliver et af de centrale referencescenarier, der skal anvendes til at påpege problemet med ressourcetilstrækkelighed, enten ud fra den seneste europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering (53) eller ud fra den seneste nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering (54), og det vil blive ajourført med de senest foreliggende oplysninger (55). Proceduren for endelig fastlæggelse af den mængde kapacitet, der skal anskaffes, skal også stemme overens med de relevante dele af elforordningen.

53

54

55

| (93) | Det kongelige dekret angiver følgende procedure for opstilling af referencescenariet. Som input til energiministeriets afgørelse vil den belgiske TSO offentliggøre en anbefaling efter offentlig høring af markedsparterne om data og antagelser. Herefter vil reguleringsmyndigheden fremsætte et forslag til et referencescenarie under hensyntagen til den metode, der er fastsat i det kongelige dekret. Til sidst vil økonomimyndigheden offentliggøre en vejledning om dette forslag. Den endelige beslutning om valget af scenarie træffes af energiministeren. |
| --- | --- |

(93)

Det kongelige dekret angiver følgende procedure for opstilling af referencescenariet. Som input til energiministeriets afgørelse vil den belgiske TSO offentliggøre en anbefaling efter offentlig høring af markedsparterne om data og antagelser. Herefter vil reguleringsmyndigheden fremsætte et forslag til et referencescenarie under hensyntagen til den metode, der er fastsat i det kongelige dekret. Til sidst vil økonomimyndigheden offentliggøre en vejledning om dette forslag. Den endelige beslutning om valget af scenarie træffes af energiministeren.

| (94) | Et overordnet auktionsloft angiver det maksimale vederlag, der kan modtages ved et bud på kapacitetsauktionen, og gælder for alle kapacitetskategorier. Ved at begrænse det maksimale vederlag, der kan modtages, begrænser det overordnede auktionsloft muligheden for, at aktører misbruger deres markedsstyrke ved at afgive uhensigtsmæssige bud. Det overordnede auktionsprisloft beregnes ved at gange netto-CONE (56) med en faktor X. Korrektionsfaktoren X tager højde for usikkerheden i forbindelse med den anslåede netto-CONE, både med hensyn til bruttoomkostningsvariabiliteten for nye aktører i forbindelse med forskellige teknologier og fastsættelse af årlige inframarginale annuiteter på energimarkederne og nettoindtægter på markedet for supplerende balanceringstjenester. Det overordnede auktionsprisloft for den første auktion svarer til 75 EUR/kW/år, hvilket svarer til netto-CONE ganget med en korrektionsfaktor på 1,50 (57). |
| --- | --- |

(94)

Et overordnet auktionsloft angiver det maksimale vederlag, der kan modtages ved et bud på kapacitetsauktionen, og gælder for alle kapacitetskategorier. Ved at begrænse det maksimale vederlag, der kan modtages, begrænser det overordnede auktionsloft muligheden for, at aktører misbruger deres markedsstyrke ved at afgive uhensigtsmæssige bud. Det overordnede auktionsprisloft beregnes ved at gange netto-CONE (56) med en faktor X. Korrektionsfaktoren X tager højde for usikkerheden i forbindelse med den anslåede netto-CONE, både med hensyn til bruttoomkostningsvariabiliteten for nye aktører i forbindelse med forskellige teknologier og fastsættelse af årlige inframarginale annuiteter på energimarkederne og nettoindtægter på markedet for supplerende balanceringstjenester. Det overordnede auktionsprisloft for den første auktion svarer til 75 EUR/kW/år, hvilket svarer til netto-CONE ganget med en korrektionsfaktor på 1,50 (57).

56

57

| (95) | Efterspørgselskurven for Y-4-auktioner tegnes ud fra tre punkter som vist i figur 1 nedenfor: |
| --- | --- |

(95)

Efterspørgselskurven for Y-4-auktioner tegnes ud fra tre punkter som vist i figur 1 nedenfor:

| (96) | Efterspørgselskurven for Y-1-auktioner er tegnet ud fra det samme punkt B og C som for Y-4-auktioner, men målmængden er justeret for at tage højde for den kapacitet, som allerede er kontraheret på den Y-4-auktion, der dækker den samme leveringsperiode. Punkt A svarer på andenaksen til det overordnede auktionsprisloft og på førsteaksen til målmængden. |
| --- | --- |

(96)

Efterspørgselskurven for Y-1-auktioner er tegnet ud fra det samme punkt B og C som for Y-4-auktioner, men målmængden er justeret for at tage højde for den kapacitet, som allerede er kontraheret på den Y-4-auktion, der dækker den samme leveringsperiode. Punkt A svarer på andenaksen til det overordnede auktionsprisloft og på førsteaksen til målmængden.

| (97) | De belgiske myndigheder finder, at efterspørgselskurvens udformning overholder to principper:






  a) | sikring af forsyningssikkerheden: Det betyder, at når Y-4- og Y-1-auktionerne er afsluttet, bør pålidelighedsstandarden være opfyldt, da kapacitetsmekanismen ellers ikke vil opfylde sit formål. Eftersom punkt B svarer til den værdi, der kræves for at opfylde pålidelighedsstandarden, bør det sikres, at der i det mindste indgås aftale om denne mængde. Da det efter en Y-4-auktion stadig er muligt at indgå aftale om yderligere kapacitet på Y-1-auktionen, kan der forekomme en hældning mellem punkt A og punkt B på Y-4-kurven, hvilket gør det muligt at indgå aftale om en mindre mængde end den, der er kalibreret for punkt B i forbindelse med denne Y-4-auktion. Hvis der indgås aftale om en mindre mængde end den, der er knyttet til punkt B på Y-1-kurven, vil det dog ikke være sikkert, at pålidelighedsstandarden opfyldes. Det forklarer, hvorfor Y-1-kurven er vertikal mellem punkt A og punkt B |
| --- | --- | --- |

(97)

De belgiske myndigheder finder, at efterspørgselskurvens udformning overholder to principper:

a)

sikring af forsyningssikkerheden: Det betyder, at når Y-4- og Y-1-auktionerne er afsluttet, bør pålidelighedsstandarden være opfyldt, da kapacitetsmekanismen ellers ikke vil opfylde sit formål. Eftersom punkt B svarer til den værdi, der kræves for at opfylde pålidelighedsstandarden, bør det sikres, at der i det mindste indgås aftale om denne mængde. Da det efter en Y-4-auktion stadig er muligt at indgå aftale om yderligere kapacitet på Y-1-auktionen, kan der forekomme en hældning mellem punkt A og punkt B på Y-4-kurven, hvilket gør det muligt at indgå aftale om en mindre mængde end den, der er kalibreret for punkt B i forbindelse med denne Y-4-auktion. Hvis der indgås aftale om en mindre mængde end den, der er knyttet til punkt B på Y-1-kurven, vil det dog ikke være sikkert, at pålidelighedsstandarden opfyldes. Det forklarer, hvorfor Y-1-kurven er vertikal mellem punkt A og punkt B

| b) | sikring af en forholdsmæssig mekanisme med færrest omkostninger: Det betyder, at den samlede mængde, der skal anskaffes, ikke bør overstige den mængde, der kræves for at opfylde pålidelighedsstandarden, da dette ellers vil øge de samlede omkostninger ved mekanismen. Det forklarer, hvorfor efterspørgselskurven er vertikal mellem punkt B og skæringspunktet med X-aksen både for Y-4- og Y-1-auktioner. |
| --- | --- |

b)

sikring af en forholdsmæssig mekanisme med færrest omkostninger: Det betyder, at den samlede mængde, der skal anskaffes, ikke bør overstige den mængde, der kræves for at opfylde pålidelighedsstandarden, da dette ellers vil øge de samlede omkostninger ved mekanismen. Det forklarer, hvorfor efterspørgselskurven er vertikal mellem punkt B og skæringspunktet med X-aksen både for Y-4- og Y-1-auktioner.

| (98) | Ifølge elloven skal en minimumskapacitetsmængde øremærkes til Y-1-auktioner og fratrækkes målmængden for Y-4-auktionen. Denne øremærkede mængde skal mindst svare til den kapacitet, der i gennemsnit kræves for at dække den samlede spidslastkapacitet i mindre end 200 driftstimer pr. år. Ifølge det kongelige dekret om fastsættelse af en metode til beregning af kapacitet og auktionsparametre i forbindelse med kapacitetsmekanismen, bestemmes det, hvilken kapacitet der er nødvendig for at dække den samlede spidslastkapacitet i mindre end 200 timer i gennemsnit for hver blok på 100 MW, ud fra det gennemsnitlige antal timer, der kræves for at opfylde det forsyningssikkerhedskriterium, der er baseret på belastningsvarighedskurven. Det er disse timer, der for visse kapaciteters vedkommende kræves for at dække det maksimale elforbrug. Den anslåede efterspørgselskurve førte til øremærkning af ca. 2,5 GW til den Y-1-auktion, der forventes afholdt i 2024. Ifølge Belgien vidner beslutningen om at øremærke en del af den mængde, der skal anskaffes, til Y-1-auktionsprocessen om medlemsstatens vilje til at forstærke mekanismens tekniske neutralitet og tekniske åbenhed. Denne foranstaltning tilskynder leverandører af fleksibelt elforbrug til at deltage, da det kan være vanskeligere for disse kapacitetsudbydere at planlægge deres tilgængelighed lang tid i forvejen, hvilket kan gøre det besværligt for dem at deltage i Y-4-auktionen. Til trods for denne flytning af kapacitet til Y-1-auktionen har alle kapacitetsindehavere ret til at deltage i både Y-4- og Y-1-auktionsprocessen vedrørende en bestemt leveringsperiode. |
| --- | --- |

(98)

Ifølge elloven skal en minimumskapacitetsmængde øremærkes til Y-1-auktioner og fratrækkes målmængden for Y-4-auktionen. Denne øremærkede mængde skal mindst svare til den kapacitet, der i gennemsnit kræves for at dække den samlede spidslastkapacitet i mindre end 200 driftstimer pr. år. Ifølge det kongelige dekret om fastsættelse af en metode til beregning af kapacitet og auktionsparametre i forbindelse med kapacitetsmekanismen, bestemmes det, hvilken kapacitet der er nødvendig for at dække den samlede spidslastkapacitet i mindre end 200 timer i gennemsnit for hver blok på 100 MW, ud fra det gennemsnitlige antal timer, der kræves for at opfylde det forsyningssikkerhedskriterium, der er baseret på belastningsvarighedskurven. Det er disse timer, der for visse kapaciteters vedkommende kræves for at dække det maksimale elforbrug. Den anslåede efterspørgselskurve førte til øremærkning af ca. 2,5 GW til den Y-1-auktion, der forventes afholdt i 2024. Ifølge Belgien vidner beslutningen om at øremærke en del af den mængde, der skal anskaffes, til Y-1-auktionsprocessen om medlemsstatens vilje til at forstærke mekanismens tekniske neutralitet og tekniske åbenhed. Denne foranstaltning tilskynder leverandører af fleksibelt elforbrug til at deltage, da det kan være vanskeligere for disse kapacitetsudbydere at planlægge deres tilgængelighed lang tid i forvejen, hvilket kan gøre det besværligt for dem at deltage i Y-4-auktionen. Til trods for denne flytning af kapacitet til Y-1-auktionen har alle kapacitetsindehavere ret til at deltage i både Y-4- og Y-1-auktionsprocessen vedrørende en bestemt leveringsperiode.

| (99) | Forud for gennemførelsen af det endelige udkast til kongeligt dekret






  a) | iværksatte Elia en offentlig høring om scenarier, følsomheder og data med henblik på beregning af kapacitetsmekanismeparametre for Y-4-auktionen for leveringsperioden 2025-2026. Den offentlige høring blev afholdt mellem den 5. maj 2020 og den 5. juni 2020 (59). Elias høring vedrørte dataene fra ENTSO-E's MAF 2019, ajourført med de senest foreliggende oplysninger fra offentlige kilder og vedrørende de følsomheder, som skal indgå i det referencescenarie, der kan få betydning for forsyningssikkerheden i Belgien, i overensstemmelse med det kongelige dekret (se betragtning 93). Efter den offentlige høring anbefalede Elia, at der i referencescenariet blev integreret en følsomhed vedrørende »lav efterspørgsel« og en følsomhed, der svarer til EU-HiLo-scenariet (60) (se betragtning 30). Den 10. juli 2020 vedtog CREG efterfølgende et forslag til referencescenarie (61), hvori den navnlig gentager sin kritik af Elias anbefaling om integrering af en følsomhed med hensyn til reduktion af den tilgængelige franske kernekraft med fire anlæg (se betragtning 87) og også peger på den eksisterende franske kapacitetsmekanisme til sikring af tilstrækkelighed og på risikoen for en forøgelse af den kapacitet, der skal anskaffes. Kort derefter vedtog økonomimyndighedens generaldirektorat for energi imidlertid en vejledning til energiministeren (62), hvori det anbefaler, at den forventede efterspørgsel i referencescenariet ændres, eftersom efterspørgslen er faldet som følge af covid-19-udbruddet. Der blev også taget højde for flere utilgængelige kernekraftanlæg i Frankrig. Økonomimyndighedens generaldirektorat for energi afviste således de fleste af CREG's kritikpunkter, men opfordrede alligevel Elia til at gennemgå sin analyse i betragtning af, hvad PLEF har gjort (se betragtning 35) |
| --- | --- | --- |

(99)

Forud for gennemførelsen af det endelige udkast til kongeligt dekret

a)

iværksatte Elia en offentlig høring om scenarier, følsomheder og data med henblik på beregning af kapacitetsmekanismeparametre for Y-4-auktionen for leveringsperioden 2025-2026. Den offentlige høring blev afholdt mellem den 5. maj 2020 og den 5. juni 2020 (59). Elias høring vedrørte dataene fra ENTSO-E's MAF 2019, ajourført med de senest foreliggende oplysninger fra offentlige kilder og vedrørende de følsomheder, som skal indgå i det referencescenarie, der kan få betydning for forsyningssikkerheden i Belgien, i overensstemmelse med det kongelige dekret (se betragtning 93). Efter den offentlige høring anbefalede Elia, at der i referencescenariet blev integreret en følsomhed vedrørende »lav efterspørgsel« og en følsomhed, der svarer til EU-HiLo-scenariet (60) (se betragtning 30). Den 10. juli 2020 vedtog CREG efterfølgende et forslag til referencescenarie (61), hvori den navnlig gentager sin kritik af Elias anbefaling om integrering af en følsomhed med hensyn til reduktion af den tilgængelige franske kernekraft med fire anlæg (se betragtning 87) og også peger på den eksisterende franske kapacitetsmekanisme til sikring af tilstrækkelighed og på risikoen for en forøgelse af den kapacitet, der skal anskaffes. Kort derefter vedtog økonomimyndighedens generaldirektorat for energi imidlertid en vejledning til energiministeren (62), hvori det anbefaler, at den forventede efterspørgsel i referencescenariet ændres, eftersom efterspørgslen er faldet som følge af covid-19-udbruddet. Der blev også taget højde for flere utilgængelige kernekraftanlæg i Frankrig. Økonomimyndighedens generaldirektorat for energi afviste således de fleste af CREG's kritikpunkter, men opfordrede alligevel Elia til at gennemgå sin analyse i betragtning af, hvad PLEF har gjort (se betragtning 35)

59

60

61

62

| b) | afholdt CREG en offentlig høring fra den 1. juli 2020 til den 13. juli 2020 om et forslag til værdier for brutto-CONE, vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger (WACC) og korrektionsfaktoren X (63). Energiministeren træffer en årlig beslutning, der tager udgangspunkt i CREG's forslag, men kan afvige herfra. |
| --- | --- |

b)

afholdt CREG en offentlig høring fra den 1. juli 2020 til den 13. juli 2020 om et forslag til værdier for brutto-CONE, vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger (WACC) og korrektionsfaktoren X (63). Energiministeren træffer en årlig beslutning, der tager udgangspunkt i CREG's forslag, men kan afvige herfra.

63

| (100) | Efterspørgselskurven for Y-4-auktionen i oktober 2021 er baseret på det centrale scenarie i MAF 2019 med ajourførte data og justeringer baseret på den produktionstilstrækkelighedsvurdering, som PLEF foretog og offentliggjorde i april 2020 (se også betragtning 287-289). |
| --- | --- |

(100)

Efterspørgselskurven for Y-4-auktionen i oktober 2021 er baseret på det centrale scenarie i MAF 2019 med ajourførte data og justeringer baseret på den produktionstilstrækkelighedsvurdering, som PLEF foretog og offentliggjorde i april 2020 (se også betragtning 287-289).

| (101) | I tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 anvendes det centrale scenarie i MAF 2020 suppleret med de seneste datasæt, der foreligger for hvert land, og som er indsamlet inden for ENTSO-E, og offentlig information eller ajourførte nationale undersøgelser for andre lande. Ifølge Belgien sikres sammenhængen ved at anvende den samme kilde (MAF) som datasæt både til ressourcetilstrækkelighedsvurderinger og til kalibrering af efterspørgselskurver. |
| --- | --- |

(101)

I tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 anvendes det centrale scenarie i MAF 2020 suppleret med de seneste datasæt, der foreligger for hvert land, og som er indsamlet inden for ENTSO-E, og offentlig information eller ajourførte nationale undersøgelser for andre lande. Ifølge Belgien sikres sammenhængen ved at anvende den samme kilde (MAF) som datasæt både til ressourcetilstrækkelighedsvurderinger og til kalibrering af efterspørgselskurver.

| (102) | Belgien har præciseret, at den følsomhed, der blev anvendt ved beregningerne af efterspørgselskurven for den første auktion, og som vedrørte den utilgængelige franske kernekraftkapacitet (i overensstemmelse med PLEF's produktionstilstrækkelighedsvurdering), også er blevet modelleret i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021. |
| --- | --- |

(102)

Belgien har præciseret, at den følsomhed, der blev anvendt ved beregningerne af efterspørgselskurven for den første auktion, og som vedrørte den utilgængelige franske kernekraftkapacitet (i overensstemmelse med PLEF's produktionstilstrækkelighedsvurdering), også er blevet modelleret i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021.

| (103) | Den anslåede mængde, der skal anskaffes på de første Y-4- og Y-1-auktioner, udgør ca. 9,5 GW. Den samlede mængde fastsættes for hver auktion og baseres på den metode, der er beskrevet i afsnit 2.5.2. De belgiske myndigheder har i efterspørgselskurven for Y-4-auktionen afsat en betydelig mængde til Y-1-auktionen for at sikre, at der sker en ny kalibrering, når leveringsåret nærmer sig, og undgå, at der bortauktioneres for meget kapacitet på den første Y-4-auktion. Den omfattende kapacitet, der er øremærket til Y-1-auktionen, gør det muligt for de belgiske myndigheder at håndtere mindre afvigelser som følge af nye inputdata og metodemæssige forbedringer, men sikrer også, at nye og innovative teknologier får rig mulighed for at deltage, hvilket i praksis sikrer foranstaltningens teknologiske neutralitet. |
| --- | --- |

(103)

Den anslåede mængde, der skal anskaffes på de første Y-4- og Y-1-auktioner, udgør ca. 9,5 GW. Den samlede mængde fastsættes for hver auktion og baseres på den metode, der er beskrevet i afsnit 2.5.2. De belgiske myndigheder har i efterspørgselskurven for Y-4-auktionen afsat en betydelig mængde til Y-1-auktionen for at sikre, at der sker en ny kalibrering, når leveringsåret nærmer sig, og undgå, at der bortauktioneres for meget kapacitet på den første Y-4-auktion. Den omfattende kapacitet, der er øremærket til Y-1-auktionen, gør det muligt for de belgiske myndigheder at håndtere mindre afvigelser som følge af nye inputdata og metodemæssige forbedringer, men sikrer også, at nye og innovative teknologier får rig mulighed for at deltage, hvilket i praksis sikrer foranstaltningens teknologiske neutralitet.

| (104) | Samlet set vil ca. 54 % af det gennemsnitlige spidslastforbrug i tider med knaphed blive kontraheret på Y-4-auktionen i 2021, hvilket reducerer målmængden til, hvad der er strengt nødvendigt. |
| --- | --- |

(104)

Samlet set vil ca. 54 % af det gennemsnitlige spidslastforbrug i tider med knaphed blive kontraheret på Y-4-auktionen i 2021, hvilket reducerer målmængden til, hvad der er strengt nødvendigt.

| (105) | Belgien har forpligtet sig til at krydstjekke og om nødvendigt justere de mængder, der skal anskaffes på T-4-auktionen i 2023 og T-1-auktionen i 2026, i forhold til resultaterne fra den nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering i 2023. |
| --- | --- |

(105)

Belgien har forpligtet sig til at krydstjekke og om nødvendigt justere de mængder, der skal anskaffes på T-4-auktionen i 2023 og T-1-auktionen i 2026, i forhold til resultaterne fra den nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering i 2023.

2.5.3.   Prækvalifikationsfasen

Prækvalifikationsfasen

| (106) | Der er fastsat en obligatorisk prækvalifikationsprocedure for alle indehavere af produktionskapacitet, som overstiger 1 MW. Prækvalificerede kapacitetsudbydere er dog ikke forpligtet til at deltage i udbuddet (fravalg). Der er for at lette den obligatoriske prækvalifikation indført en hurtig prækvalifikationsproces, således at kapacitetsindehavere kan opfylde prækvalifikationsforpligtelsen uden videre besvær (der kræves kun en begrænset mængde oplysninger, bl.a. om identifikationsnummeret, typen af leveringspunkt og den samlede installerede kapacitet): for kapacitetsindehavere efter en hurtig kvalifikationsproces anses kapaciteten automatisk for fravalgt. |
| --- | --- |

(106)

Der er fastsat en obligatorisk prækvalifikationsprocedure for alle indehavere af produktionskapacitet, som overstiger 1 MW. Prækvalificerede kapacitetsudbydere er dog ikke forpligtet til at deltage i udbuddet (fravalg). Der er for at lette den obligatoriske prækvalifikation indført en hurtig prækvalifikationsproces, således at kapacitetsindehavere kan opfylde prækvalifikationsforpligtelsen uden videre besvær (der kræves kun en begrænset mængde oplysninger, bl.a. om identifikationsnummeret, typen af leveringspunkt og den samlede installerede kapacitet): for kapacitetsindehavere efter en hurtig kvalifikationsproces anses kapaciteten automatisk for fravalgt.

| (107) | Prækvalifikationskravene omfatter en emissionsgrænse: Kapacitetsudbydere, der overskrider følgende emissionsgrænse, kan ikke deltage i kapacitetsauktionen:






  a) | for kapacitetsudbydere, der påbegyndte produktionen den 4. juli 2019 eller senere, gælder en emissionsgrænse på 550 g CO2 af fossil oprindelse pr. kWh elektricitet |
| --- | --- | --- |

(107)

Prækvalifikationskravene omfatter en emissionsgrænse: Kapacitetsudbydere, der overskrider følgende emissionsgrænse, kan ikke deltage i kapacitetsauktionen:

a)

for kapacitetsudbydere, der påbegyndte produktionen den 4. juli 2019 eller senere, gælder en emissionsgrænse på 550 g CO2 af fossil oprindelse pr. kWh elektricitet

2

| b) | kapacitetsudbydere, der påbegyndte produktionen før den 4. juli 2019, må hverken udlede over 550 g CO2 af fossil oprindelse pr. kWh elektricitet eller over 350 kg CO2 af fossil oprindelse i gennemsnit pr. år pr. installeret kWe. |
| --- | --- |

b)

kapacitetsudbydere, der påbegyndte produktionen før den 4. juli 2019, må hverken udlede over 550 g CO2 af fossil oprindelse pr. kWh elektricitet eller over 350 kg CO2 af fossil oprindelse i gennemsnit pr. år pr. installeret kWe.

2

2

| (108) | Som led i prækvalifikationsprocessen skal ansøgere desuden stille en midlertidig økonomisk sikkerhed for at få adgang til at deltage i auktionen. Den midlertidige økonomiske sikkerhed træder i kraft, når CMU'en udvælges ved auktionen. Hvis den kapacitetsudbyder, der er blevet udvalgt ved auktionen, ikke opfylder sine kontraktlige forpligtelser eller ikke er villig til at underskrive kapacitetskontrakten, pålægges der økonomiske sanktioner som led i den kontrol, der finder sted før levering. Medkontrahenten kan kræve fyldestgørelse i den økonomiske sikkerhed, hvis sanktionerne ikke bliver betalt. Den midlertidige økonomiske sikkerhed vil på prækvalifikationstidspunktet udgøre 20 000 EUR/MW for virtuelle og supplerende CMU'er og 10 000 EUR/MW for eksisterende CMU'er baseret på CMU'ens berettigede mængde (i betragtning af at den aftalte kapacitet endnu ikke er kendt og for at sikre, at den økonomiske sikkerhed står i forhold til projektets størrelse og den heraf følgende risiko for systemet i tilfælde af manglende levering). Hvis CMU'ens endelige aftalte kapacitet er mindre end dens berettigede mængde, reduceres den økonomiske sikkerheds beløb til den positive forskel mellem den berettigede mængde og den aftalte kapacitet ganget med 20 000 EUR (for virtuelle og supplerende CMU'er) eller 10 000 EUR (for eksisterende CMU'er). |
| --- | --- |

(108)

Som led i prækvalifikationsprocessen skal ansøgere desuden stille en midlertidig økonomisk sikkerhed for at få adgang til at deltage i auktionen. Den midlertidige økonomiske sikkerhed træder i kraft, når CMU'en udvælges ved auktionen. Hvis den kapacitetsudbyder, der er blevet udvalgt ved auktionen, ikke opfylder sine kontraktlige forpligtelser eller ikke er villig til at underskrive kapacitetskontrakten, pålægges der økonomiske sanktioner som led i den kontrol, der finder sted før levering. Medkontrahenten kan kræve fyldestgørelse i den økonomiske sikkerhed, hvis sanktionerne ikke bliver betalt. Den midlertidige økonomiske sikkerhed vil på prækvalifikationstidspunktet udgøre 20 000 EUR/MW for virtuelle og supplerende CMU'er og 10 000 EUR/MW for eksisterende CMU'er baseret på CMU'ens berettigede mængde (i betragtning af at den aftalte kapacitet endnu ikke er kendt og for at sikre, at den økonomiske sikkerhed står i forhold til projektets størrelse og den heraf følgende risiko for systemet i tilfælde af manglende levering). Hvis CMU'ens endelige aftalte kapacitet er mindre end dens berettigede mængde, reduceres den økonomiske sikkerheds beløb til den positive forskel mellem den berettigede mængde og den aftalte kapacitet ganget med 20 000 EUR (for virtuelle og supplerende CMU'er) eller 10 000 EUR (for eksisterende CMU'er).

| (109) | Parter, der ønsker at ansøge om prækvalifikation (for at kunne indgå en 15-årig kapacitetskontrakt) for nye anlæg, der fyres med fossilt brændsel, skal endvidere være klar over, at en eventuel kapacitetskontrakt ikke fritager dem for at iagttage den nuværende og fremtidige lovgivning og de mål, som Den Europæiske Union og/eller Belgien har fastsat for at reducere drivhusgasemissioner. De skal desuden anerkende, at de i kapacitetskontrakten vil blive forpligtet til at bidrage til udarbejdelsen af de politikker, der kræves for at nå disse mål. De skal med henblik herpå vedhæfte en skriftlig erklæring, hvori de giver tilsagn om at






  a) | undersøge, om det er teknisk og økonomisk muligt at reducere drivhusgasemissionerne fra det pågældende anlæg frem til den 31. december 2026, i overensstemmelse med de relevante europæiske og belgiske regler og mål |
| --- | --- | --- |

(109)

Parter, der ønsker at ansøge om prækvalifikation (for at kunne indgå en 15-årig kapacitetskontrakt) for nye anlæg, der fyres med fossilt brændsel, skal endvidere være klar over, at en eventuel kapacitetskontrakt ikke fritager dem for at iagttage den nuværende og fremtidige lovgivning og de mål, som Den Europæiske Union og/eller Belgien har fastsat for at reducere drivhusgasemissioner. De skal desuden anerkende, at de i kapacitetskontrakten vil blive forpligtet til at bidrage til udarbejdelsen af de politikker, der kræves for at nå disse mål. De skal med henblik herpå vedhæfte en skriftlig erklæring, hvori de giver tilsagn om at

a)

undersøge, om det er teknisk og økonomisk muligt at reducere drivhusgasemissionerne fra det pågældende anlæg frem til den 31. december 2026, i overensstemmelse med de relevante europæiske og belgiske regler og mål

| b) | senest den 31. december 2027 fremlægge en emissionsreduktionsplan, som beskriver, hvordan de vil bidrage til omstillingen til klimaneutralitet, og indeholder foreløbige mål for årene 2035 og 2045 |
| --- | --- |

b)

senest den 31. december 2027 fremlægge en emissionsreduktionsplan, som beskriver, hvordan de vil bidrage til omstillingen til klimaneutralitet, og indeholder foreløbige mål for årene 2035 og 2045

| c) | opnå nulemissioner eller negative emissioner senest i 2050. De parter, der bidrager til udarbejdelsen af en emissionsreduktionsplan, kan vælge at gennemføre denne undersøgelse i fællesskab. |
| --- | --- |

c)

opnå nulemissioner eller negative emissioner senest i 2050. De parter, der bidrager til udarbejdelsen af en emissionsreduktionsplan, kan vælge at gennemføre denne undersøgelse i fællesskab.

| (110) | Det skal godtgøres over for økonomimyndighedens generaldirektorat for energi, at de tilsagn, der er anført i betragtning 109, overholdes. |
| --- | --- |

(110)

Det skal godtgøres over for økonomimyndighedens generaldirektorat for energi, at de tilsagn, der er anført i betragtning 109, overholdes.

2.5.4.   Auktionens specifikke udformning

Auktionens specifikke udformning

2.5.4.1.   Prisregel

Prisregel

| (111) | Den konkurrencebaserede auktionsmekanisme er baseret på forseglede bud, hvor tilbudsgiverne byder anonymt, og markedet efterfølgende cleares i en enkelt runde. Ifølge de belgiske myndigheder vil auktioner med forseglede bud begrænse potentielt misbrug af markedsstyrke, fordi der ikke gives oplysninger til markedet under markedsclearingen, og tilbudsgiverne ikke får mulighed for at ajourføre deres bud. De peger også på, at tilbudsgiverne i en procedure med forseglede bud i modsætning til hollandske auktioner ikke er bundet i (typisk) 2-3 dage, hvor de skal være klar til at reagere på de oplysninger, der lægges frem under auktionsprocessen. Den mindre komplekse og tidskrævende auktionsproces vil kunne sænke adgangsbarrieren endnu mere, hvilket især er relevant for nye og mindre aktører og for parter, som leverer fleksibelt elforbrug og ikke har energimarkedet som kerneaktivitet. |
| --- | --- |

(111)

Den konkurrencebaserede auktionsmekanisme er baseret på forseglede bud, hvor tilbudsgiverne byder anonymt, og markedet efterfølgende cleares i en enkelt runde. Ifølge de belgiske myndigheder vil auktioner med forseglede bud begrænse potentielt misbrug af markedsstyrke, fordi der ikke gives oplysninger til markedet under markedsclearingen, og tilbudsgiverne ikke får mulighed for at ajourføre deres bud. De peger også på, at tilbudsgiverne i en procedure med forseglede bud i modsætning til hollandske auktioner ikke er bundet i (typisk) 2-3 dage, hvor de skal være klar til at reagere på de oplysninger, der lægges frem under auktionsprocessen. Den mindre komplekse og tidskrævende auktionsproces vil kunne sænke adgangsbarrieren endnu mere, hvilket især er relevant for nye og mindre aktører og for parter, som leverer fleksibelt elforbrug og ikke har energimarkedet som kerneaktivitet.

| (112) | Alle valgte tilbudsgivere tildeles et kapacitetsvederlag baseret på budprisen (pay-as-bid-reglen) for alle auktioner, der vedrører i hvert fald de to første leveringsperioder (Y-4- og Y-1-auktionerne for de leveringsperioder, der indledes i november 2025 og november 2026). De valgte kapacitetsudbydere vil med andre ord modtage den pris, de har budt, som kapacitetsvederlag. |
| --- | --- |

(112)

Alle valgte tilbudsgivere tildeles et kapacitetsvederlag baseret på budprisen (pay-as-bid-reglen) for alle auktioner, der vedrører i hvert fald de to første leveringsperioder (Y-4- og Y-1-auktionerne for de leveringsperioder, der indledes i november 2025 og november 2026). De valgte kapacitetsudbydere vil med andre ord modtage den pris, de har budt, som kapacitetsvederlag.

| (113) | Efter at parlamentet har modtaget en evalueringsrapport, kan den pris, der clearer markedet (pay-as-cleared-reglen), anvendes ved auktioner for efterfølgende leveringsperioder. Når pay-as-cleared-reglen anvendes, vil kapacitetsvederlaget svare til prisen på det højeste bud, der er valgt (dog begrænset af det mellemliggende prisloft, se afsnit 2.5.4.2). |
| --- | --- |

(113)

Efter at parlamentet har modtaget en evalueringsrapport, kan den pris, der clearer markedet (pay-as-cleared-reglen), anvendes ved auktioner for efterfølgende leveringsperioder. Når pay-as-cleared-reglen anvendes, vil kapacitetsvederlaget svare til prisen på det højeste bud, der er valgt (dog begrænset af det mellemliggende prisloft, se afsnit 2.5.4.2).

| (114) | De belgiske myndigheder vurderer, at manglende tilstrækkelighed i Belgien omkring 2025 vil kræve, at der sikres ny kapacitet (se betragtning 29). Det er derfor sandsynligt, at kapacitetsindehavere med meget forskelligartede omkostningsstrukturer kommer til at konkurrere ved de første kapacitetsauktioner. De belgiske myndigheder frygter som følge heraf, at visse kapacitetsudbydere vil kunne opnå høje inframarginale kapacitetsmekanismeindtægter og uventede fortjenester, hvis pay-as-cleared-reglen anvendes. Hvis der foreligger tilstrækkelig information til, at markedsdeltagerne kan forudse den kommende markedsclearingpris baseret på pay-as-cleared-metoden, vil en pay-as-bid-regel i teorien få det samme resultat, da tilbudsgiverne vil have en interesse i at byde til denne forventede clearingpris. I praksis kan det imidlertid ikke undgås, at den potentielle pay-as-cleared-markedspris vil være forbundet med en vis usikkerhed og uforudsigelighed i forbindelse med de første kapacitetsauktioner. Når pay-as-bid-reglen anvendes, vil markedsaktørerne derfor kunne optræde mere forsigtigt for at undgå ikke at blive valgt med det resultat, at pay-as-bid-metoden fører til lavere omkostninger. |
| --- | --- |

(114)

De belgiske myndigheder vurderer, at manglende tilstrækkelighed i Belgien omkring 2025 vil kræve, at der sikres ny kapacitet (se betragtning 29). Det er derfor sandsynligt, at kapacitetsindehavere med meget forskelligartede omkostningsstrukturer kommer til at konkurrere ved de første kapacitetsauktioner. De belgiske myndigheder frygter som følge heraf, at visse kapacitetsudbydere vil kunne opnå høje inframarginale kapacitetsmekanismeindtægter og uventede fortjenester, hvis pay-as-cleared-reglen anvendes. Hvis der foreligger tilstrækkelig information til, at markedsdeltagerne kan forudse den kommende markedsclearingpris baseret på pay-as-cleared-metoden, vil en pay-as-bid-regel i teorien få det samme resultat, da tilbudsgiverne vil have en interesse i at byde til denne forventede clearingpris. I praksis kan det imidlertid ikke undgås, at den potentielle pay-as-cleared-markedspris vil være forbundet med en vis usikkerhed og uforudsigelighed i forbindelse med de første kapacitetsauktioner. Når pay-as-bid-reglen anvendes, vil markedsaktørerne derfor kunne optræde mere forsigtigt for at undgå ikke at blive valgt med det resultat, at pay-as-bid-metoden fører til lavere omkostninger.

| (115) | Efter Belgiens opfattelse vil den omkostningseffektive fordel ved pay-as-bid-auktioner imidlertid kunne mindskes med tiden. Det skyldes ikke kun, at behovet for ny kapacitet kan forsvinde, men også at løbende pay-as-bid-auktioner vil gøre markedsdeltagerne bedre til at forudse referenceprisen for markedsclearing, hvilket vil resultere i en »flad« udbudskurve. Hvis problemet med »manglende penge« forsvinder på mellemlang til lang sigt, vil pay-as-bid-metoden i øvrigt kunne forhindre prisen i at bevæge sig mod nul, eftersom kapacitetsudbyderne ikke vil have nogen interesse i at byde ved nul ifølge pay-as-bid-reglen. |
| --- | --- |

(115)

Efter Belgiens opfattelse vil den omkostningseffektive fordel ved pay-as-bid-auktioner imidlertid kunne mindskes med tiden. Det skyldes ikke kun, at behovet for ny kapacitet kan forsvinde, men også at løbende pay-as-bid-auktioner vil gøre markedsdeltagerne bedre til at forudse referenceprisen for markedsclearing, hvilket vil resultere i en »flad« udbudskurve. Hvis problemet med »manglende penge« forsvinder på mellemlang til lang sigt, vil pay-as-bid-metoden i øvrigt kunne forhindre prisen i at bevæge sig mod nul, eftersom kapacitetsudbyderne ikke vil have nogen interesse i at byde ved nul ifølge pay-as-bid-reglen.

| (116) | Efter de første auktioner kan pay-as-cleared-reglen efter Belgiens opfattelse blive det bedste valg i forhold til at stimulere konkurrencen, sikre et gennemsigtigt prissignal og gøre det muligt for kapacitetsvederlaget at bevæge sig mod nul, når den leverede kapacitet forventes at være tilstrækkelig til at dække den efterspurgte kapacitet. Pay-as-cleared-reglen kendetegnes især ved, at den rationelle budadfærd tager udgangspunkt i de faktiske omkostninger. Eftersom pay-as-cleared-metoden sikrer et gennemsigtigt prissignal til markedet, kan denne information i øvrigt være særlig værdifuld for mindre anlæg og nye markedsaktører, som får et bedre overblik over de aktuelle og forventede fremtidige markedsforhold og dermed tilskyndes til at deltage over tid. Pay-as-cleared-reglen gør det desuden lettere at indgå aftaler, især for sammenslutninger. Belgien vil derfor udforme en procedure, der gør det muligt at skifte til pay-as-cleared-reglen, når der viser sig, at dette vil være fordelagtigt. |
| --- | --- |

(116)

Efter de første auktioner kan pay-as-cleared-reglen efter Belgiens opfattelse blive det bedste valg i forhold til at stimulere konkurrencen, sikre et gennemsigtigt prissignal og gøre det muligt for kapacitetsvederlaget at bevæge sig mod nul, når den leverede kapacitet forventes at være tilstrækkelig til at dække den efterspurgte kapacitet. Pay-as-cleared-reglen kendetegnes især ved, at den rationelle budadfærd tager udgangspunkt i de faktiske omkostninger. Eftersom pay-as-cleared-metoden sikrer et gennemsigtigt prissignal til markedet, kan denne information i øvrigt være særlig værdifuld for mindre anlæg og nye markedsaktører, som får et bedre overblik over de aktuelle og forventede fremtidige markedsforhold og dermed tilskyndes til at deltage over tid. Pay-as-cleared-reglen gør det desuden lettere at indgå aftaler, især for sammenslutninger. Belgien vil derfor udforme en procedure, der gør det muligt at skifte til pay-as-cleared-reglen, når der viser sig, at dette vil være fordelagtigt.

2.5.4.2.   Mellemliggende prisloft

Mellemliggende prisloft

| (117) | Som det beskrives nærmere i afsnit 2.6, kan en CMU, der har brug for betydelige investeringer, ansøge om en flerårig kapacitetskontrakt. Denne regel gælder i øjeblikket ikke for indirekte udenlandsk deltagelse, hvor det kun er muligt at modtage en etårig kontrakt (se betragtning 143 og 144). Ifølge de belgiske myndigheder findes der ingen eller begrænsede krav om investeringsomkostninger for CMU'er med etårige kontrakter (de ville ellers være berettiget til en flerårig kontrakt). Det er derfor planen, at der skal anvendes et mellemliggende prisloft for CMU'er med etårige kontrakter for at undgå uventede fortjenester. Denne regel vil også gælde for kontrakter, der tildeles for indirekte udenlandsk kapacitet (se nærmere i afsnit 2.10.1). |
| --- | --- |

(117)

Som det beskrives nærmere i afsnit 2.6, kan en CMU, der har brug for betydelige investeringer, ansøge om en flerårig kapacitetskontrakt. Denne regel gælder i øjeblikket ikke for indirekte udenlandsk deltagelse, hvor det kun er muligt at modtage en etårig kontrakt (se betragtning 143 og 144). Ifølge de belgiske myndigheder findes der ingen eller begrænsede krav om investeringsomkostninger for CMU'er med etårige kontrakter (de ville ellers være berettiget til en flerårig kontrakt). Det er derfor planen, at der skal anvendes et mellemliggende prisloft for CMU'er med etårige kontrakter for at undgå uventede fortjenester. Denne regel vil også gælde for kontrakter, der tildeles for indirekte udenlandsk kapacitet (se nærmere i afsnit 2.10.1).

| (118) | CMU'er med etårige kontrakter vil ikke få mulighed for at byde til en pris, der overstiger det mellemliggende prisloft. Selv efter pay-as-cleared-reglen (se betragtning 113) vil disse CMU'er desuden ikke modtage kapacitetsbetalinger, der overstiger det mellemliggende prisloft. |
| --- | --- |

(118)

CMU'er med etårige kontrakter vil ikke få mulighed for at byde til en pris, der overstiger det mellemliggende prisloft. Selv efter pay-as-cleared-reglen (se betragtning 113) vil disse CMU'er desuden ikke modtage kapacitetsbetalinger, der overstiger det mellemliggende prisloft.

| (119) | Ifølge de belgiske myndigheder vil det mellemliggende prisloft også forhindre markedsaktører med betydelig markedsstyrke i midlertidigt eller definitivt at lukke eksisterende kapacitet af strategiske årsager, således at de reelt fjerner kapacitet fra markedet og påvirker markedsclearingprisen. Ved at begrænse de maksimale kapacitetsvederlag for kapaciteter med etårige kapacitetskontrakter (herunder eksisterende anlæg) vil det mellemliggende prisloft begrænse potentialet for uforholdsmæssigt store inframarginale indtægter. |
| --- | --- |

(119)

Ifølge de belgiske myndigheder vil det mellemliggende prisloft også forhindre markedsaktører med betydelig markedsstyrke i midlertidigt eller definitivt at lukke eksisterende kapacitet af strategiske årsager, således at de reelt fjerner kapacitet fra markedet og påvirker markedsclearingprisen. Ved at begrænse de maksimale kapacitetsvederlag for kapaciteter med etårige kapacitetskontrakter (herunder eksisterende anlæg) vil det mellemliggende prisloft begrænse potentialet for uforholdsmæssigt store inframarginale indtægter.

| (120) | De belgiske myndigheder påpeger, at det mellemliggende prisloft på den ene side bør være så lavt, at uventede fortjenester undgås, men på den anden side ikke bør være så lavt, at det forhindrer investorer i at opnå et normalt afkast eller ligefrem forhindrer CMU'erne i at deltage i kapacitetsauktionen og sender et uønsket signal om at forlade markedet. |
| --- | --- |

(120)

De belgiske myndigheder påpeger, at det mellemliggende prisloft på den ene side bør være så lavt, at uventede fortjenester undgås, men på den anden side ikke bør være så lavt, at det forhindrer investorer i at opnå et normalt afkast eller ligefrem forhindrer CMU'erne i at deltage i kapacitetsauktionen og sender et uønsket signal om at forlade markedet.

| (121) | Det følger af den metode, der er beskrevet i det kongelige dekret om metoden for beregning af auktionsparametre i forbindelse med kapacitetsmekanismen, at det mellemliggende prisloft skal kalibreres efter det forventede niveau for »manglende penge« for den dårligst fungerende teknologi, der allerede findes på markedet, under hensyntagen til både omkostninger og indtægter. |
| --- | --- |

(121)

Det følger af den metode, der er beskrevet i det kongelige dekret om metoden for beregning af auktionsparametre i forbindelse med kapacitetsmekanismen, at det mellemliggende prisloft skal kalibreres efter det forventede niveau for »manglende penge« for den dårligst fungerende teknologi, der allerede findes på markedet, under hensyntagen til både omkostninger og indtægter.

| (122) | Følgende omkostninger tages i betragtning:






  a) | årlige faste drifts- og vedligeholdelsesomkostninger |
| --- | --- | --- |

(122)

Følgende omkostninger tages i betragtning:

a)

årlige faste drifts- og vedligeholdelsesomkostninger

| b) | annualiserede ikke-årlige vedligeholdelsesomkostninger (undtagen omkostninger til en kapacitetsforøgelse eller en udvidelse af et anlægs levetid) |
| --- | --- |

b)

annualiserede ikke-årlige vedligeholdelsesomkostninger (undtagen omkostninger til en kapacitetsforøgelse eller en udvidelse af et anlægs levetid)

| c) | aktiveringsomkostninger til en tilgængelighedstest. |
| --- | --- |

c)

aktiveringsomkostninger til en tilgængelighedstest.

| (123) | Disse omkostningselementer divideres med de gældende reduktionsfaktorer, da det mellemliggende prisloft anvendes i forbindelse med auktionen, hvor priserne angives pr. reduceret MW. De belgiske myndigheder har leveret de data, der præsenteres i tabel 5 nedenfor (64).

  Tabel 5


  Samlede årlige omkostninger for en kort liste over eksisterende teknologier
   (65) | Årlig fast drift og vedligeholdelse [EUR/kW/år] | Aktiveringsomkostning til tilgængelighedstest [EUR/kW/år] | Reduktionsfaktor (66) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LAV | MELLEM | HØJ |
| CCGT | 29 | 30 | 41 | 0 | 91  % |
| OCGT | 19 | 19 | 40 | 0 | 90  % |
| Turboreaktor | 23 | 29 | 29 | 0 | 96  % |
| Markedsrespons | 5 | 10 | 15 | 0,18 | 36  % |

(123)

Disse omkostningselementer divideres med de gældende reduktionsfaktorer, da det mellemliggende prisloft anvendes i forbindelse med auktionen, hvor priserne angives pr. reduceret MW. De belgiske myndigheder har leveret de data, der præsenteres i tabel 5 nedenfor (64).

64

Tabel 5

Tabel 5

Samlede årlige omkostninger for en kort liste over eksisterende teknologier
   (65)

Samlede årlige omkostninger for en kort liste over eksisterende teknologier

65

Årlig fast drift og vedligeholdelse [EUR/kW/år]

Aktiveringsomkostning til tilgængelighedstest [EUR/kW/år]

Reduktionsfaktor (66)

66

LAV

MELLEM

HØJ

CCGT

CCGT

29

30

41

0

91  %

OCGT

OCGT

19

19

40

0

90  %

Turboreaktor

Turboreaktor

23

29

29

0

96  %

Markedsrespons

Markedsrespons

5

10

15

0,18

36  %

Kilde: Anmeldelsen.

Kilde: Anmeldelsen.

| (124) | Følgende årlige indtægter tages i betragtning:






  a) | årlige inframarginale indtægter oppebåret på elektricitetsmarkedet |
| --- | --- | --- |

(124)

Følgende årlige indtægter tages i betragtning:

a)

årlige inframarginale indtægter oppebåret på elektricitetsmarkedet

| b) | årlige nettoindtægter fra levering af frekvensrelaterede balanceringstjenester. |
| --- | --- |

b)

årlige nettoindtægter fra levering af frekvensrelaterede balanceringstjenester.

| (125) | De belgiske myndigheder har leveret de data, der præsenteres i tabel 6 nedenfor:

  Tabel 6


  Samlede årlige indtægter for en kort liste over eksisterende teknologier
   (67) | Samlede årlige indtægter [EUR/kW/år] (68) |
| --- | --- | --- |
| LAV | MELLEM | HØJ |
| CCGT | 5 | 11 | 20 |
| OCGT | 10,2 | 12,6 | 15,5 |
| Turboreaktor | 19,3 | 23,2 | 27 |
| Markedsrespons | 14,3 | 17,1 | 20 |

(125)

De belgiske myndigheder har leveret de data, der præsenteres i tabel 6 nedenfor:

Tabel 6

Tabel 6

Samlede årlige indtægter for en kort liste over eksisterende teknologier
   (67)

Samlede årlige indtægter for en kort liste over eksisterende teknologier

67

Samlede årlige indtægter [EUR/kW/år] (68)

68

LAV

MELLEM

HØJ

CCGT

CCGT

5

11

20

OCGT

OCGT

10,2

12,6

15,5

Turboreaktor

Turboreaktor

19,3

23,2

27

Markedsrespons

Markedsrespons

14,3

17,1

20

Kilde: Anmeldelsen.

Kilde: Anmeldelsen.

| (126) | Endelig beregnes »manglende penge« ved at trække de årlige indtægter fra de årlige omkostninger. Det beregnede tal tillægges en usikkerhedsmargen på 5 % for at tage højde for de generelle usikkerheder, der er forbundet med et overslag over »manglende penge«, især fordi kalibreringen af det mellemliggende prisloft kræver, at der fastsættes generelle omkostninger og indtægter for hver teknologi, og dette overslag udarbejdes indtil flere år før den relevante leveringsperiode. |
| --- | --- |

(126)

Endelig beregnes »manglende penge« ved at trække de årlige indtægter fra de årlige omkostninger. Det beregnede tal tillægges en usikkerhedsmargen på 5 % for at tage højde for de generelle usikkerheder, der er forbundet med et overslag over »manglende penge«, især fordi kalibreringen af det mellemliggende prisloft kræver, at der fastsættes generelle omkostninger og indtægter for hver teknologi, og dette overslag udarbejdes indtil flere år før den relevante leveringsperiode.

| (127) | De belgiske myndigheder har leveret dataene i tabel 7. De forskellige »niveauer« for »manglende penge« svarer til følgende kategorier: niveau 1 omfatter lave omkostningstal og høje indtægtstal, niveau 2 omfatter lave omkostningstal og mellemhøje indtægtstal, niveau 3 omfatter lave omkostningstal og lave indtægtstal, niveau 4 omfatter mellemhøje omkostningstal og høje indtægtstal, niveau 5 omfatter mellemhøje omkostningstal og mellemhøje indtægtstal, og niveau 6 omfatter mellemhøje omkostningstal og lave indtægtstal.

  Tabel 7


  Værdier for »manglende penge« fra en kort liste over eksisterende teknologier
   (69)












  »Manglende penge« [EUR/reduceret kW/år] | Niveau 1 | Niveau 2 | Niveau 3 | Niveau 4 | Niveau 5 | Niveau 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CCGT | 10,4 | 20,8 | 27,7 | 11,5 | 21,9 | 28,8 |
| OCGT | 4,1 | 7,5 | 10,3 | 4,1 | 7,5 | 10,3 |
| Turboreaktor | 0 | 0 | 4 | 2,2 | 6,4 | 10,6 |
| Markedsrespons | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(127)

De belgiske myndigheder har leveret dataene i tabel 7. De forskellige »niveauer« for »manglende penge« svarer til følgende kategorier: niveau 1 omfatter lave omkostningstal og høje indtægtstal, niveau 2 omfatter lave omkostningstal og mellemhøje indtægtstal, niveau 3 omfatter lave omkostningstal og lave indtægtstal, niveau 4 omfatter mellemhøje omkostningstal og høje indtægtstal, niveau 5 omfatter mellemhøje omkostningstal og mellemhøje indtægtstal, og niveau 6 omfatter mellemhøje omkostningstal og lave indtægtstal.

Tabel 7

Tabel 7

Værdier for »manglende penge« fra en kort liste over eksisterende teknologier
   (69)

Værdier for »manglende penge« fra en kort liste over eksisterende teknologier

69

»Manglende penge« [EUR/reduceret kW/år]

Niveau 1

Niveau 2

Niveau 3

Niveau 4

Niveau 5

Niveau 6

CCGT

CCGT

10,4

20,8

27,7

11,5

21,9

28,8

OCGT

OCGT

4,1

7,5

10,3

4,1

7,5

10,3

Turboreaktor

Turboreaktor

0

0

4

2,2

6,4

10,6

Markedsrespons

Markedsrespons

0

0

0

0

0

0

Kilde: Anmeldelsen.

Kilde

Anmeldelsen.

| (128) | De belgiske myndigheder har på grundlag af input og data fra Elia og tilsynsmyndighedens vejledning om disse data fastsat det mellemliggende prisloft for den første auktion, dvs. Y-4-auktionen, hvor leveringsperioden går fra november 2025 til oktober 2026, til 20 EUR/reduceret kW/år. |
| --- | --- |

(128)

De belgiske myndigheder har på grundlag af input og data fra Elia og tilsynsmyndighedens vejledning om disse data fastsat det mellemliggende prisloft for den første auktion, dvs. Y-4-auktionen, hvor leveringsperioden går fra november 2025 til oktober 2026, til 20 EUR/reduceret kW/år.

| (129) | Under den formelle undersøgelsesprocedure indførte Belgien en ordning, som gør det muligt at meddele individuel dispensation fra det mellemliggende prisloft (70). |
| --- | --- |

(129)

Under den formelle undersøgelsesprocedure indførte Belgien en ordning, som gør det muligt at meddele individuel dispensation fra det mellemliggende prisloft (70).

70

| (130) | Dispensationsordningen er blevet indført i det kongelige dekret om fastsættelse af en metode til beregning af kapacitet og auktionsparametre i forbindelse med kapacitetsmekanismen. Dispensationsordningen finder anvendelse på såvel nationale kapaciteter som indirekte grænseoverskridende kapaciteter. |
| --- | --- |

(130)

Dispensationsordningen er blevet indført i det kongelige dekret om fastsættelse af en metode til beregning af kapacitet og auktionsparametre i forbindelse med kapacitetsmekanismen. Dispensationsordningen finder anvendelse på såvel nationale kapaciteter som indirekte grænseoverskridende kapaciteter.

| (131) | Baseret på det kongelige dekret vil der for den første auktion blive meddelt dispensation efterfølgende, dvs. efter at auktionen er afsluttet, på grund af det korte interval mellem dispensationsordningens udformning og forberedelsen af den første auktion. Belgien har forklaret, at potentielle støttemodtagere vil anmode om dispensation før auktionerne og fremlægge alle relevante oplysninger før auktionerne. Alle kriterier og regler vedrørende dispensationen vil blive fastlagt på en gennemsigtige måde forud for auktionerne. Dispensationen vil ikke afhænge af de bud, som auktionsdeltagerne afgiver. Hvis det efterfølgende konkluderes, at visse anlæg ikke er berettiget til dispensation, og deres betalinger nedsættes, påvirker det ikke udfaldet (med hensyn til kontrakt, betaling og tildelt mængde) for de andre anlæg, der deltog i auktionen. |
| --- | --- |

(131)

Baseret på det kongelige dekret vil der for den første auktion blive meddelt dispensation efterfølgende, dvs. efter at auktionen er afsluttet, på grund af det korte interval mellem dispensationsordningens udformning og forberedelsen af den første auktion. Belgien har forklaret, at potentielle støttemodtagere vil anmode om dispensation før auktionerne og fremlægge alle relevante oplysninger før auktionerne. Alle kriterier og regler vedrørende dispensationen vil blive fastlagt på en gennemsigtige måde forud for auktionerne. Dispensationen vil ikke afhænge af de bud, som auktionsdeltagerne afgiver. Hvis det efterfølgende konkluderes, at visse anlæg ikke er berettiget til dispensation, og deres betalinger nedsættes, påvirker det ikke udfaldet (med hensyn til kontrakt, betaling og tildelt mængde) for de andre anlæg, der deltog i auktionen.

2.5.4.3.   Clearingregler

Clearingregler

| (132) | Kapacitetsauktionen bør cleares ved udvælgelse af den budkombination, der maksimerer den sociale velfærd, under hensyntagen til efterspørgselskurven (fastsat administrativt) og udbudskurven (ved aggregering af kapacitetsindehavernes forskellige bud) og under hensyntagen til mængderne og priselementerne i de forskellige bud. Den sociale velfærd beregnes i denne sammenhæng som summen af forbrugeroverskuddet (samfundets overskud som følge af, at behovet for forsyningssikkerhed er blevet opfyldt til en pris, som er lavere end den, forbrugerne er villige til at betale for kapacitet, som fastlagt ved efterspørgselskurven) og producentoverskuddet (kapacitetsudbydernes overskud som følge af, at deres bud er blevet udvalgt til en pris, der ligger over budprisen). |
| --- | --- |

(132)

Kapacitetsauktionen bør cleares ved udvælgelse af den budkombination, der maksimerer den sociale velfærd, under hensyntagen til efterspørgselskurven (fastsat administrativt) og udbudskurven (ved aggregering af kapacitetsindehavernes forskellige bud) og under hensyntagen til mængderne og priselementerne i de forskellige bud. Den sociale velfærd beregnes i denne sammenhæng som summen af forbrugeroverskuddet (samfundets overskud som følge af, at behovet for forsyningssikkerhed er blevet opfyldt til en pris, som er lavere end den, forbrugerne er villige til at betale for kapacitet, som fastlagt ved efterspørgselskurven) og producentoverskuddet (kapacitetsudbydernes overskud som følge af, at deres bud er blevet udvalgt til en pris, der ligger over budprisen).

| (133) | Hvis flere clearingløsninger (dvs. en kombination af bud) er ækvivalente med hensyn til maksimering af det økonomiske overskud, vælges den løsning, hvor CO2-emissionerne er lavest. Hvis to løsninger er ækvivalente med hensyn til maksimering af det økonomiske overskud og de vægtede gennemsnitlige CO2-emissioner, vælges den løsning, der har den korteste vægtede gennemsnitlige kontraktvarighed, for at begrænse den flerårige fastlåsning (71). |
| --- | --- |

(133)

Hvis flere clearingløsninger (dvs. en kombination af bud) er ækvivalente med hensyn til maksimering af det økonomiske overskud, vælges den løsning, hvor CO2-emissionerne er lavest. Hvis to løsninger er ækvivalente med hensyn til maksimering af det økonomiske overskud og de vægtede gennemsnitlige CO2-emissioner, vælges den løsning, der har den korteste vægtede gennemsnitlige kontraktvarighed, for at begrænse den flerårige fastlåsning (71).

2

2

71

| (134) | Auktionsalgoritmen vil også højde for netbegrænsninger ved at forkaste visse budkombinationer, der samlet set ikke er gennemførlige i forhold til nettet. De netbegrænsninger for TSO-nettet, der anvendes i forbindelse med auktionsclearingen, fastlægges, før clearingen finder sted, ud fra hensynet til enten forsyningssikkerheden eller fysiske afstandsbegrænsninger. |
| --- | --- |

(134)

Auktionsalgoritmen vil også højde for netbegrænsninger ved at forkaste visse budkombinationer, der samlet set ikke er gennemførlige i forhold til nettet. De netbegrænsninger for TSO-nettet, der anvendes i forbindelse med auktionsclearingen, fastlægges, før clearingen finder sted, ud fra hensynet til enten forsyningssikkerheden eller fysiske afstandsbegrænsninger.

2.6.   Kontraktens varighed

Kontraktens varighed

| (135) | Ifølge de belgiske myndigheder gør en langvarig kapacitetskontrakt det muligt for kapacitetsudbyderen at sikre langsigtet finansiering, således at investeringsomkostningerne kan spredes over længere tid. Det kan mindske det kapacitetsvederlag, der kræves hvert år, og være med til at sikre, at et nyt projekt er konkurrencedygtigt i forhold til eksisterende projekter på markedet. Det er også yderst vigtigt at skabe adgang for nye aktører, der tilbyder konkurrencedygtige priser, for at kunne kontrollere eksisterende kapacitetsudbyderes markedsstyrke. |
| --- | --- |

(135)

Ifølge de belgiske myndigheder gør en langvarig kapacitetskontrakt det muligt for kapacitetsudbyderen at sikre langsigtet finansiering, således at investeringsomkostningerne kan spredes over længere tid. Det kan mindske det kapacitetsvederlag, der kræves hvert år, og være med til at sikre, at et nyt projekt er konkurrencedygtigt i forhold til eksisterende projekter på markedet. Det er også yderst vigtigt at skabe adgang for nye aktører, der tilbyder konkurrencedygtige priser, for at kunne kontrollere eksisterende kapacitetsudbyderes markedsstyrke.

| (136) | Langvarige kapacitetskontrakter kan imidlertid »fastlåse« en teknologi på energimarkedet i et længere tidsrum. Den belgiske stat har derfor valgt forskellige kapacitetskategorier (fra 1 år op til 3, 8 og 15 år). Nye investeringer udløser således ikke straks en kapacitetskontrakt for den maksimale periode (15 år), hvilket gør det muligt at undgå, at det fremtidige energimarked blokeres for nye (og potentielt mere miljøvenlige) teknologier. |
| --- | --- |

(136)

Langvarige kapacitetskontrakter kan imidlertid »fastlåse« en teknologi på energimarkedet i et længere tidsrum. Den belgiske stat har derfor valgt forskellige kapacitetskategorier (fra 1 år op til 3, 8 og 15 år). Nye investeringer udløser således ikke straks en kapacitetskontrakt for den maksimale periode (15 år), hvilket gør det muligt at undgå, at det fremtidige energimarked blokeres for nye (og potentielt mere miljøvenlige) teknologier.

| (137) | I CREG's forslag til kongeligt dekret af 12. december 2019 (72) beskrives støtteberettigede omkostninger som: »indledende og enkeltstående investeringsudgifter, som planlægges fra datoen for offentliggørelse af resultaterne af den auktion, hvor buddet for denne kapacitet antages, og afholdes senest på dagen før den første dag i kapacitetens leveringsperiode, og som er nødvendige for etablering og/eller levering af de væsentlige fysiske og tekniske elementer af kapaciteten og for at forsyne det belgiske marked med yderligere kapacitet i den første leveringsperiode, der er omfattet af kapacitetskontrakten«. For den eksisterende kapacitet har følgende udgifter til virkning at udbyde yderligere kapacitet: i) udgifter, som er nødvendige for, at kapaciteten kan overholde miljøstandarderne, og som dermed gør det muligt at bevare den på markedet ii) udgifter, der er nødvendige for at øge kapacitetens installerede effekt eller forlænge anlæggets tekniske levetid, og iii) udgifter for direkte udenlandsk kapacitet, som er nødvendige for at tilslutte anlægget til et net i det belgiske systemområde (se afsnit 2.10.2). |
| --- | --- |

(137)

I CREG's forslag til kongeligt dekret af 12. december 2019 (72) beskrives støtteberettigede omkostninger som: »indledende og enkeltstående investeringsudgifter, som planlægges fra datoen for offentliggørelse af resultaterne af den auktion, hvor buddet for denne kapacitet antages, og afholdes senest på dagen før den første dag i kapacitetens leveringsperiode, og som er nødvendige for etablering og/eller levering af de væsentlige fysiske og tekniske elementer af kapaciteten og for at forsyne det belgiske marked med yderligere kapacitet i den første leveringsperiode, der er omfattet af kapacitetskontrakten«. For den eksisterende kapacitet har følgende udgifter til virkning at udbyde yderligere kapacitet: i) udgifter, som er nødvendige for, at kapaciteten kan overholde miljøstandarderne, og som dermed gør det muligt at bevare den på markedet ii) udgifter, der er nødvendige for at øge kapacitetens installerede effekt eller forlænge anlæggets tekniske levetid, og iii) udgifter for direkte udenlandsk kapacitet, som er nødvendige for at tilslutte anlægget til et net i det belgiske systemområde (se afsnit 2.10.2).

72

| (138) | Det foreslåede kongelige dekret omhandler de tærskler, der præsenteres i tabel 8. Disse investeringstærskler er beregnet med henblik på at sikre, at de gennemsnitlige anslåede annualiserede investeringsomkostninger fordeles ligeligt mellem de kapacitetskategorier, hvor kapacitetskontraktens varighed udgør højest 15, 8 og 3 år. CREG vil foreslå, at investeringstærsklerne ajourføres, når det anses for nødvendigt og mindst hvert tredje år (73). Tærsklerne tager hensyn til den installerede kapacitet frem for den reducerede kapacitet. Hvis investeringstærsklerne tog hensyn til den reducerede kapacitet, der udbydes af CMU'erne, i stedet for den installerede kapacitet, ville det efter Belgiens opfattelse medføre, at kapaciteter med en høj reduktionsfaktor lettere nåede op på investeringstærsklerne for flerårige kontrakter, hvilket ville være i strid med kapacitetsmekanismens formål.

  Tabel 8


  Investeringstærskler for langsigtede kapacitetskontrakter









  Kontraktens varighed | Tærskler foreslået af CREG | Den belgiske regerings nye forslag |
| --- | --- | --- | --- |
| År | EUR/kW | EUR/kW |
| 15 | 600 | 360 |
| 8 | 400 | 239 |
| 3 | 177 | 106 |

(138)

Det foreslåede kongelige dekret omhandler de tærskler, der præsenteres i tabel 8. Disse investeringstærskler er beregnet med henblik på at sikre, at de gennemsnitlige anslåede annualiserede investeringsomkostninger fordeles ligeligt mellem de kapacitetskategorier, hvor kapacitetskontraktens varighed udgør højest 15, 8 og 3 år. CREG vil foreslå, at investeringstærsklerne ajourføres, når det anses for nødvendigt og mindst hvert tredje år (73). Tærsklerne tager hensyn til den installerede kapacitet frem for den reducerede kapacitet. Hvis investeringstærsklerne tog hensyn til den reducerede kapacitet, der udbydes af CMU'erne, i stedet for den installerede kapacitet, ville det efter Belgiens opfattelse medføre, at kapaciteter med en høj reduktionsfaktor lettere nåede op på investeringstærsklerne for flerårige kontrakter, hvilket ville være i strid med kapacitetsmekanismens formål.

73

Tabel 8

Tabel 8

Investeringstærskler for langsigtede kapacitetskontrakter

Investeringstærskler for langsigtede kapacitetskontrakter

Kontraktens varighed

Kontraktens varighed

Tærskler foreslået af CREG

Tærskler foreslået af CREG

Den belgiske regerings nye forslag

Den belgiske regerings nye forslag

År

År

EUR/kW

EUR/kW

EUR/kW

EUR/kW

15

600

360

8

400

239

3

177

106

Kilde: Økonomimyndigheden.

Kilde: Økonomimyndigheden.

| (139) | CREG vil overvåge investeringsomkostningerne for både før og efter, at anlægget har afgivet sit bud, at sikre, at hver kapacitetsudbyder er henført til den korrekte kapacitetskategori. Kapacitetsudbyderen skal navnlig fremlægge et efterfølgende investeringsdokument, som reguleringsmyndigheden kan anvende ved den efterfølgende vurdering af den valgte kapacitetskategori. Hvis den efterfølgende analyse viser, at omkostningskriterierne ikke var opfyldt (f.eks. på grund af en begrænset toleranceramme i forhold til mindre usikkerheder), kan kontraktvilkårene revideres (således at CMU'en omklassificeres i den korrekte kontraktkategori). Såfremt det efterfølgende investeringsdokument ikke fremlægges (rettidigt), kan reguleringsmyndigheden i øvrigt også omklassificere CMU'en i den etårige kapacitetskategori. |
| --- | --- |

(139)

CREG vil overvåge investeringsomkostningerne for både før og efter, at anlægget har afgivet sit bud, at sikre, at hver kapacitetsudbyder er henført til den korrekte kapacitetskategori. Kapacitetsudbyderen skal navnlig fremlægge et efterfølgende investeringsdokument, som reguleringsmyndigheden kan anvende ved den efterfølgende vurdering af den valgte kapacitetskategori. Hvis den efterfølgende analyse viser, at omkostningskriterierne ikke var opfyldt (f.eks. på grund af en begrænset toleranceramme i forhold til mindre usikkerheder), kan kontraktvilkårene revideres (således at CMU'en omklassificeres i den korrekte kontraktkategori). Såfremt det efterfølgende investeringsdokument ikke fremlægges (rettidigt), kan reguleringsmyndigheden i øvrigt også omklassificere CMU'en i den etårige kapacitetskategori.

| (140) | Ifølge det oprindelige forslag henføres aggregerede tilbud også til en kontraktkategori. Hvis et aggregeret tilbud består af kapaciteter, der svarer til forskellige kontraktkategorier, henføres det aggregerede tilbud til den kontraktkategori, der svarer til kapaciteten med den korteste kontraktkategori. |
| --- | --- |

(140)

Ifølge det oprindelige forslag henføres aggregerede tilbud også til en kontraktkategori. Hvis et aggregeret tilbud består af kapaciteter, der svarer til forskellige kontraktkategorier, henføres det aggregerede tilbud til den kontraktkategori, der svarer til kapaciteten med den korteste kontraktkategori.

| (141) | Dette forslag blev revideret efter den formelle undersøgelsesprocedure. I henhold til det kongelige dekret om fastlæggelse af investeringstærskler, støttekriterier for investeringsomkostninger og klassificeringsproceduren henføres hver kapacitet, der indgår i et aggregeret tilbud, til en kapacitetskategori. Ud fra kapaciteternes klassificering fastsætter CREG efter omstændighederne andre klassificeringskombinationer, og hver kombination knyttes til en maksimal nominel referenceeffekt svarende til summen af de nominelle referencekapaciteter for kapaciteterne i det aggregerede tilbud, som klassificeres i en kapacitetskategori, der er lig med eller højere end den specificerede kapacitetskategori. På dette grundlag vælger den ansvarlige for det aggregerede tilbud den kapacitetskategori, der gælder for det aggregerede tilbud. |
| --- | --- |

(141)

Dette forslag blev revideret efter den formelle undersøgelsesprocedure. I henhold til det kongelige dekret om fastlæggelse af investeringstærskler, støttekriterier for investeringsomkostninger og klassificeringsproceduren henføres hver kapacitet, der indgår i et aggregeret tilbud, til en kapacitetskategori. Ud fra kapaciteternes klassificering fastsætter CREG efter omstændighederne andre klassificeringskombinationer, og hver kombination knyttes til en maksimal nominel referenceeffekt svarende til summen af de nominelle referencekapaciteter for kapaciteterne i det aggregerede tilbud, som klassificeres i en kapacitetskategori, der er lig med eller højere end den specificerede kapacitetskategori. På dette grundlag vælger den ansvarlige for det aggregerede tilbud den kapacitetskategori, der gælder for det aggregerede tilbud.

| (142) | I forlængelse af den formelle undersøgelsesprocedure ændrede Belgien også de bestemmelser i det kongelige dekret, der vedrører støtteberettigede investeringsomkostninger. Ifølge det ændrede kongelige dekret er det kun omkostninger til tilpasning til fremtidige EU-standarder, der er støtteberettigede i forbindelse med kapacitetsmekanismen. |
| --- | --- |

(142)

I forlængelse af den formelle undersøgelsesprocedure ændrede Belgien også de bestemmelser i det kongelige dekret, der vedrører støtteberettigede investeringsomkostninger. Ifølge det ændrede kongelige dekret er det kun omkostninger til tilpasning til fremtidige EU-standarder, der er støtteberettigede i forbindelse med kapacitetsmekanismen.

| (143) | Det er ifølge de belgiske myndigheder ikke muligt at indgå flerårige kontrakter for udenlandsk kapacitet, eftersom der ikke altid kan garanteres en tilstrækkelig indgangskapacitet på længere sigt. Indgangskapaciteten afhænger ikke kun af samkøringens niveau og tilgængelighed, men også af risikoen for sammenfaldende systemstress i forhold til nabolande. Den sidstnævnte risiko kan variere betydeligt over tid afhængig af tilstrækkeligheds- og markedssituationen i andre lande. |
| --- | --- |

(143)

Det er ifølge de belgiske myndigheder ikke muligt at indgå flerårige kontrakter for udenlandsk kapacitet, eftersom der ikke altid kan garanteres en tilstrækkelig indgangskapacitet på længere sigt. Indgangskapaciteten afhænger ikke kun af samkøringens niveau og tilgængelighed, men også af risikoen for sammenfaldende systemstress i forhold til nabolande. Den sidstnævnte risiko kan variere betydeligt over tid afhængig af tilstrækkeligheds- og markedssituationen i andre lande.

| (144) | De belgiske myndigheder har imidlertid forpligtet sig til at revidere udenlandske kapaciteters eventuelle adgang til flerårige kontrakter. Den første revision finder sted den 15. januar 2023 og derefter hvert andet år. Hvis revisionen viser, at risiciene i forbindelse med samkøringens niveau og tilgængelighed og risikoen for samtidig systemstress er afhjulpet i tilstrækkelig grad, således at kontrakter af mere end et års varighed vedrørende indirekte udenlandsk kapacitet ikke skaber urimelige risici for tilstrækkeligheden, kan der tildeles flerårige kontrakter for udenlandsk kapacitet. |
| --- | --- |

(144)

De belgiske myndigheder har imidlertid forpligtet sig til at revidere udenlandske kapaciteters eventuelle adgang til flerårige kontrakter. Den første revision finder sted den 15. januar 2023 og derefter hvert andet år. Hvis revisionen viser, at risiciene i forbindelse med samkøringens niveau og tilgængelighed og risikoen for samtidig systemstress er afhjulpet i tilstrækkelig grad, således at kontrakter af mere end et års varighed vedrørende indirekte udenlandsk kapacitet ikke skaber urimelige risici for tilstrækkeligheden, kan der tildeles flerårige kontrakter for udenlandsk kapacitet.

| (145) | Ubekræftet kapacitet vil endelig kun få adgang til en etårig kapacitetskontrakt, fordi det er vanskeligt at dokumentere præcise omkostningstal, som gør det muligt at henføre dem til en af de flerårige kontraktkategorier (se afsnit 2.4.4). |
| --- | --- |

(145)

Ubekræftet kapacitet vil endelig kun få adgang til en etårig kapacitetskontrakt, fordi det er vanskeligt at dokumentere præcise omkostningstal, som gør det muligt at henføre dem til en af de flerårige kontraktkategorier (se afsnit 2.4.4).

2.7.   Forpligtelser

Forpligtelser

2.7.1.   Pålidelighedsoptioner

Pålidelighedsoptioner

| (146) | Inden for rammerne af den belgiske kapacitetsmekanisme køber medkontrahenten kapacitet fra kapacitetsudbydere i form af pålidelighedsoptioner. De kapacitetsudbydere, der udvælges på auktionen, sælger pålidelighedsoptionerne til den centrale køber og modtager et fast kapacitetsvederlag herfor. Hvis referenceprisen overstiger et på forhånd fastsat niveau, den såkaldte strikepris, er kapacitetsudbyderen forpligtet til at tilbagebetale forskellen mellem referenceprisen og strikeprisen til den centrale køber baseret på de aftalte kapacitetsmængder. |
| --- | --- |

(146)

Inden for rammerne af den belgiske kapacitetsmekanisme køber medkontrahenten kapacitet fra kapacitetsudbydere i form af pålidelighedsoptioner. De kapacitetsudbydere, der udvælges på auktionen, sælger pålidelighedsoptionerne til den centrale køber og modtager et fast kapacitetsvederlag herfor. Hvis referenceprisen overstiger et på forhånd fastsat niveau, den såkaldte strikepris, er kapacitetsudbyderen forpligtet til at tilbagebetale forskellen mellem referenceprisen og strikeprisen til den centrale køber baseret på de aftalte kapacitetsmængder.

| (147) | Kapacitetsudbyderens indtægter på »energy-only«-markedet kan som følge heraf ikke overstige strikeprisen, men kapacitetsudbyderne sikres et fast og sikkert kapacitetsvederlag herfor. Kapacitetsudbyderne afgiver med andre ord en del af deres usikre knaphedsrente til gengæld for et sikkert vederlag, hvilket reducerer risikoen for svingende indtægter betydeligt og dermed risiciene i forbindelse med den investering, der skal foretages. Der er to formål med pålidelighedsoptioner. Tilbagebetalingsforpligtelsen begrænser for det første muligheden for at opnå uventede fortjenester, og for det andet tilskynder den CMU'erne til at stå til rådighed på tidspunkter, hvor det er relevant for forsyningssikkerheden. |
| --- | --- |

(147)

Kapacitetsudbyderens indtægter på »energy-only«-markedet kan som følge heraf ikke overstige strikeprisen, men kapacitetsudbyderne sikres et fast og sikkert kapacitetsvederlag herfor. Kapacitetsudbyderne afgiver med andre ord en del af deres usikre knaphedsrente til gengæld for et sikkert vederlag, hvilket reducerer risikoen for svingende indtægter betydeligt og dermed risiciene i forbindelse med den investering, der skal foretages. Der er to formål med pålidelighedsoptioner. Tilbagebetalingsforpligtelsen begrænser for det første muligheden for at opnå uventede fortjenester, og for det andet tilskynder den CMU'erne til at stå til rådighed på tidspunkter, hvor det er relevant for forsyningssikkerheden.

2.7.2.   Referencepris

Referencepris

| (148) | Belgien har valgt prisen på day-ahead-markedet som referencepris. De største fordele ved dette valg er ifølge Belgien:






  a) | Day-ahead-markedet repræsenterer det mest relevante markedssignal i forhold til tilstrækkelighed, eftersom de fleste incitamenter for markedsaktørernes positioner indgår i produktionsplanlægning og prognoser. |
| --- | --- | --- |

(148)

Belgien har valgt prisen på day-ahead-markedet som referencepris. De største fordele ved dette valg er ifølge Belgien:

a)

Day-ahead-markedet repræsenterer det mest relevante markedssignal i forhold til tilstrækkelighed, eftersom de fleste incitamenter for markedsaktørernes positioner indgår i produktionsplanlægning og prognoser.

| b) | Day-ahead-markedet har en stærk signalfunktion og udgør det stærkeste og mest likvide spotmarked som følge af dets detaljeringsgrad og de meget nøjagtige antagelser, hvilket afspejles i de mængder, der udveksles. |
| --- | --- |

b)

Day-ahead-markedet har en stærk signalfunktion og udgør det stærkeste og mest likvide spotmarked som følge af dets detaljeringsgrad og de meget nøjagtige antagelser, hvilket afspejles i de mængder, der udveksles.

| c) | Efter day-ahead-matchningen i det belgiske system skal alle balanceansvarlige aktører balanceres (day-ahead-nominering kl. 15.00), og på det præcise tidspunkt afregnes markedet. Day-ahead-markedet udgør således den sidste mulighed i elektricitetsproduktets tidslinje for at matche alle resterende købs- og salgsbud efter forwardmarkedet, og før fleksibilitetsbehovet håndteres på intraday- og balancemarkederne. |
| --- | --- |

c)

Efter day-ahead-matchningen i det belgiske system skal alle balanceansvarlige aktører balanceres (day-ahead-nominering kl. 15.00), og på det præcise tidspunkt afregnes markedet. Day-ahead-markedet udgør således den sidste mulighed i elektricitetsproduktets tidslinje for at matche alle resterende købs- og salgsbud efter forwardmarkedet, og før fleksibilitetsbehovet håndteres på intraday- og balancemarkederne.

| d) | På grund af den tidsmæssige placering på spotmarkederne vil det være muligt for alle teknologier (f.eks. også langsom kapacitet) at reagere. |
| --- | --- |

d)

På grund af den tidsmæssige placering på spotmarkederne vil det være muligt for alle teknologier (f.eks. også langsom kapacitet) at reagere.

| (149) | Belgien har forklaret, at referenceprismetoden vil kunne revideres på et senere tidspunkt for at sikre, at den sender det mest hensigtsmæssige prissignal, når andre spotmarkeders modenhed når op på et niveau, der ligger tæt på day-ahead-markedet. Priserne på intraday-markedet kan navnlig tages op til fornyet vurdering, når der er opnået en tilstrækkelig og kontinuerlig likviditet. |
| --- | --- |

(149)

Belgien har forklaret, at referenceprismetoden vil kunne revideres på et senere tidspunkt for at sikre, at den sender det mest hensigtsmæssige prissignal, når andre spotmarkeders modenhed når op på et niveau, der ligger tæt på day-ahead-markedet. Priserne på intraday-markedet kan navnlig tages op til fornyet vurdering, når der er opnået en tilstrækkelig og kontinuerlig likviditet.

| (150) | Belgien har valgt en enkelt strikepris med visse justeringer for at sikre teknologisk åbenhed i systemet og begrænse uventede fortjenester i forbindelse med kalibrering. Ifølge de belgiske myndigheder er disse justeringer nødvendige for at mindske den risiko, som en enkelt strikepris kan medføre for visse teknologiers deltagelse i kapacitetsmekanismen. Det er især teknologier med kortsigtede marginalomkostninger, som er højere end strikeprisen, der kan blive bremset uden disse justeringer. |
| --- | --- |

(150)

Belgien har valgt en enkelt strikepris med visse justeringer for at sikre teknologisk åbenhed i systemet og begrænse uventede fortjenester i forbindelse med kalibrering. Ifølge de belgiske myndigheder er disse justeringer nødvendige for at mindske den risiko, som en enkelt strikepris kan medføre for visse teknologiers deltagelse i kapacitetsmekanismen. Det er især teknologier med kortsigtede marginalomkostninger, som er højere end strikeprisen, der kan blive bremset uden disse justeringer.

| (151) | Strikeprisparameteren kalibreres i henhold til ellovens artikel 7j, stk. 2, senest den 31. marts hvert år ved et ministerielt dekret (både for Y-4- og Y-1-auktioner) baseret på den metode, der er fastsat i det kongelige dekret om auktionsparametre. |
| --- | --- |

(151)

Strikeprisparameteren kalibreres i henhold til ellovens artikel 7j, stk. 2, senest den 31. marts hvert år ved et ministerielt dekret (både for Y-4- og Y-1-auktioner) baseret på den metode, der er fastsat i det kongelige dekret om auktionsparametre.

| (152) | Der tages udgangspunkt i en analyse af de aggregerede kurver, som gengiver den elastiske del af den markedsreaktion, der er observeret på day-ahead-markedet, vægtet over en treårig periode for de relevante perioder i løbet af disse tre år (hverdage om vinteren). Metoden viser, at den kalibrerede strikepris bør vælges i det tilsvarende interval [75 %; 85 %] af den priselastiske reaktion fra det marked, der reagerer herpå, og under hensyntagen til en række vejledende principper:






  a) | det første kriterium: Kortsigtede marginalomkostninger for teknologier med en daglig plan bør dækkes af den valgte strikepris |
| --- | --- | --- |

(152)

Der tages udgangspunkt i en analyse af de aggregerede kurver, som gengiver den elastiske del af den markedsreaktion, der er observeret på day-ahead-markedet, vægtet over en treårig periode for de relevante perioder i løbet af disse tre år (hverdage om vinteren). Metoden viser, at den kalibrerede strikepris bør vælges i det tilsvarende interval [75 %; 85 %] af den priselastiske reaktion fra det marked, der reagerer herpå, og under hensyntagen til en række vejledende principper:

a)

det første kriterium: Kortsigtede marginalomkostninger for teknologier med en daglig plan bør dækkes af den valgte strikepris

| b) | det andet kriterium: Der tages hensyn til kalibreringskurvens udformning ved kalibrering af strikeprisen |
| --- | --- |

b)

det andet kriterium: Der tages hensyn til kalibreringskurvens udformning ved kalibrering af strikeprisen

| c) | det tredje kriterium: Der tages hensyn til udviklingen på energimarkedet ved kalibrering af strikeprisen |
| --- | --- |

c)

det tredje kriterium: Der tages hensyn til udviklingen på energimarkedet ved kalibrering af strikeprisen

| d) | det fjerde kriterium: strikeprisens tidsmæssige stabilitet |
| --- | --- |

d)

det fjerde kriterium: strikeprisens tidsmæssige stabilitet

| e) | det femte kriterium: en rimelig chance for, at referenceprisen når op på strikeprisen. |
| --- | --- |

e)

det femte kriterium: en rimelig chance for, at referenceprisen når op på strikeprisen.

| (153) | Dette skal i forbindelse med vurderingen af det første kriterium ses i lyset af de resultater og hypoteser, der indgik i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019, navnlig afsnit 2.9.3 og 2.9.4. Beregningen af disse kortsigtede marginalomkostninger baseres på en række antagelser: et overslag over brændselspriser, et overslag over den potentielle udvikling i CO2-prisen og et overslag over ydeevnen (»effektivitet«) for de forskellige teknologier, der var omfattet af tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019 (i dette tilfælde CCGT, OCGT og dieselgeneratorer). |
| --- | --- |

(153)

Dette skal i forbindelse med vurderingen af det første kriterium ses i lyset af de resultater og hypoteser, der indgik i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019, navnlig afsnit 2.9.3 og 2.9.4. Beregningen af disse kortsigtede marginalomkostninger baseres på en række antagelser: et overslag over brændselspriser, et overslag over den potentielle udvikling i CO2-prisen og et overslag over ydeevnen (»effektivitet«) for de forskellige teknologier, der var omfattet af tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019 (i dette tilfælde CCGT, OCGT og dieselgeneratorer).

2

| (154) | Belgien har foreslået et vejledende kalibreret strikeprisinterval baseret på de seneste tre vinterperioder (vinteren 2016/17 til vinteren 2018/19), som indsnævres til [320; 500] EUR/MWh. |
| --- | --- |

(154)

Belgien har foreslået et vejledende kalibreret strikeprisinterval baseret på de seneste tre vinterperioder (vinteren 2016/17 til vinteren 2018/19), som indsnævres til [320; 500] EUR/MWh.

| (155) | Det betyder, at strikeprisen kan udvikles over tid (men ligger fast, så længe CMU'ens kapacitetskontrakt er gældende) i takt med udviklingen på energimarkedet, og at de kapacitetskontrakter, der indgås efter én auktion, ikke nødvendigvis har den samme strikepris som kapacitetskontrakter vedrørende en anden auktion. Kapacitetsudbyderne vil under alle omstændigheder blive underrettet om den gældende strikepris forud for hver auktion, således at de kan tage hensyn til denne pris i deres bud. |
| --- | --- |

(155)

Det betyder, at strikeprisen kan udvikles over tid (men ligger fast, så længe CMU'ens kapacitetskontrakt er gældende) i takt med udviklingen på energimarkedet, og at de kapacitetskontrakter, der indgås efter én auktion, ikke nødvendigvis har den samme strikepris som kapacitetskontrakter vedrørende en anden auktion. Kapacitetsudbyderne vil under alle omstændigheder blive underrettet om den gældende strikepris forud for hver auktion, således at de kan tage hensyn til denne pris i deres bud.

| (156) | Belgien har desuden valgt at give CMU'er uden individuelle planlægningsforpligtelser (leverandører af fleksibelt elforbrug og aggregatorer falder typisk ind under denne kategori) mulighed for at erstatte den enkelte strikepris med deres angivne markedspris (dvs. deres korte marginalomkostninger) i forbindelse med tilbagebetalingsforpligtelsen, såfremt denne pris vil være højere end den enkelte strikepris. Disse CMU'er uden individuelle planlægningsforpligtelser (herunder leverandører af fleksibelt elforbrug) er med andre ord kun underlagt tilbagebetalingsforpligtelsen, hvis referenceprisen overstiger deres angivne markedspris, dvs. den pris, over hvilken disse kapacitetsudbydere har angivet, at de vil levere energi på energimarkedet. Såfremt kalibreringen af den enkelte strikepris vil resultere i en pris, der er lavere end disse CMU'ers aktiveringsomkostninger, er de således ikke forpligtet til at tilbagebetale indtægter, som de ikke har modtaget på energimarkedet (hvis referenceprisen vil overstige strikeprisen, men ligge under deres angivne markedspris). Denne foranstaltning blev indført efter en offentlig høringsproces for at imødekomme leverandører af fleksibelt elforbrug og andre parter, der var bekymrede for, at de ellers ville få vanskeligt ved at deltage, eftersom de kunne blive afkrævet tilbagebetaling uden at have været genstand for lastfordeling og uden at have oppebåret indtægterne i første omgang. Ifølge Belgien sikrer den også teknologisk åbenhed og begrænser uventede fortjenester. Myndighederne har navnlig påpeget, at dette designelement udtrykkeligt bør gøre det lettere for fleksibelt elforbrug og for andre teknologier med højere kortsigtede marginalomkostninger at deltage i kapacitetsmekanismen. |
| --- | --- |

(156)

Belgien har desuden valgt at give CMU'er uden individuelle planlægningsforpligtelser (leverandører af fleksibelt elforbrug og aggregatorer falder typisk ind under denne kategori) mulighed for at erstatte den enkelte strikepris med deres angivne markedspris (dvs. deres korte marginalomkostninger) i forbindelse med tilbagebetalingsforpligtelsen, såfremt denne pris vil være højere end den enkelte strikepris. Disse CMU'er uden individuelle planlægningsforpligtelser (herunder leverandører af fleksibelt elforbrug) er med andre ord kun underlagt tilbagebetalingsforpligtelsen, hvis referenceprisen overstiger deres angivne markedspris, dvs. den pris, over hvilken disse kapacitetsudbydere har angivet, at de vil levere energi på energimarkedet. Såfremt kalibreringen af den enkelte strikepris vil resultere i en pris, der er lavere end disse CMU'ers aktiveringsomkostninger, er de således ikke forpligtet til at tilbagebetale indtægter, som de ikke har modtaget på energimarkedet (hvis referenceprisen vil overstige strikeprisen, men ligge under deres angivne markedspris). Denne foranstaltning blev indført efter en offentlig høringsproces for at imødekomme leverandører af fleksibelt elforbrug og andre parter, der var bekymrede for, at de ellers ville få vanskeligt ved at deltage, eftersom de kunne blive afkrævet tilbagebetaling uden at have været genstand for lastfordeling og uden at have oppebåret indtægterne i første omgang. Ifølge Belgien sikrer den også teknologisk åbenhed og begrænser uventede fortjenester. Myndighederne har navnlig påpeget, at dette designelement udtrykkeligt bør gøre det lettere for fleksibelt elforbrug og for andre teknologier med højere kortsigtede marginalomkostninger at deltage i kapacitetsmekanismen.

| (157) | CMU'er uden individuelle planlægningsforpligtelser kan desuden vælge at oplyse flere day-ahead-priser som angivne markedspriser. Dette er især relevant for aggregatorer, hvis portefølje kan bestå af CMU'er med forskellige marginalpriser og afspejle deres faktiske omkostningskurve. Hensigten er at undgå at anvende tilbagebetalingsforpligtelsen for energi, som ikke er blevet solgt på markedet, og hvor der ikke har været nogen indtægt. |
| --- | --- |

(157)

CMU'er uden individuelle planlægningsforpligtelser kan desuden vælge at oplyse flere day-ahead-priser som angivne markedspriser. Dette er især relevant for aggregatorer, hvis portefølje kan bestå af CMU'er med forskellige marginalpriser og afspejle deres faktiske omkostningskurve. Hensigten er at undgå at anvende tilbagebetalingsforpligtelsen for energi, som ikke er blevet solgt på markedet, og hvor der ikke har været nogen indtægt.

2.7.3.   Tilbagebetalinger

Tilbagebetalinger

2.7.3.1.   Beskrivelse

Beskrivelse

| (158) | Hvis elprisen på engros-day-ahead-markedet overstiger strikeprisen, skal kapacitetsudbyderen betale forskellen mellem referenceprisen og strikeprisen til Elia baseret på de aftalte kapacitetsmængder. Kapacitetsudbyderens indtægter på »energy-only«-markedet kan som følge heraf ikke overstige strikeprisen, men kapacitetsudbyderne sikres et fast og sikkert kapacitetsvederlag herfor. |
| --- | --- |

(158)

Hvis elprisen på engros-day-ahead-markedet overstiger strikeprisen, skal kapacitetsudbyderen betale forskellen mellem referenceprisen og strikeprisen til Elia baseret på de aftalte kapacitetsmængder. Kapacitetsudbyderens indtægter på »energy-only«-markedet kan som følge heraf ikke overstige strikeprisen, men kapacitetsudbyderne sikres et fast og sikkert kapacitetsvederlag herfor.

| (159) | Kapacitetsudbyderen vil være underlagt tilbagebetalingsforpligtelsen, uanset om vedkommende har solgt elektricitet til høje priser i den relevante afregningsperiode. |
| --- | --- |

(159)

Kapacitetsudbyderen vil være underlagt tilbagebetalingsforpligtelsen, uanset om vedkommende har solgt elektricitet til høje priser i den relevante afregningsperiode.

| (160) | Det er vigtigt at tilføje, at pålidelighedsoptionen er udformet på en sådan måde, at planlagte og ikke-planlagte anlægsudfald, der meddeles behørigt på forhånd, undtages fra denne tilbagebetalingsforpligtelse i forhold til utilgængeligheden. Tilbagebetalingsforpligtelsen har nemlig til formål at undgå uventede fortjenester i forbindelse med godtgørelse af uforudsete indtægter fra energimarkedet. Når der opstår udfald (både planlagte og ikke-planlagte), leveres der imidlertid ingen energi. I tilfælde af (behørig meddelte) udfald er det som følge heraf umuligt for kapacitetsudbyderen at opnå de højere energiindtægter, der følger af store prisstigninger, og der bør derfor ikke være anvendes nogen tilbagebetalingsforpligtelse under disse omstændigheder. |
| --- | --- |

(160)

Det er vigtigt at tilføje, at pålidelighedsoptionen er udformet på en sådan måde, at planlagte og ikke-planlagte anlægsudfald, der meddeles behørigt på forhånd, undtages fra denne tilbagebetalingsforpligtelse i forhold til utilgængeligheden. Tilbagebetalingsforpligtelsen har nemlig til formål at undgå uventede fortjenester i forbindelse med godtgørelse af uforudsete indtægter fra energimarkedet. Når der opstår udfald (både planlagte og ikke-planlagte), leveres der imidlertid ingen energi. I tilfælde af (behørig meddelte) udfald er det som følge heraf umuligt for kapacitetsudbyderen at opnå de højere energiindtægter, der følger af store prisstigninger, og der bør derfor ikke være anvendes nogen tilbagebetalingsforpligtelse under disse omstændigheder.

| (161) | Anlæg baseret på fleksibelt elforbrug og andre former for kapacitet uden daglige planlægningsforpligtelser er underlagt tilbagebetalingsforpligtelsen, hvis referenceprisen overstiger deres angivne markedspris (se betragtning 156). |
| --- | --- |

(161)

Anlæg baseret på fleksibelt elforbrug og andre former for kapacitet uden daglige planlægningsforpligtelser er underlagt tilbagebetalingsforpligtelsen, hvis referenceprisen overstiger deres angivne markedspris (se betragtning 156).

| (162) | De belgiske myndigheder har forpligtet sig til at udføre en teknisk og økonomisk analyse for at undersøge auktionsbud og -resultater med særlig fokus på tilbagebetalingsforpligtelsens virkninger. Analysen vil blive udført hvert andet år, efter at den første auktion er afholdt i foråret 2022. Analyseresultaterne vil blive genstand for offentlig høring. |
| --- | --- |

(162)

De belgiske myndigheder har forpligtet sig til at udføre en teknisk og økonomisk analyse for at undersøge auktionsbud og -resultater med særlig fokus på tilbagebetalingsforpligtelsens virkninger. Analysen vil blive udført hvert andet år, efter at den første auktion er afholdt i foråret 2022. Analyseresultaterne vil blive genstand for offentlig høring.

2.7.3.2.   Stop-loss-mekanismer

Stop-loss-mekanismer

| (163) | Belgien har også til hensigt at indføre en stop-loss-mekanisme for såvel tilbagebetalingsforpligtelsen (knyttet til pålidelighedsoptionerne) som sanktionerne for manglende tilgængelighed, der anvendes kumulativt (se afsnit 2.8.4). |
| --- | --- |

(163)

Belgien har også til hensigt at indføre en stop-loss-mekanisme for såvel tilbagebetalingsforpligtelsen (knyttet til pålidelighedsoptionerne) som sanktionerne for manglende tilgængelighed, der anvendes kumulativt (se afsnit 2.8.4).

| (164) | Disse stop-loss-mekanismer betyder, at kapacitetsudbydere i forbindelse med kapacitetsmekanismen aldrig vil skulle tilbagebetale et beløb, der overstiger værdien af deres årlige kapacitetsvederlag. Såfremt kontraktens værdi falder til nul, vil der med andre ord ikke skulle betales noget (hverken for pålidelighedsoptionerne eller for rådighedsbetalingerne). Dette princip medfører en nyttig begrænsning af risikoen for kapacitetsyderen, som gør det muligt at afgive nulbud, hvis de »manglende penge« på energimarkedet falder til nul. Uden en stop-loss-mekanisme ville kapacitetsudbyderen risikere at blive pålagt en tilbagebetalingsforpligtelse og/eller en sanktion, selv om vedkommende ikke manglede penge, og kapacitetskontraktens værdi lå på 0 EUR. For at undgå denne risiko ville en kapacitetsudbyder aldrig afgive et bud på 0/MW/år (selv om vedkommende ikke manglede penge), hvis stop-loss-mekanismen ikke var blevet indført. |
| --- | --- |

(164)

Disse stop-loss-mekanismer betyder, at kapacitetsudbydere i forbindelse med kapacitetsmekanismen aldrig vil skulle tilbagebetale et beløb, der overstiger værdien af deres årlige kapacitetsvederlag. Såfremt kontraktens værdi falder til nul, vil der med andre ord ikke skulle betales noget (hverken for pålidelighedsoptionerne eller for rådighedsbetalingerne). Dette princip medfører en nyttig begrænsning af risikoen for kapacitetsyderen, som gør det muligt at afgive nulbud, hvis de »manglende penge« på energimarkedet falder til nul. Uden en stop-loss-mekanisme ville kapacitetsudbyderen risikere at blive pålagt en tilbagebetalingsforpligtelse og/eller en sanktion, selv om vedkommende ikke manglede penge, og kapacitetskontraktens værdi lå på 0 EUR. For at undgå denne risiko ville en kapacitetsudbyder aldrig afgive et bud på 0/MW/år (selv om vedkommende ikke manglede penge), hvis stop-loss-mekanismen ikke var blevet indført.

2.8.   Overvågning af tilgængelighed, testning og sanktioner

Overvågning af tilgængelighed, testning og sanktioner

2.8.1.   Kontrol før levering

Kontrol før levering

| (165) | I perioden før levering (dvs. perioden efter, at en CMU er blevet udvalgt på en auktion, men før leveringsperiodens start) pålægges de udvalgte kapacitetsudbydere en række krav for at sikre, at deres aftalte kapacitet vil være til rådighed ved leveringsperiodens start og bidrage til forsyningssikkerheden. Det sker navnlig for at begrænse risikoen for gaming (køb og videresalg) og tage højde for den usikkerhed, der er forbundet med nye investeringer (f.eks. forsinkelse af bygge- og anlægsarbejde). |
| --- | --- |

(165)

I perioden før levering (dvs. perioden efter, at en CMU er blevet udvalgt på en auktion, men før leveringsperiodens start) pålægges de udvalgte kapacitetsudbydere en række krav for at sikre, at deres aftalte kapacitet vil være til rådighed ved leveringsperiodens start og bidrage til forsyningssikkerheden. Det sker navnlig for at begrænse risikoen for gaming (køb og videresalg) og tage højde for den usikkerhed, der er forbundet med nye investeringer (f.eks. forsinkelse af bygge- og anlægsarbejde).

| (166) | Der kræves betinget økonomisk sikkerhedsstillelse for at sikre, at alle forpligtelser med hensyn til kontrol før levering, der følger af kapacitetskontrakten og/eller reglerne om kapacitetsmarkedets funktion, opfyldes korrekt og rettidigt (se betragtning 108). Hvis kapacitetsudbyderen ikke overholder sine forpligtelser i perioden før levering, kan den økonomiske sikkerhed realiseres. |
| --- | --- |

(166)

Der kræves betinget økonomisk sikkerhedsstillelse for at sikre, at alle forpligtelser med hensyn til kontrol før levering, der følger af kapacitetskontrakten og/eller reglerne om kapacitetsmarkedets funktion, opfyldes korrekt og rettidigt (se betragtning 108). Hvis kapacitetsudbyderen ikke overholder sine forpligtelser i perioden før levering, kan den økonomiske sikkerhed realiseres.

| (167) | For eksisterende CMU'er vil der blive udført tilgængelighedstest og pålagt sanktioner i tilfælde af manglende overholdelse. For supplerende og virtuelle CMU'er er der desuden fastsat yderligere forpligtelser og overvågningskrav, som gælder fra Y-4-auktionen og indtil leveringsperioden. Overvågningen af disse nye kapaciteter før levering baseres på den detaljerede projektplan, som kapacitetsudbyderen har fremlagt. Hvis kapacitetsudbyderen ikke når de milepæle, der er angivet i projektplanen, og der opstår en slutforsinkelse, kan der pålægges sanktioner, herunder økonomiske sanktioner (der er omfattet af den økonomiske sikkerhed), eller i visse tilfælde ske begrænsning af den oprindeligt aftalte kapacitet (og dermed af det årlige kapacitetsvederlag) og/eller begrænsning af kapacitetskontraktens varighed (og dermed af det antal år, hvor der modtages et kapacitetsvederlag). |
| --- | --- |

(167)

For eksisterende CMU'er vil der blive udført tilgængelighedstest og pålagt sanktioner i tilfælde af manglende overholdelse. For supplerende og virtuelle CMU'er er der desuden fastsat yderligere forpligtelser og overvågningskrav, som gælder fra Y-4-auktionen og indtil leveringsperioden. Overvågningen af disse nye kapaciteter før levering baseres på den detaljerede projektplan, som kapacitetsudbyderen har fremlagt. Hvis kapacitetsudbyderen ikke når de milepæle, der er angivet i projektplanen, og der opstår en slutforsinkelse, kan der pålægges sanktioner, herunder økonomiske sanktioner (der er omfattet af den økonomiske sikkerhed), eller i visse tilfælde ske begrænsning af den oprindeligt aftalte kapacitet (og dermed af det årlige kapacitetsvederlag) og/eller begrænsning af kapacitetskontraktens varighed (og dermed af det antal år, hvor der modtages et kapacitetsvederlag).

2.8.2.   Overvågning af tilgængelighed

Overvågning af tilgængelighed

| (168) | Den belgiske TSO sikrer sig, at alle CMU'er, der er indgået kontrakt med, er tilgængelige (under hensyntagen til reduktion), med henblik på at nå det ønskede forsyningssikkerhedsniveau. Da hovedformålet med kapacitetsmekanismen er at sikre et passende kapacitetsniveau i systemet, overvåges tilgængeligheden på tidspunkter, der er relevante for forsyningssikkerheden. Der er i denne forbindelse fastsat en trigger for tilgængelighedsovervågning for at finde frem til de tidspunkter, som er relevante i forhold til tilstrækkeligheden, og hvor TSO'en vil overvåge CMU'ernes tilgængelighed. |
| --- | --- |

(168)

Den belgiske TSO sikrer sig, at alle CMU'er, der er indgået kontrakt med, er tilgængelige (under hensyntagen til reduktion), med henblik på at nå det ønskede forsyningssikkerhedsniveau. Da hovedformålet med kapacitetsmekanismen er at sikre et passende kapacitetsniveau i systemet, overvåges tilgængeligheden på tidspunkter, der er relevante for forsyningssikkerheden. Der er i denne forbindelse fastsat en trigger for tilgængelighedsovervågning for at finde frem til de tidspunkter, som er relevante i forhold til tilstrækkeligheden, og hvor TSO'en vil overvåge CMU'ernes tilgængelighed.

| (169) | Denne trigger er baseret på day-ahead-markedsprisen. Day-ahead-markedsprisen er valgt af de samme årsager som for tilbagebetalingsprisen, jf. beskrivelsen i afsnit 2.7.2. På triggertidspunkterne (dvs. de tidspunkter, hvor day-ahead-markedsprisen overstiger triggeren) kan TSO'en undersøge, om den anskaffede kapacitet reelt er i stand til at reagere på et day-ahead-markedssignal. Hvis kapaciteten ikke svarer til den forpligtede kapacitet (74) (ifølge vilkårene og betingelserne i kapacitetskontrakten og funktionsreglerne), kan der iværksættes sanktioner for den del af den forpligtede kapacitet, der ikke var tilgængelig, medmindre CMU'en kan tilvejebringe den positive forskel mellem den forpligtede kapacitet og den tilgængelige kapacitet (75) via det sekundære kapacitetsmarked (se afsnit 2.9). Ved at sælge forpligtelser på det sekundære marked kan kapacitetsudbyderen reducere den forpligtede kapacitet effektivt med henblik på at undgå en uoverensstemmelse mellem den forpligtede og den tilgængelige kapacitet og de deraf følgende sanktioner. |
| --- | --- |

(169)

Denne trigger er baseret på day-ahead-markedsprisen. Day-ahead-markedsprisen er valgt af de samme årsager som for tilbagebetalingsprisen, jf. beskrivelsen i afsnit 2.7.2. På triggertidspunkterne (dvs. de tidspunkter, hvor day-ahead-markedsprisen overstiger triggeren) kan TSO'en undersøge, om den anskaffede kapacitet reelt er i stand til at reagere på et day-ahead-markedssignal. Hvis kapaciteten ikke svarer til den forpligtede kapacitet (74) (ifølge vilkårene og betingelserne i kapacitetskontrakten og funktionsreglerne), kan der iværksættes sanktioner for den del af den forpligtede kapacitet, der ikke var tilgængelig, medmindre CMU'en kan tilvejebringe den positive forskel mellem den forpligtede kapacitet og den tilgængelige kapacitet (75) via det sekundære kapacitetsmarked (se afsnit 2.9). Ved at sælge forpligtelser på det sekundære marked kan kapacitetsudbyderen reducere den forpligtede kapacitet effektivt med henblik på at undgå en uoverensstemmelse mellem den forpligtede og den tilgængelige kapacitet og de deraf følgende sanktioner.

74

75

| (170) | Ved beregningen af den forpligtede kapacitet skelnes der mellem energibegrænsede og ikke-energibegrænsede anlæg, eftersom de bidrager til forsyningssikkerheden på forskellige måder. Et energibegrænset anlæg (f.eks. batterier og anlæg baseret på fleksibelt elforbrug) kan kun stå til rådighed i et vist antal timer i træk. Disse begrænsninger gælder derimod ikke for ikke-begrænsede anlæg. |
| --- | --- |

(170)

Ved beregningen af den forpligtede kapacitet skelnes der mellem energibegrænsede og ikke-energibegrænsede anlæg, eftersom de bidrager til forsyningssikkerheden på forskellige måder. Et energibegrænset anlæg (f.eks. batterier og anlæg baseret på fleksibelt elforbrug) kan kun stå til rådighed i et vist antal timer i træk. Disse begrænsninger gælder derimod ikke for ikke-begrænsede anlæg.

| (171) | Ser man på ikke-energibegrænsede anlæg (f.eks. termiske anlæg og vindmølleparker), har triggertidspunktets varighed (udtrykt i antal timer) ingen betydning for den tilgængelige kapacitet. Disse anlæg bør i gennemsnit være i stand til som minimum at levere deres reducerede kapacitet. Den forpligtede kapacitet svarer derfor til den reducerede kapacitet for anlægget, som er fastlagt under prækvalifikationsfasen, for enhver triggertime i kapacitetskontraktens løbetid. |
| --- | --- |

(171)

Ser man på ikke-energibegrænsede anlæg (f.eks. termiske anlæg og vindmølleparker), har triggertidspunktets varighed (udtrykt i antal timer) ingen betydning for den tilgængelige kapacitet. Disse anlæg bør i gennemsnit være i stand til som minimum at levere deres reducerede kapacitet. Den forpligtede kapacitet svarer derfor til den reducerede kapacitet for anlægget, som er fastlagt under prækvalifikationsfasen, for enhver triggertime i kapacitetskontraktens løbetid.

| (172) | Da energibegrænsede anlæg (f.eks. batterier og anlæg baseret på fleksibelt elforbrug) kun kan stå til rådighed i et vist antal timer i træk, kan disse CMU'er vælge en bestemt serviceleveranceaftale (SLA) under prækvalifikationsfasen. Den forpligtede kapacitet svarer derfor til deres ikke-reducerede kapacitet for de timer, der ligger inden for rammerne af deres energibegrænsninger. Den forpligtede kapacitet vil udgøre 0 MW for enhver anden triggertime samme dag. CMU'en kan stadig frit lastfordele deres anlæg i forhold til ethvert triggertidspunkt for en række triggertimer, som de vælger, når blot de som minimum har leveret, hvad der svarer til deres SLA, for alle triggertimer i løbet af en dag. |
| --- | --- |

(172)

Da energibegrænsede anlæg (f.eks. batterier og anlæg baseret på fleksibelt elforbrug) kun kan stå til rådighed i et vist antal timer i træk, kan disse CMU'er vælge en bestemt serviceleveranceaftale (SLA) under prækvalifikationsfasen. Den forpligtede kapacitet svarer derfor til deres ikke-reducerede kapacitet for de timer, der ligger inden for rammerne af deres energibegrænsninger. Den forpligtede kapacitet vil udgøre 0 MW for enhver anden triggertime samme dag. CMU'en kan stadig frit lastfordele deres anlæg i forhold til ethvert triggertidspunkt for en række triggertimer, som de vælger, når blot de som minimum har leveret, hvad der svarer til deres SLA, for alle triggertimer i løbet af en dag.

| (173) | Kapacitetsudbydere med en daglig planlægningsforpligtelse på energimarkedet formodes at have en tilgængelig kapacitet for hver triggertime med den tilgængelige maksimale effekt (Pmax) (76). |
| --- | --- |

(173)

Kapacitetsudbydere med en daglig planlægningsforpligtelse på energimarkedet formodes at have en tilgængelig kapacitet for hver triggertime med den tilgængelige maksimale effekt (Pmax) (76).

76

| (174) | Det er på den anden side mindre klart, hvor tilgængelige kapacitetsudbydere uden en sådan planlægningsforpligtelse reelt er. Disse kapacitetsudbydere skal derfor altid, før day-ahead-markedet lukker, meddele en day-ahead-pris, over hvilken de vil levere energi til markedet gennem CMU'en som minimum svarende til den forpligtede kapacitet. Denne pris kan være højere end triggerprisen. Hvis markedet cleares under denne pris, formodes det, at anlægget er tilgængeligt (men ikke har leveret energi), baseret på en angivelse. Hvis markedet cleares over den angivne day-ahead-pris, vil TSO'en kontrollere leveringen af energi. Overvågningen indebærer således ikke, at der leveres energi på alle triggertidspunkter. Det vil kun være tilfældet, hvis markedsforholdene er gunstige for CMU'en (dvs. den angivne day-ahead-pris). |
| --- | --- |

(174)

Det er på den anden side mindre klart, hvor tilgængelige kapacitetsudbydere uden en sådan planlægningsforpligtelse reelt er. Disse kapacitetsudbydere skal derfor altid, før day-ahead-markedet lukker, meddele en day-ahead-pris, over hvilken de vil levere energi til markedet gennem CMU'en som minimum svarende til den forpligtede kapacitet. Denne pris kan være højere end triggerprisen. Hvis markedet cleares under denne pris, formodes det, at anlægget er tilgængeligt (men ikke har leveret energi), baseret på en angivelse. Hvis markedet cleares over den angivne day-ahead-pris, vil TSO'en kontrollere leveringen af energi. Overvågningen indebærer således ikke, at der leveres energi på alle triggertidspunkter. Det vil kun være tilfældet, hvis markedsforholdene er gunstige for CMU'en (dvs. den angivne day-ahead-pris).

| (175) | Kapacitetsudbydere uden planlægningsforpligtelser kan også angive andre priser vedrørende levering på andre markeder (intraday- eller balancemarkeder) og/eller levering af mindre mængder. Formålet med dette er at afspejle markedets funktion, eftersom en del af energien kan sælges tættere på realtid. TSO'en vil overvåge tilgængeligheden ud fra den pris, der var gældende på tidspunktet for energiens levering. Hvis den/de angivne priser aldrig overgås på det/de respektive markeder, vil anlægget ikke være synligt nok på markedet, og det vil derfor oftere blive testet. Reglerne om kapacitetsmekanismens funktion vil give TSO'en ret til at anmode om et vist antal test i løbet af en leveringsperiode (se afsnit 2.8.3). |
| --- | --- |

(175)

Kapacitetsudbydere uden planlægningsforpligtelser kan også angive andre priser vedrørende levering på andre markeder (intraday- eller balancemarkeder) og/eller levering af mindre mængder. Formålet med dette er at afspejle markedets funktion, eftersom en del af energien kan sælges tættere på realtid. TSO'en vil overvåge tilgængeligheden ud fra den pris, der var gældende på tidspunktet for energiens levering. Hvis den/de angivne priser aldrig overgås på det/de respektive markeder, vil anlægget ikke være synligt nok på markedet, og det vil derfor oftere blive testet. Reglerne om kapacitetsmekanismens funktion vil give TSO'en ret til at anmode om et vist antal test i løbet af en leveringsperiode (se afsnit 2.8.3).

| (176) | Ifølge Belgien har en kapacitetsudbyder to vigtige incitamenter til at angive korrekte priser for deres CMU'er hvad angår tilbagebetalingsforpligtelsen og overvågning af tilgængeligheden:






  a) | En vellykket lastfordeling af CMU'en i forhold til den angivne pris skaber tillid til, at anlægget er i stand til at reagere på markedet. Dette vil som tidligere nævnt gøre det mindre sandsynligt, at der foretages tilgængelighedstest. Udgifterne til disse test dækkes af kapacitetsudbyderen (se betragtning 181), hvilket udgør en tilskyndelse til at vise tilgængelighed gennem ordningen med angivelse af priser. |
| --- | --- | --- |

(176)

Ifølge Belgien har en kapacitetsudbyder to vigtige incitamenter til at angive korrekte priser for deres CMU'er hvad angår tilbagebetalingsforpligtelsen og overvågning af tilgængeligheden:

a)

En vellykket lastfordeling af CMU'en i forhold til den angivne pris skaber tillid til, at anlægget er i stand til at reagere på markedet. Dette vil som tidligere nævnt gøre det mindre sandsynligt, at der foretages tilgængelighedstest. Udgifterne til disse test dækkes af kapacitetsudbyderen (se betragtning 181), hvilket udgør en tilskyndelse til at vise tilgængelighed gennem ordningen med angivelse af priser.

| b) | I triggertimer med tilbagebetalingsforpligtelse vil CMU'ens lastfordeling blive kontrolleret i forhold til de priser, som kapacitetsudbyderen har angivet. TSO'en bør med andre ord være i stand til at foretage målinger vedrørende den oplyste mængde, der skulle leveres, og den margen, der skulle sikres. Hvis en CMU f.eks. har oplyst, at man med udgangspunkt i de heraf følgende markedspriser vil fordele energi svarende til 90 % af den aftalte kapacitet, bør der foretages en måling vedrørende en levering på 90 % og en margen på 10 % set i forhold til den tekniske grænse. Hvis det viser sig, at den oplyste levering af energi eller margen ikke var korrekt, vil det medføre tilgængelighedssanktioner. Det gør det muligt at undgå, at udbydere foretager urigtige prisangivelser for at omgå tilbagebetalingsforpligtelsen. Ud over triggertimer med tilbagebetalingsforpligtelse vil der ikke blive foretaget en sådan kontrol, da der ikke foreligger den samme potentielle gevinst for kapacitetsudbyderen. |
| --- | --- |

b)

I triggertimer med tilbagebetalingsforpligtelse vil CMU'ens lastfordeling blive kontrolleret i forhold til de priser, som kapacitetsudbyderen har angivet. TSO'en bør med andre ord være i stand til at foretage målinger vedrørende den oplyste mængde, der skulle leveres, og den margen, der skulle sikres. Hvis en CMU f.eks. har oplyst, at man med udgangspunkt i de heraf følgende markedspriser vil fordele energi svarende til 90 % af den aftalte kapacitet, bør der foretages en måling vedrørende en levering på 90 % og en margen på 10 % set i forhold til den tekniske grænse. Hvis det viser sig, at den oplyste levering af energi eller margen ikke var korrekt, vil det medføre tilgængelighedssanktioner. Det gør det muligt at undgå, at udbydere foretager urigtige prisangivelser for at omgå tilbagebetalingsforpligtelsen. Ud over triggertimer med tilbagebetalingsforpligtelse vil der ikke blive foretaget en sådan kontrol, da der ikke foreligger den samme potentielle gevinst for kapacitetsudbyderen.

2.8.3.   Testning

Testning

| (177) | Elia kan kontrollere, om en CMU er tilgængelig, ved at udføre uanmeldte tilgængelighedstest. Elia vil underrette kapacitetsudbyderen om sådanne test senest i perioden fra kl. 15.00 CET til kl. 15.30 CET på dagen før tilgængelighedstesten, dvs. på det samme tidspunkt, som triggertimerne meddeles. |
| --- | --- |

(177)

Elia kan kontrollere, om en CMU er tilgængelig, ved at udføre uanmeldte tilgængelighedstest. Elia vil underrette kapacitetsudbyderen om sådanne test senest i perioden fra kl. 15.00 CET til kl. 15.30 CET på dagen før tilgængelighedstesten, dvs. på det samme tidspunkt, som triggertimerne meddeles.

| (178) | Elia kan foretage op til tre vellykkede test af en CMU i løbet af vinterperioden og en vellykket test uden for vinterperioden Elia forbeholder sig desuden retten til at foretage en vellykket maksimal test i hele den eventuelle SLA's løbetid. Elia vil ikke udføre tilgængelighedstest i en periode, hvor myndigheden allerede har kendskab til den pågældende CMU's planlagte utilgængelighed, for så vidt angår den kapacitet, der er helt eller delvist utilgængelig (dvs. at den forpligtede kapacitet begrænses til, hvad der oplyst som tilgængeligt). |
| --- | --- |

(178)

Elia kan foretage op til tre vellykkede test af en CMU i løbet af vinterperioden og en vellykket test uden for vinterperioden Elia forbeholder sig desuden retten til at foretage en vellykket maksimal test i hele den eventuelle SLA's løbetid. Elia vil ikke udføre tilgængelighedstest i en periode, hvor myndigheden allerede har kendskab til den pågældende CMU's planlagte utilgængelighed, for så vidt angår den kapacitet, der er helt eller delvist utilgængelig (dvs. at den forpligtede kapacitet begrænses til, hvad der oplyst som tilgængeligt).

| (179) | Elia vil udvælge de CMU'er, der skal testes, efter en intern procedure, som ikke vil blive offentliggjort. Elia skal ikke desto mindre bl.a. basere sin procedure på følgende kriterier:






  a) | CMU'ens bekræftede tilgængelighed set i forhold til alle andre CMU'er, der er omfattet af en kapacitetskontrakt for den igangværende leveringsperiode |
| --- | --- | --- |

(179)

Elia vil udvælge de CMU'er, der skal testes, efter en intern procedure, som ikke vil blive offentliggjort. Elia skal ikke desto mindre bl.a. basere sin procedure på følgende kriterier:

a)

CMU'ens bekræftede tilgængelighed set i forhold til alle andre CMU'er, der er omfattet af en kapacitetskontrakt for den igangværende leveringsperiode

| b) | CMU'ens tidligere utilfredsstillende tilgængelighedstest |
| --- | --- |

b)

CMU'ens tidligere utilfredsstillende tilgængelighedstest

| c) | manglende kapacitet i forbindelse med overvågning af tilstrækkelighed |
| --- | --- |

c)

manglende kapacitet i forbindelse med overvågning af tilstrækkelighed

| d) | sammenhængen mellem CMU's output og de angivne markedspriser. |
| --- | --- |

d)

sammenhængen mellem CMU's output og de angivne markedspriser.

| (180) | Når Elia underretter kapacitetsudbyderen om tilgængelighedstesten og dens forventede varighed (hele SLA'ens løbetid eller et kvarter), skal det også oplyses, hvornår den indledes og afsluttes. I denne periode kan kapacitetsudbyderen frit tilrettelægge leveringen af energi efter eget ønske. |
| --- | --- |

(180)

Når Elia underretter kapacitetsudbyderen om tilgængelighedstesten og dens forventede varighed (hele SLA'ens løbetid eller et kvarter), skal det også oplyses, hvornår den indledes og afsluttes. I denne periode kan kapacitetsudbyderen frit tilrettelægge leveringen af energi efter eget ønske.

| (181) | Hvis der forekommer manglende kapacitet i denne periode, kan der pålægges en tilgængelighedssanktion. Eventuelle udgifter til tilgængelighedstest dækkes af kapacitetsudbyderen. |
| --- | --- |

(181)

Hvis der forekommer manglende kapacitet i denne periode, kan der pålægges en tilgængelighedssanktion. Eventuelle udgifter til tilgængelighedstest dækkes af kapacitetsudbyderen.

2.8.4.   Sanktioner

Sanktioner

| (182) | Manglende kapacitet, dvs. at der er en positiv forskel mellem den forpligtede og den tilgængelige kapacitet, i løbet af en triggertime kan give anledning til en tilgængelighedssanktion. |
| --- | --- |

(182)

Manglende kapacitet, dvs. at der er en positiv forskel mellem den forpligtede og den tilgængelige kapacitet, i løbet af en triggertime kan give anledning til en tilgængelighedssanktion.

| (183) | De samlede tilgængelighedssanktioner, som en kapacitetsudbyder kan pålægges for en CMU, for en leveringsperiode og for manglende kapacitet i forbindelse med en forpligtelse på det primære marked eller en transaktion på det sekundære marked, hvor transaktionsperioden dækker mindst en hel leveringsperiode, er begrænset til priserne for de bud, der er blevet antaget på auktionerne vedrørende leveringsperioden, ganget med de kapaciteter, der er blevet kontraheret på auktionerne. |
| --- | --- |

(183)

De samlede tilgængelighedssanktioner, som en kapacitetsudbyder kan pålægges for en CMU, for en leveringsperiode og for manglende kapacitet i forbindelse med en forpligtelse på det primære marked eller en transaktion på det sekundære marked, hvor transaktionsperioden dækker mindst en hel leveringsperiode, er begrænset til priserne for de bud, der er blevet antaget på auktionerne vedrørende leveringsperioden, ganget med de kapaciteter, der er blevet kontraheret på auktionerne.

| (184) | De samlede tilgængelighedssanktioner, som en kapacitetsudbyder kan pålægges for en CMU, for en måned og for manglende kapacitet i forbindelse med en forpligtelse på det primære marked eller en transaktion på det sekundære marked, hvor transaktionsperioden dækker mindst en hel leveringsperiode, er begrænset til 20 % af priserne for de bud, der er blevet antaget på auktionerne vedrørende leveringsperioden, ganget med de kapaciteter, der er blevet kontraheret på auktionerne. |
| --- | --- |

(184)

De samlede tilgængelighedssanktioner, som en kapacitetsudbyder kan pålægges for en CMU, for en måned og for manglende kapacitet i forbindelse med en forpligtelse på det primære marked eller en transaktion på det sekundære marked, hvor transaktionsperioden dækker mindst en hel leveringsperiode, er begrænset til 20 % af priserne for de bud, der er blevet antaget på auktionerne vedrørende leveringsperioden, ganget med de kapaciteter, der er blevet kontraheret på auktionerne.

| (185) | Hvis der fastslås en manglende kapacitet på over 20 % af den forpligtede kapacitet i forbindelse med tre særskilte triggertidspunkter og/eller tilgængelighedstest for den samme CMU, foretager Elia en nedjustering af kapacitetsvederlaget for denne CMU, som står i forhold til den maksimale manglende kapacitet, der er blevet fastslået i denne periode. Kapacitetsudbyderen bevarer imidlertid en tilgængelighedsforpligtelse og kan stadig blive pålagt tilgængelighedssanktioner for denne CMU som fastsat i den oprindelige kapacitetskontrakt. Kontraktens samlede værdi ændres ikke. Det oprindelige kapacitetsvederlag generhverves, efter at det er lykkedes for CMU'en at levere den forpligtede kapacitet i overensstemmelse med den aftalte kapacitet og SLA'en i hovedkontrakten i forbindelse med tre på hinanden følgende triggertidspunkter eller tilgængelighedstest. |
| --- | --- |

(185)

Hvis der fastslås en manglende kapacitet på over 20 % af den forpligtede kapacitet i forbindelse med tre særskilte triggertidspunkter og/eller tilgængelighedstest for den samme CMU, foretager Elia en nedjustering af kapacitetsvederlaget for denne CMU, som står i forhold til den maksimale manglende kapacitet, der er blevet fastslået i denne periode. Kapacitetsudbyderen bevarer imidlertid en tilgængelighedsforpligtelse og kan stadig blive pålagt tilgængelighedssanktioner for denne CMU som fastsat i den oprindelige kapacitetskontrakt. Kontraktens samlede værdi ændres ikke. Det oprindelige kapacitetsvederlag generhverves, efter at det er lykkedes for CMU'en at levere den forpligtede kapacitet i overensstemmelse med den aftalte kapacitet og SLA'en i hovedkontrakten i forbindelse med tre på hinanden følgende triggertidspunkter eller tilgængelighedstest.

| (186) | Såfremt CMU'en har været udsat for en nedjustering af kapacitetsvederlaget i to efterfølgende leveringsperioder, og CMU'en hver gang har været ude af stand til at generhverve det oprindelige kapacitetsvederlag inden for 12 uger efter den enkelte justering, mister CMU'en muligheden for at generhverve det oprindelige kapacitetsvederlag, og alle kapacitetskontrakter for leveringsperioder regnet fra den, der var omfattet af den førstkommende Y-1-auktion efter anvendelsen af denne klausul, bringes til ophør. |
| --- | --- |

(186)

Såfremt CMU'en har været udsat for en nedjustering af kapacitetsvederlaget i to efterfølgende leveringsperioder, og CMU'en hver gang har været ude af stand til at generhverve det oprindelige kapacitetsvederlag inden for 12 uger efter den enkelte justering, mister CMU'en muligheden for at generhverve det oprindelige kapacitetsvederlag, og alle kapacitetskontrakter for leveringsperioder regnet fra den, der var omfattet af den førstkommende Y-1-auktion efter anvendelsen af denne klausul, bringes til ophør.

2.9.   Sekundært marked

Sekundært marked

| (187) | Belgien vil oprette et sekundært marked for at forsyne kapacitetsudbydere med en mekanisme, der gør det muligt at forbedre deres risikostyring som led i kapacitetsmekanismen. Hvis en kapacitetsudbyders tilgængelighed viser sig at være lavere end forventet (lavere end den forpligtede kapacitet som beregnet efter markedsreglerne), vil udbyderen således kunne tilvejebringe den positive forskel mellem sin kontraktmæssige forpligtede kapacitet og sin tilgængelige kapacitet på det sekundære marked uden at blive pålagt sanktioner for manglende tilgængelighed. I forbindelse med transaktioner på det sekundære marked overføres alle forpligtelser, herunder strikeprisen for den oprindelige forpligtelse. |
| --- | --- |

(187)

Belgien vil oprette et sekundært marked for at forsyne kapacitetsudbydere med en mekanisme, der gør det muligt at forbedre deres risikostyring som led i kapacitetsmekanismen. Hvis en kapacitetsudbyders tilgængelighed viser sig at være lavere end forventet (lavere end den forpligtede kapacitet som beregnet efter markedsreglerne), vil udbyderen således kunne tilvejebringe den positive forskel mellem sin kontraktmæssige forpligtede kapacitet og sin tilgængelige kapacitet på det sekundære marked uden at blive pålagt sanktioner for manglende tilgængelighed. I forbindelse med transaktioner på det sekundære marked overføres alle forpligtelser, herunder strikeprisen for den oprindelige forpligtelse.

| (188) | Det sekundære marked tages i brug mindst et år før begyndelsen af den første leveringsperiode. De nærmere bestemmelser om mekanismen med det sekundære marked er beskrevet i reglerne om kapacitetsmekanismens funktion. |
| --- | --- |

(188)

Det sekundære marked tages i brug mindst et år før begyndelsen af den første leveringsperiode. De nærmere bestemmelser om mekanismen med det sekundære marked er beskrevet i reglerne om kapacitetsmekanismens funktion.

2.10.   Deltagelse af grænseoverskridende kapacitet

Deltagelse af grænseoverskridende kapacitet

| (189) | Belgien vil tillade udenlandsk kapacitet, som befinder sig i en medlemsstat, der har direkte nettilslutning med Belgien, at deltage fra og med den første levering. Reglerne er fastlagt i et kongeligt dekret (77). Belgien har anført, at det ikke har været muligt at tilrettelægge den grænseoverskridende deltagelse med virkning fra den første Y-4-auktion, fordi de metoder, fælles regler og vilkår, der er nævnt i elforordningens artikel 26, stk. 11, først blev godkendt i december 2020 (78), og fordi TSO'erne endnu ikke har været i stand til at indgå de nødvendige aftaler. Dette vil ifølge de belgiske myndigheder ske snarest muligt. Der er i mellemtiden blevet afsat en mængde til Y-1-auktionen, hvilket gør det muligt for grænseoverskridende kapacitet at deltage med virkning fra det første leveringsår, dvs. 2025. |
| --- | --- |

(189)

Belgien vil tillade udenlandsk kapacitet, som befinder sig i en medlemsstat, der har direkte nettilslutning med Belgien, at deltage fra og med den første levering. Reglerne er fastlagt i et kongeligt dekret (77). Belgien har anført, at det ikke har været muligt at tilrettelægge den grænseoverskridende deltagelse med virkning fra den første Y-4-auktion, fordi de metoder, fælles regler og vilkår, der er nævnt i elforordningens artikel 26, stk. 11, først blev godkendt i december 2020 (78), og fordi TSO'erne endnu ikke har været i stand til at indgå de nødvendige aftaler. Dette vil ifølge de belgiske myndigheder ske snarest muligt. Der er i mellemtiden blevet afsat en mængde til Y-1-auktionen, hvilket gør det muligt for grænseoverskridende kapacitet at deltage med virkning fra det første leveringsår, dvs. 2025.

77

78

| (190) | Alle teknologier har mulighed for at deltage. Der skelnes mellem to former for udenlandsk kapacitet — direkte og indirekte. |
| --- | --- |

(190)

Alle teknologier har mulighed for at deltage. Der skelnes mellem to former for udenlandsk kapacitet — direkte og indirekte.

2.10.1.   Deltagelse af indirekte udenlandsk kapacitet

Deltagelse af indirekte udenlandsk kapacitet

| (191) | Indirekte udenlandsk kapacitet er kapacitet, der befinder sig i nabomedlemsstater. Der afholdes en forauktion for hver af nabomedlemsstaterne. Som følge af den begrænsede kapacitet på samkøringslinjer er formålet med forauktionen at sikre en effektiv prækvalifikation, hvilket er en forudsætning for hovedauktionen. Hver forauktion indledes senest den 1. juni, og den afholdes af TSO'en i overensstemmelse med ministerens instruks som nævnt i ellovens artikel 7j, stk. 6, og specificeres af en nabomedlemsstat. Ministeren kan i sin instruks efter omstændighederne bestemme, at der ikke bør afholdes en forauktion med en nabomedlemsstat. Forauktionens parametre er de samme som parametrene for den tilsvarende auktion. Referenceprisen for den enkelte nabomedlemsstat skal imidlertid afspejle den pris, som en udbyder af indirekte udenlandsk kapacitet ville have opnået på de elektricitetsmarkeder, der forvaltes af den NEMO (79), som den indirekte udenlandske kapacitet har udpeget. |
| --- | --- |

(191)

Indirekte udenlandsk kapacitet er kapacitet, der befinder sig i nabomedlemsstater. Der afholdes en forauktion for hver af nabomedlemsstaterne. Som følge af den begrænsede kapacitet på samkøringslinjer er formålet med forauktionen at sikre en effektiv prækvalifikation, hvilket er en forudsætning for hovedauktionen. Hver forauktion indledes senest den 1. juni, og den afholdes af TSO'en i overensstemmelse med ministerens instruks som nævnt i ellovens artikel 7j, stk. 6, og specificeres af en nabomedlemsstat. Ministeren kan i sin instruks efter omstændighederne bestemme, at der ikke bør afholdes en forauktion med en nabomedlemsstat. Forauktionens parametre er de samme som parametrene for den tilsvarende auktion. Referenceprisen for den enkelte nabomedlemsstat skal imidlertid afspejle den pris, som en udbyder af indirekte udenlandsk kapacitet ville have opnået på de elektricitetsmarkeder, der forvaltes af den NEMO (79), som den indirekte udenlandske kapacitet har udpeget.

79

| (192) | Hvert år fastsætter TSO'en den maksimale indgangskapacitet, der står til rådighed for deltagelse af indirekte udenlandsk kapacitet i hver nabomedlemsstat, på baggrund af henstillingen fra det regionale koordinationscenter, der er nævnt i elforordningens artikel 26, stk. 7, i overensstemmelse med den metode, som ACER har godkendt, og som er nævnt i elforordningens artikel 26, stk. 11, litra a). |
| --- | --- |

(192)

Hvert år fastsætter TSO'en den maksimale indgangskapacitet, der står til rådighed for deltagelse af indirekte udenlandsk kapacitet i hver nabomedlemsstat, på baggrund af henstillingen fra det regionale koordinationscenter, der er nævnt i elforordningens artikel 26, stk. 7, i overensstemmelse med den metode, som ACER har godkendt, og som er nævnt i elforordningens artikel 26, stk. 11, litra a).

| (193) | Indtil de relevante strategier, forslag eller afgørelser til gennemførelse af elforordningens artikel 26 er vedtaget, fastsættes bidraget for hvert markedsområde, der har direkte forbindelse til Belgien, ud fra disse områders bidrag i de simulerede knaphedstimer baseret på den europæiske eller den nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering. |
| --- | --- |

(193)

Indtil de relevante strategier, forslag eller afgørelser til gennemførelse af elforordningens artikel 26 er vedtaget, fastsættes bidraget for hvert markedsområde, der har direkte forbindelse til Belgien, ud fra disse områders bidrag i de simulerede knaphedstimer baseret på den europæiske eller den nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering.

| (194) | ACER's afgørelse nr. 36/2020 (ACER decision No 36/2020 on technical specifications for cross-border participation in capacity mechanisms) indeholder andre betingelser for grænseoverskridende deltagelse. |
| --- | --- |

(194)

ACER's afgørelse nr. 36/2020 (ACER decision No 36/2020 on technical specifications for cross-border participation in capacity mechanisms) indeholder andre betingelser for grænseoverskridende deltagelse.

| (195) | Hvis der findes en modelleret NTC-forbindelse mellem Belgien og et andet markedsområde med direkte netforbindelse, gælder følgende:






  a) | For hver simuleret knaphedstime






  1) | svarer markedsområdets bidrag til den simulerede markedsudveksling, hvis det eksporterer til Belgien |
| --- | --- | --- | --- |

(195)

Hvis der findes en modelleret NTC-forbindelse mellem Belgien og et andet markedsområde med direkte netforbindelse, gælder følgende:

a)

For hver simuleret knaphedstime

1)

svarer markedsområdets bidrag til den simulerede markedsudveksling, hvis det eksporterer til Belgien

| 2) | ligger markedsområdets bidrag på nul, hvis det importerer fra Belgien. |
| --- | --- |

2)

ligger markedsområdets bidrag på nul, hvis det importerer fra Belgien.

| b) | Markedsområdets maksimale indgangskapacitet anses for at svare til det gennemsnitlige bidrag i de simulerede knaphedstimer. |
| --- | --- |

b)

Markedsområdets maksimale indgangskapacitet anses for at svare til det gennemsnitlige bidrag i de simulerede knaphedstimer.

| (196) | Hvis der indgår et flowbaseret område i den simulering, der omfatter Belgien, gælder følgende:






  a) | Først kontrolleres Belgiens nettoposition for de simulerede knaphedstimer:






  1) | Hvis Belgiens nettoposition er positiv, ligger andre markedsområders bidrag i det flowbaserede område på nul. |
| --- | --- | --- | --- |

(196)

Hvis der indgår et flowbaseret område i den simulering, der omfatter Belgien, gælder følgende:

a)

Først kontrolleres Belgiens nettoposition for de simulerede knaphedstimer:

1)

Hvis Belgiens nettoposition er positiv, ligger andre markedsområders bidrag i det flowbaserede område på nul.

| 2) | Hvis Belgiens nettoposition er negativ, kontrolleres andre markedsområders nettoposition:






  — | Hvis de andre markedsområders nettoposition er negativ, ligger dette markedsområdes bidrag på nul. |
| --- | --- | --- |

2)

Hvis Belgiens nettoposition er negativ, kontrolleres andre markedsområders nettoposition:

—

Hvis de andre markedsområders nettoposition er negativ, ligger dette markedsområdes bidrag på nul.

| — | For alle markedsområder med en positiv nettoposition beregnes et vægtet gennemsnit af nettopositioner mellem markedsområder med henblik på at nå frem til Belgiens nettoposition. |
| --- | --- |

—

For alle markedsområder med en positiv nettoposition beregnes et vægtet gennemsnit af nettopositioner mellem markedsområder med henblik på at nå frem til Belgiens nettoposition.

| b) | Et markedsområdes maksimale indgangskapacitet anses for at svare til dets gennemsnitlige bidrag i de simulerede knaphedstimer. |
| --- | --- |

b)

Et markedsområdes maksimale indgangskapacitet anses for at svare til dets gennemsnitlige bidrag i de simulerede knaphedstimer.

| (197) | En indirekte udenlandsk kapacitet, der ønsker at afgive et bud på forauktionen, skal oplyse TSO'en om den mængde kapacitet, der tilbydes efter reduktionsfaktorens anvendelse, den tilbudte pris og CO2-emissionerne for den pågældende kapacitet. |
| --- | --- |

(197)

En indirekte udenlandsk kapacitet, der ønsker at afgive et bud på forauktionen, skal oplyse TSO'en om den mængde kapacitet, der tilbydes efter reduktionsfaktorens anvendelse, den tilbudte pris og CO2-emissionerne for den pågældende kapacitet.

2

| (198) | Den indirekte udenlandske kapacitet, hvis bud udvælges ved forauktionens afslutning, fremsender et prækvalifikationsdokument. Prækvalifikationsdokumentet vurderes af TSO'en i naboområdet i samarbejde med Elia i overensstemmelse med reglerne i de metoder, hvortil der henvises i elforordningens artikel 26, stk. 11, litra f), og i overensstemmelse med den eventuelle aftale mellem TSO'erne. |
| --- | --- |

(198)

Den indirekte udenlandske kapacitet, hvis bud udvælges ved forauktionens afslutning, fremsender et prækvalifikationsdokument. Prækvalifikationsdokumentet vurderes af TSO'en i naboområdet i samarbejde med Elia i overensstemmelse med reglerne i de metoder, hvortil der henvises i elforordningens artikel 26, stk. 11, litra f), og i overensstemmelse med den eventuelle aftale mellem TSO'erne.

2.10.2.   Deltagelse af direkte udenlandsk kapacitet, som er beliggende i en nabomedlemsstat, og som har en direkte forbindelse til det belgiske net og ikke er tilsluttet nabomedlemsstaternes net

Deltagelse af direkte udenlandsk kapacitet, som er beliggende i en nabomedlemsstat, og som har en direkte forbindelse til det belgiske net og ikke er tilsluttet nabomedlemsstaternes net

| (199) | Direkte udenlandsk kapacitet er ifølge de belgiske myndigheder kapacitet, der er beliggende i en nabomedlemsstat, men har en direkte og eksklusiv forbindelse til det belgiske net og ikke er tilsluttet denne nabomedlemsstats net. |
| --- | --- |

(199)

Direkte udenlandsk kapacitet er ifølge de belgiske myndigheder kapacitet, der er beliggende i en nabomedlemsstat, men har en direkte og eksklusiv forbindelse til det belgiske net og ikke er tilsluttet denne nabomedlemsstats net.

| (200) | Kapaciteten skal også være beliggende i en nabomedlemsstat, med hvilken Belgien har indgået en aftale om direkte udenlandsk kapacitets deltagelse i kapacitetsmekanismen, som sikrer, at






  a) | direkte udenlandsk kapacitets deltagelse beror på en erklæring, hvori den nabomedlemsstat, hvori kapaciteten er beliggende, angiver, at den pågældende kapacitet opfylder en række tekniske, organisatoriske og finansielle krav, som er fastsat i aftalen, og at alle nødvendige tilladelser vedrørende den pågældende kapacitet er udstedt retmæssigt og ubetinget eller vil blive udstedt inden for en rimelig frist |
| --- | --- | --- |

(200)

Kapaciteten skal også være beliggende i en nabomedlemsstat, med hvilken Belgien har indgået en aftale om direkte udenlandsk kapacitets deltagelse i kapacitetsmekanismen, som sikrer, at

a)

direkte udenlandsk kapacitets deltagelse beror på en erklæring, hvori den nabomedlemsstat, hvori kapaciteten er beliggende, angiver, at den pågældende kapacitet opfylder en række tekniske, organisatoriske og finansielle krav, som er fastsat i aftalen, og at alle nødvendige tilladelser vedrørende den pågældende kapacitet er udstedt retmæssigt og ubetinget eller vil blive udstedt inden for en rimelig frist

| b) | direkte udenlandsk kapacitets deltagelse beror på en erklæring, hvori den nabomedlemsstat, hvori kapaciteten er beliggende, angiver, at en sådan deltagelse ikke skaber alvorlige problemer med nabomedlemsstatens forsyningssikkerhed og ikke afskærer den fra den infrastruktur, der er nødvendig for at tage passende hensyn til kendte problemer med kapacitetsbegrænsninger. |
| --- | --- |

b)

direkte udenlandsk kapacitets deltagelse beror på en erklæring, hvori den nabomedlemsstat, hvori kapaciteten er beliggende, angiver, at en sådan deltagelse ikke skaber alvorlige problemer med nabomedlemsstatens forsyningssikkerhed og ikke afskærer den fra den infrastruktur, der er nødvendig for at tage passende hensyn til kendte problemer med kapacitetsbegrænsninger.

| (201) | I perioden fra oktober til december 2019 iværksatte Belgien en høring af nabomedlemsstaterne i overensstemmelse med elforordningens artikel 21, stk. 2. |
| --- | --- |

(201)

I perioden fra oktober til december 2019 iværksatte Belgien en høring af nabomedlemsstaterne i overensstemmelse med elforordningens artikel 21, stk. 2.

2.10.3.   Flaskehalsindtægter

Flaskehalsindtægter

| (202) | Indtægter, der stammer fra tildeling af grænseoverskridende billetter, dvs. adgangsrettigheder for udenlandske kapacitetsudbydere til at deltage i den belgiske kapacitetsmekanisme, fordeles i fuld overensstemmelse med elforordningens artikel 26, stk. 9. |
| --- | --- |

(202)

Indtægter, der stammer fra tildeling af grænseoverskridende billetter, dvs. adgangsrettigheder for udenlandske kapacitetsudbydere til at deltage i den belgiske kapacitetsmekanisme, fordeles i fuld overensstemmelse med elforordningens artikel 26, stk. 9.

| (203) | Belgien har anført, at flaskehalsindtægterne vil blive anvendt til de formål, der er fastsat i elforordningens artikel 19, stk. 2, jf. denne forordnings artikel 26, stk. 9. |
| --- | --- |

(203)

Belgien har anført, at flaskehalsindtægterne vil blive anvendt til de formål, der er fastsat i elforordningens artikel 19, stk. 2, jf. denne forordnings artikel 26, stk. 9.

| (204) | Belgien har bekræftet, at det vil rette sig efter ACER's afgørelse nr. 36/2020, der bl.a. fastlægger metoden til fordeling af indtægter fra tildeling af indgangskapacitet. |
| --- | --- |

(204)

Belgien har bekræftet, at det vil rette sig efter ACER's afgørelse nr. 36/2020, der bl.a. fastlægger metoden til fordeling af indtægter fra tildeling af indgangskapacitet.

2.11.   Kumulering

Kumulering

| (205) | Ifølge artikel 3 i det kongelige dekret om kriterier for adgang til kumuleret støtte og minimumstærsklen for deltagelse er kapacitet, der allerede modtager driftsstøtte, udelukket fra prækvalifikationsfasen. Kapaciteter, der modtager en sådan støtte, kan deltage i prækvalifikationsfasen på betingelse af, at de giver afkald på støtten, såfremt de tildeles en kapacitetsmekanismekontrakt. Energiministeriet vil offentliggøre et skema til bekræftelse af, at der gives afkald på støtten. Kapaciteterne forpligter sig desuden til ikke at søge om anden driftsstøtte i den periode, hvor de har en kapacitetskontrakt, når de indgiver en ansøgning i forbindelse med prækvalifikationsfasen. |
| --- | --- |

(205)

Ifølge artikel 3 i det kongelige dekret om kriterier for adgang til kumuleret støtte og minimumstærsklen for deltagelse er kapacitet, der allerede modtager driftsstøtte, udelukket fra prækvalifikationsfasen. Kapaciteter, der modtager en sådan støtte, kan deltage i prækvalifikationsfasen på betingelse af, at de giver afkald på støtten, såfremt de tildeles en kapacitetsmekanismekontrakt. Energiministeriet vil offentliggøre et skema til bekræftelse af, at der gives afkald på støtten. Kapaciteterne forpligter sig desuden til ikke at søge om anden driftsstøtte i den periode, hvor de har en kapacitetskontrakt, når de indgiver en ansøgning i forbindelse med prækvalifikationsfasen.

2.12.   Budget og finansieringsmekanisme

Budget og finansieringsmekanisme

2.12.1.   Budget

Budget

| (206) | De præcise omkostninger til foranstaltningen vil afhænge af auktionerne. Ifølge det seneste omkostningsoverslag, som de belgiske myndigheder har fremlagt, og som rådgivningsfirmaet Haulogy udarbejdede i januar 2021 på bestilling af de belgiske myndigheder, kan de samlede omkostninger til foranstaltningen anslås til mellem 238 og 253 mio. EUR om året. |
| --- | --- |

(206)

De præcise omkostninger til foranstaltningen vil afhænge af auktionerne. Ifølge det seneste omkostningsoverslag, som de belgiske myndigheder har fremlagt, og som rådgivningsfirmaet Haulogy udarbejdede i januar 2021 på bestilling af de belgiske myndigheder, kan de samlede omkostninger til foranstaltningen anslås til mellem 238 og 253 mio. EUR om året.

2.12.2.   Foranstaltningens finansiering

Foranstaltningens finansiering

| (207) | Det belgiske parlament vedtog den 16. juli 2020 en resolution (80), hvoraf det fremgår, at omkostningerne til kapacitetsmekanismen skal finansieres på grundlag af Elias »offentlige serviceforpligtelse" via nettarifferne. |
| --- | --- |

(207)

Det belgiske parlament vedtog den 16. juli 2020 en resolution (80), hvoraf det fremgår, at omkostningerne til kapacitetsmekanismen skal finansieres på grundlag af Elias »offentlige serviceforpligtelse" via nettarifferne.

80

| (208) | De belgiske myndigheder har anført, at kapacitetsmekanismen finansieres af skattelignende gebyrer eller afgifter, der pålægges støttemodtagerne. Ifølge ellovens artikel 12, stk. 1, er tilslutning, brug af infrastruktur og elektriske systemer og i givet fald systemoperatørens systemydelser underlagt tariffer for forvaltning af transmissionssystemet og af net, der har en transportfunktion. I henhold til ellovens artikel 12, stk. 13, skal systemoperatøren endvidere hurtigst muligt meddele sine netbrugere de tariffer, som operatøren skal anvende, og stille dem til rådighed for alle, der beder om det. |
| --- | --- |

(208)

De belgiske myndigheder har anført, at kapacitetsmekanismen finansieres af skattelignende gebyrer eller afgifter, der pålægges støttemodtagerne. Ifølge ellovens artikel 12, stk. 1, er tilslutning, brug af infrastruktur og elektriske systemer og i givet fald systemoperatørens systemydelser underlagt tariffer for forvaltning af transmissionssystemet og af net, der har en transportfunktion. I henhold til ellovens artikel 12, stk. 13, skal systemoperatøren endvidere hurtigst muligt meddele sine netbrugere de tariffer, som operatøren skal anvende, og stille dem til rådighed for alle, der beder om det.

| (209) | Ifølge ellovens artikel 12, stk. 5, nr. 11), skal nettoomkostningerne i forbindelse med de offentlige serviceopgaver, der pålægges ved denne lov, medregnes i tarifferne på en gennemsigtig og ikke-diskriminerende måde i overensstemmelse med de gældende love og administrative bestemmelser. |
| --- | --- |

(209)

Ifølge ellovens artikel 12, stk. 5, nr. 11), skal nettoomkostningerne i forbindelse med de offentlige serviceopgaver, der pålægges ved denne lov, medregnes i tarifferne på en gennemsigtig og ikke-diskriminerende måde i overensstemmelse med de gældende love og administrative bestemmelser.

| (210) | I henhold til artikel 4, stk. 2, i den bekendtgørelse, som CREG vedtog den 28. juni 2018 på grundlag af ellovens artikel 12 (81), og som indeholder nettarifferne for perioden 2020-2023, er nettarifferne de priser, som netbrugerne skal betale til netoperatøren. Ifølge samme bekendtgørelses artikel 4, stk. 7, sondres der i den generelle tarifstruktur mellem transporttariffer, der omfatter systemoperatørens samlede indtægter, og tariffer for offentlige serviceforpligtelser. Bekendtgørelsens artikel 6 bestemmer, at tariffer for offentlige serviceforpligtelser kompenserer for nettoomkostningerne ved disse forpligtelser, herunder forvaltnings- og finansieringsomkostninger, som påhviler systemoperatøren, og for hvilke der ikke ved lov, dekret eller anordning eller gennemførelsesdekreter hertil er fastsat en specifik kompensationsordning baseret på et tillægsgebyr eller en anden afgift til godtgørelse af systemoperatørens ydelser. |
| --- | --- |

(210)

I henhold til artikel 4, stk. 2, i den bekendtgørelse, som CREG vedtog den 28. juni 2018 på grundlag af ellovens artikel 12 (81), og som indeholder nettarifferne for perioden 2020-2023, er nettarifferne de priser, som netbrugerne skal betale til netoperatøren. Ifølge samme bekendtgørelses artikel 4, stk. 7, sondres der i den generelle tarifstruktur mellem transporttariffer, der omfatter systemoperatørens samlede indtægter, og tariffer for offentlige serviceforpligtelser. Bekendtgørelsens artikel 6 bestemmer, at tariffer for offentlige serviceforpligtelser kompenserer for nettoomkostningerne ved disse forpligtelser, herunder forvaltnings- og finansieringsomkostninger, som påhviler systemoperatøren, og for hvilke der ikke ved lov, dekret eller anordning eller gennemførelsesdekreter hertil er fastsat en specifik kompensationsordning baseret på et tillægsgebyr eller en anden afgift til godtgørelse af systemoperatørens ydelser.

81

| (211) | På denne baggrund vil TSO'en hvert år forelægge et forslag til en tarif for den offentlige serviceforpligtelse for CREG til godkendelse, ledsaget af et budget med en prognose for kapacitetsmekanismens samlede omkostninger (kapacitetsvederlag og TSO'ens forvaltnings- og udviklingsomkostninger) og indtægter for det efterfølgende år. Den foreslåede tarif for den offentlige serviceforpligtelse vil også tage højde for den saldo, der er fremført fra det foregående regnskabsår. |
| --- | --- |

(211)

På denne baggrund vil TSO'en hvert år forelægge et forslag til en tarif for den offentlige serviceforpligtelse for CREG til godkendelse, ledsaget af et budget med en prognose for kapacitetsmekanismens samlede omkostninger (kapacitetsvederlag og TSO'ens forvaltnings- og udviklingsomkostninger) og indtægter for det efterfølgende år. Den foreslåede tarif for den offentlige serviceforpligtelse vil også tage højde for den saldo, der er fremført fra det foregående regnskabsår.

| (212) | Ved årets udgang vil TSO'en forelægge en tarifrapport for CREG til godkendelse, som angiver de faktiske omkostninger og indtægter for det foregående år og de indtægter, der hidrører fra tariffens anvendelse. Efter at have kontrolleret, om dataene er nøjagtige, og om TSO'ens omkostninger til forvaltning og udvikling af kapacitetsmekanismen er rimelige, vil CREG beregne den saldo, der skal fremføres. |
| --- | --- |

(212)

Ved årets udgang vil TSO'en forelægge en tarifrapport for CREG til godkendelse, som angiver de faktiske omkostninger og indtægter for det foregående år og de indtægter, der hidrører fra tariffens anvendelse. Efter at have kontrolleret, om dataene er nøjagtige, og om TSO'ens omkostninger til forvaltning og udvikling af kapacitetsmekanismen er rimelige, vil CREG beregne den saldo, der skal fremføres.

| (213) | Eventuelle indtægter fra kapacitetsmekanismen vil blive anvendt til dækning af de omkostninger, der indgår i tariffen for den offentlige serviceforpligtelse, jf. dog elforordningens artikel 26, stk. 9. |
| --- | --- |

(213)

Eventuelle indtægter fra kapacitetsmekanismen vil blive anvendt til dækning af de omkostninger, der indgår i tariffen for den offentlige serviceforpligtelse, jf. dog elforordningens artikel 26, stk. 9.

| (214) | Tariffen angives i EUR/MWh og anvendes ensartet for alle forbrugere (direkte for forbrugere, der er tilsluttet transmissionsnettet, eller indirekte, via distributionssystemoperatøren og leverandørerne, for forbrugere, der er tilsluttet distributionsnettet). |
| --- | --- |

(214)

Tariffen angives i EUR/MWh og anvendes ensartet for alle forbrugere (direkte for forbrugere, der er tilsluttet transmissionsnettet, eller indirekte, via distributionssystemoperatøren og leverandørerne, for forbrugere, der er tilsluttet distributionsnettet).

| (215) | De specifikke bestemmelser om finansiering af kapacitetsmekanismen anvendes tidligst fra januar 2025 som fastsat i ellovens artikel 7j, stk. 15. |
| --- | --- |

(215)

De specifikke bestemmelser om finansiering af kapacitetsmekanismen anvendes tidligst fra januar 2025 som fastsat i ellovens artikel 7j, stk. 15.

| (216) | Ifølge parlamentets resolution vil tariffen senest fra 2029 blive opkrævet på grundlag af spidseffekten afhængig af indførelsen af intelligente målere i regionerne. Regeringen vil derfor senest fra udgangen af 2023 gennemføre en analyse af den forventede indførelse af intelligente målere. |
| --- | --- |

(216)

Ifølge parlamentets resolution vil tariffen senest fra 2029 blive opkrævet på grundlag af spidseffekten afhængig af indførelsen af intelligente målere i regionerne. Regeringen vil derfor senest fra udgangen af 2023 gennemføre en analyse af den forventede indførelse af intelligente målere.

2.13.   Varighed

Varighed

| (217) | Belgien har anmodet om en godkendelse af kapacitetsmekanismen for den maksimalt tilladte periode på ti år (82) regnet fra datoen for den første auktion. |
| --- | --- |

(217)

Belgien har anmodet om en godkendelse af kapacitetsmekanismen for den maksimalt tilladte periode på ti år (82) regnet fra datoen for den første auktion.

82

| (218) | Belgien har forpligtet sig til at indsætte en bestemmelse i elloven om, at der, hvis der ikke er indgået nogen ny kapacitetsaftale i tre sammenhængende år i overensstemmelse med ellovens artikel 7j, stk. 11, ikke vil blive afholdt nye auktioner som led i kapacitetsmekanismen med virkning fra det efterfølgende år. |
| --- | --- |

(218)

Belgien har forpligtet sig til at indsætte en bestemmelse i elloven om, at der, hvis der ikke er indgået nogen ny kapacitetsaftale i tre sammenhængende år i overensstemmelse med ellovens artikel 7j, stk. 11, ikke vil blive afholdt nye auktioner som led i kapacitetsmekanismen med virkning fra det efterfølgende år.

2.14.   Støttens gennemsigtighed og virksomheder, der er i krise eller ikke har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte

Støttens gennemsigtighed og virksomheder, der er i krise eller ikke har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte

| (219) | Belgien har anført, at det vil overholde kravene i Kommissionens meddelelse om gennemsigtighed (83). |
| --- | --- |

(219)

Belgien har anført, at det vil overholde kravene i Kommissionens meddelelse om gennemsigtighed (83).

83

| (220) | Belgien har forpligtet sig til at indstille tildeling og/eller udbetaling af enhver støtte i henhold til den anmeldte støtteordning til virksomheder, som har draget fordel af tidligere ulovlig støtte, der er erklæret ulovlig i en afgørelse vedtaget af Kommissionen. |
| --- | --- |

(220)

Belgien har forpligtet sig til at indstille tildeling og/eller udbetaling af enhver støtte i henhold til den anmeldte støtteordning til virksomheder, som har draget fordel af tidligere ulovlig støtte, der er erklæret ulovlig i en afgørelse vedtaget af Kommissionen.

| (221) | Belgien har anført, at der ikke vil blive ydet støtte til kriseramte modtagere (84). |
| --- | --- |

(221)

Belgien har anført, at der ikke vil blive ydet støtte til kriseramte modtagere (84).

84

2.15.   Begrundelse for indledning af proceduren

Begrundelse for indledning af proceduren

| (222) | Kommissionen har været i tvivl om, hvorvidt visse aspekter af foranstaltningen er forenelige med det indre marked. |
| --- | --- |

(222)

Kommissionen har været i tvivl om, hvorvidt visse aspekter af foranstaltningen er forenelige med det indre marked.

| (223) | På grundlag af de foreliggende oplysninger og de forhold, der er beskrevet i åbningsafgørelsen, har Kommissionen anmodet om præcisering og om bemærkninger vedrørende følgende spørgsmål:






  a) | foranstaltningens nødvendighed:






  — | om de belgiske myndigheder har identificeret ressourcetilstrækkelighedsproblemet tilstrækkeligt, og om de har analyseret og kvantificeret det korrekt |
| --- | --- | --- | --- |

(223)

På grundlag af de foreliggende oplysninger og de forhold, der er beskrevet i åbningsafgørelsen, har Kommissionen anmodet om præcisering og om bemærkninger vedrørende følgende spørgsmål:

a)

foranstaltningens nødvendighed:

—

om de belgiske myndigheder har identificeret ressourcetilstrækkelighedsproblemet tilstrækkeligt, og om de har analyseret og kvantificeret det korrekt

| b) | foranstaltningens hensigtsmæssighed:






  — | om reglerne for adgang til flerårige kontrakter sikrer lige muligheder for alle og navnlig for aktører, der har høje investeringsomkostninger og høje reduktionsfaktorer |
| --- | --- | --- |

b)

foranstaltningens hensigtsmæssighed:

—

om reglerne for adgang til flerårige kontrakter sikrer lige muligheder for alle og navnlig for aktører, der har høje investeringsomkostninger og høje reduktionsfaktorer

| c) | foranstaltningens proportionalitet:






  — | om den mængde, der skal anskaffes på auktionen, står i rimeligt forhold til formålet med forsyningssikkerheden. |
| --- | --- | --- |

c)

foranstaltningens proportionalitet:

—

om den mængde, der skal anskaffes på auktionen, står i rimeligt forhold til formålet med forsyningssikkerheden.

| d) | undgåelse af negative virkninger på konkurrence og samhandel:






  — | om foranstaltningen vil undgå sådanne virkninger, eftersom indirekte udenlandsk kapacitet kun vil få adgang til etårige kontrakter og vil være underlagt det mellemliggende prisloft. |
| --- | --- | --- |

d)

undgåelse af negative virkninger på konkurrence og samhandel:

—

om foranstaltningen vil undgå sådanne virkninger, eftersom indirekte udenlandsk kapacitet kun vil få adgang til etårige kontrakter og vil være underlagt det mellemliggende prisloft.

| — | om foranstaltningen mindsker incitamenterne til at investere i samkøringslinjers kapacitet. |
| --- | --- |

—

om foranstaltningen mindsker incitamenterne til at investere i samkøringslinjers kapacitet.

| (224) | Kommissionen har også været i tvivl om, hvorvidt foranstaltningen er forenelig med uløseligt forbundne EU-retlige bestemmelser, nemlig elforordningens artikel 22 og 24. |
| --- | --- |

(224)

Kommissionen har også været i tvivl om, hvorvidt foranstaltningen er forenelig med uløseligt forbundne EU-retlige bestemmelser, nemlig elforordningens artikel 22 og 24.

3.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (225) | I dette afsnit opsummeres de bemærkninger, som Kommissionen under høringsperioden modtog fra 15 interesserede parter og især fra interessenter, der er aktive i energisektoren, samt fra brancheorganisationer og ikke-statslige organisationer. Der blev også modtaget bemærkninger fra et naboland og dets TSO. |
| --- | --- |

(225)

I dette afsnit opsummeres de bemærkninger, som Kommissionen under høringsperioden modtog fra 15 interesserede parter og især fra interessenter, der er aktive i energisektoren, samt fra brancheorganisationer og ikke-statslige organisationer. Der blev også modtaget bemærkninger fra et naboland og dets TSO.

3.1.   Foranstaltningens nødvendighed

Foranstaltningens nødvendighed

| (226) | Flere interessenter kommenterede spørgsmålet om, hvorvidt behovet for en kapacitetsmekanisme er blevet påvist, og beregningen af auktionsmængder, og nogle af dem kom ind på begge emner. |
| --- | --- |

(226)

Flere interessenter kommenterede spørgsmålet om, hvorvidt behovet for en kapacitetsmekanisme er blevet påvist, og beregningen af auktionsmængder, og nogle af dem kom ind på begge emner.

| (227) | Fire interesserede parter mente, at dette behov ikke er blevet påvist i tilstrækkelig grad. Tre andre parter mente derimod, at der er et behov, og understregede, at der bør handles hurtigt. |
| --- | --- |

(227)

Fire interesserede parter mente, at dette behov ikke er blevet påvist i tilstrækkelig grad. Tre andre parter mente derimod, at der er et behov, og understregede, at der bør handles hurtigt.

| (228) | Tre interesserede parter anførte, at det ikke vil være hensigtsmæssigt at anvende EU-HiLo-scenariet til fastlæggelse af ressourcetilstrækkelighedsproblemets omfang, eftersom det kan resultere i overvurdering af problemet og forvridning af elektricitetsmarkedet. |
| --- | --- |

(228)

Tre interesserede parter anførte, at det ikke vil være hensigtsmæssigt at anvende EU-HiLo-scenariet til fastlæggelse af ressourcetilstrækkelighedsproblemets omfang, eftersom det kan resultere i overvurdering af problemet og forvridning af elektricitetsmarkedet.

| (229) | Fire interesserede parter påpegede, at den seneste ERAA-metode og VOLL/CONE/RS-metoden finder fuld anvendelse på den foreslåede belgiske kapacitetsmekanisme. |
| --- | --- |

(229)

Fire interesserede parter påpegede, at den seneste ERAA-metode og VOLL/CONE/RS-metoden finder fuld anvendelse på den foreslåede belgiske kapacitetsmekanisme.

| (230) | Fem interesserede parter angav, at de tidligere tilstrækkelighedsundersøgelser, der er blevet anvendt for at godtgøre behovet for kapacitetsmekanismen, ikke er forenelige med ERAA-metoden, navnlig fordi






  a) | klimadatabasen ifølge ERAA-metoden skal begrænses til 30 historiske år, hvorimod Belgien har anvendt 35 |
| --- | --- | --- |

(230)

Fem interesserede parter angav, at de tidligere tilstrækkelighedsundersøgelser, der er blevet anvendt for at godtgøre behovet for kapacitetsmekanismen, ikke er forenelige med ERAA-metoden, navnlig fordi

a)

klimadatabasen ifølge ERAA-metoden skal begrænses til 30 historiske år, hvorimod Belgien har anvendt 35

| b) | undersøgelserne ikke tager tilstrækkeligt hensyn til de forventede resultater af gennemførelsesplanen og/eller anvendelsen af forventede markedsindtægter i stedet for medianindtægter |
| --- | --- |

b)

undersøgelserne ikke tager tilstrækkeligt hensyn til de forventede resultater af gennemførelsesplanen og/eller anvendelsen af forventede markedsindtægter i stedet for medianindtægter

| c) | undersøgelserne ikke tager hensyn til den forventede knaphedsfunktion eller til manglende prislofter, hvilket vil stride mod elforordningens artikel 20, stk. 3, litra c), og artikel 23, stk. 5, litra e) |
| --- | --- |

c)

undersøgelserne ikke tager hensyn til den forventede knaphedsfunktion eller til manglende prislofter, hvilket vil stride mod elforordningens artikel 20, stk. 3, litra c), og artikel 23, stk. 5, litra e)

| d) | der bør tages hensyn til en hurtigere udrulning af intelligente målere og til udvikling af offshorevindkraft i den nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering som anbefalet i Europa-Kommissionens udtalelse om den belgiske gennemførelsesplan. Der bør ved analysen af behovet for en kapacitetsmekanisme også tages hensyn til reglen om en minRAM på 70 %. |
| --- | --- |

d)

der bør tages hensyn til en hurtigere udrulning af intelligente målere og til udvikling af offshorevindkraft i den nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering som anbefalet i Europa-Kommissionens udtalelse om den belgiske gennemførelsesplan. Der bør ved analysen af behovet for en kapacitetsmekanisme også tages hensyn til reglen om en minRAM på 70 %.

| (231) | En interesseret part gjorde gældende, at Belgien ikke kan afholde den første auktion i 2021 på grundlag af en forældet og ikke-overensstemmende national ressourcetilstrækkelighedsvurdering. Efter denne parts opfattelse bør kapacitetsmekanismen slet ikke indføres, før den europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering fremlægges. |
| --- | --- |

(231)

En interesseret part gjorde gældende, at Belgien ikke kan afholde den første auktion i 2021 på grundlag af en forældet og ikke-overensstemmende national ressourcetilstrækkelighedsvurdering. Efter denne parts opfattelse bør kapacitetsmekanismen slet ikke indføres, før den europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering fremlægges.

| (232) | Fire interesserede parter påpegede, at den pålidelighedsstandard, som Belgien har anvendt til at påvise behovet for en kapacitetsmekanisme og/eller til at beregne mængden for den første auktion, ikke er i overensstemmelse med den metode, der kræves i elforordningen. |
| --- | --- |

(232)

Fire interesserede parter påpegede, at den pålidelighedsstandard, som Belgien har anvendt til at påvise behovet for en kapacitetsmekanisme og/eller til at beregne mængden for den første auktion, ikke er i overensstemmelse med den metode, der kræves i elforordningen.

| (233) | En interesseret part gjorde gældende, at der skal være sammenhæng i de procedurer, metoder, data og scenarier, som anvendes dels til at påvise behovet for en kapacitetsmekanisme, dels til at fastlægge den mængde, der skal bortauktioneres i forbindelse med en sådan kapacitetsmekanisme. |
| --- | --- |

(233)

En interesseret part gjorde gældende, at der skal være sammenhæng i de procedurer, metoder, data og scenarier, som anvendes dels til at påvise behovet for en kapacitetsmekanisme, dels til at fastlægge den mængde, der skal bortauktioneres i forbindelse med en sådan kapacitetsmekanisme.

| (234) | En anden interesseret part påpegede, at pålidelighedsstandarden og metoden til fastsættelse af VOLL og CONE vil kunne ændres i tidsrummet mellem den oprindelige T-4-auktion og de efterfølgende auktioner, hvilket kan resultere i ændrede mængder. |
| --- | --- |

(234)

En anden interesseret part påpegede, at pålidelighedsstandarden og metoden til fastsættelse af VOLL og CONE vil kunne ændres i tidsrummet mellem den oprindelige T-4-auktion og de efterfølgende auktioner, hvilket kan resultere i ændrede mængder.

3.2.   Foranstaltningens hensigtsmæssighed

Foranstaltningens hensigtsmæssighed

3.2.1.   Valg af instrument

Valg af instrument

| (235) | Tre interesserede parter mener, at det konstaterede tilstrækkelighedsproblem vil kunne håndteres bedre med en strategisk reserve end med en markedsdækkende kapacitetsmekanisme. Nogle parter anførte, at løsningen med en strategisk reserve ikke er blevet vurderet. |
| --- | --- |

(235)

Tre interesserede parter mener, at det konstaterede tilstrækkelighedsproblem vil kunne håndteres bedre med en strategisk reserve end med en markedsdækkende kapacitetsmekanisme. Nogle parter anførte, at løsningen med en strategisk reserve ikke er blevet vurderet.

3.2.2.   Foranstaltningens åbenhed over for alle relevante kapacitetsudbydere

Foranstaltningens åbenhed over for alle relevante kapacitetsudbydere

| (236) | En interesseret part foreslog, at der indføres en T-2-auktion for at undgå overforsyning i forbindelse med T-4-auktionen som følge af overforsigtige antagelser og for at tage hensyn til en ændret pålidelighedsstandard baseret på ACER's metode. |
| --- | --- |

(236)

En interesseret part foreslog, at der indføres en T-2-auktion for at undgå overforsyning i forbindelse med T-4-auktionen som følge af overforsigtige antagelser og for at tage hensyn til en ændret pålidelighedsstandard baseret på ACER's metode.

| (237) | En interesseret part gjorde også gældende, at deltagelsesberettigede kapacitetsindehavere (f.eks. kraftvarmeanlæg med en kapacitet på over 1 MW) udelukkes fra at deltage, hvis de i en periode modtager driftsstøtte via grønne certifikater (GSC) og/eller kraftvarmecertifikater (CHP). |
| --- | --- |

(237)

En interesseret part gjorde også gældende, at deltagelsesberettigede kapacitetsindehavere (f.eks. kraftvarmeanlæg med en kapacitet på over 1 MW) udelukkes fra at deltage, hvis de i en periode modtager driftsstøtte via grønne certifikater (GSC) og/eller kraftvarmecertifikater (CHP).

3.3.   Tilskyndelsesvirkning

Tilskyndelsesvirkning

3.3.1.   Støtteberettigede investeringsomkostninger

Støtteberettigede investeringsomkostninger

| (238) | En interesseret part påpegede, at udgifter, der gør det muligt for kapaciteten at overholde miljøstandarder som omhandlet i artikel 3, stk. 2, nr. 1), i udkastet til kongeligt dekret om investeringstærskler, ikke bør give adgang til langvarige kontrakter. |
| --- | --- |

(238)

En interesseret part påpegede, at udgifter, der gør det muligt for kapaciteten at overholde miljøstandarder som omhandlet i artikel 3, stk. 2, nr. 1), i udkastet til kongeligt dekret om investeringstærskler, ikke bør give adgang til langvarige kontrakter.

3.4.   Proportionalitet

Proportionalitet

3.4.1.   Mængde, der skal anskaffes

Mængde, der skal anskaffes

| (239) | Ifølge en interesseret part bør parametrene for fastlæggelse af den mængde kapacitet, der skal anskaffes på auktionen, godkendes på grundlag af et forslag fra reguleringsmyndigheden. Den samme interesserede part anførte, at det ikke er muligt at ændre et forslag fra reguleringsmyndigheden, og at medlemsstaten kun kan forkaste det og anmode om et nyt forslag. |
| --- | --- |

(239)

Ifølge en interesseret part bør parametrene for fastlæggelse af den mængde kapacitet, der skal anskaffes på auktionen, godkendes på grundlag af et forslag fra reguleringsmyndigheden. Den samme interesserede part anførte, at det ikke er muligt at ændre et forslag fra reguleringsmyndigheden, og at medlemsstaten kun kan forkaste det og anmode om et nyt forslag.

3.4.2.   Finansieringsmekanisme

Finansieringsmekanisme

| (240) | En interesseret part gjorde gældende, at lagringsanlæg bør fritages for den offentlige serviceforpligtelse til finansiering af kapacitetsmekanismen. Fritagelsen bør omfatte lagring både foran måleren og bag måleren. |
| --- | --- |

(240)

En interesseret part gjorde gældende, at lagringsanlæg bør fritages for den offentlige serviceforpligtelse til finansiering af kapacitetsmekanismen. Fritagelsen bør omfatte lagring både foran måleren og bag måleren.

| (241) | En anden part anførte, at finansieringsmekanismen vil kunne påvirke kapacitetsmekanismens kapacitetsmængde. Hvis de afgifter, der skal finansiere kapacitetsmekanismen, eksempelvis knyttes til forbruget af elektricitet i perioder med høj efterspørgsel, kan det ses som et incitament for de pågældende parter til at nedsætte deres forbrug, mens efterspørgslen er høj, hvilket mindsker behovet for bortauktionering af kapacitet. |
| --- | --- |

(241)

En anden part anførte, at finansieringsmekanismen vil kunne påvirke kapacitetsmekanismens kapacitetsmængde. Hvis de afgifter, der skal finansiere kapacitetsmekanismen, eksempelvis knyttes til forbruget af elektricitet i perioder med høj efterspørgsel, kan det ses som et incitament for de pågældende parter til at nedsætte deres forbrug, mens efterspørgslen er høj, hvilket mindsker behovet for bortauktionering af kapacitet.

3.5.   Undgåelse af uforholdsmæssigt store virkninger på konkurrence og samhandel

Undgåelse af uforholdsmæssigt store virkninger på konkurrence og samhandel

3.5.1.   Foranstaltningens åbenhed over for alle relevante kapacitetsudbydere

Foranstaltningens åbenhed over for alle relevante kapacitetsudbydere

3.5.1.1.   Aggregering

Aggregering

| (242) | To interesserede parter gjorde gældende, at de nuværende regler for adgang til flerårige kontrakter hindrer aggregering. Det gælder i særdeleshed for reglen om, at det anlæg i en aggregeret portefølje, der har den korteste kontrakt, bestemmer kontraktvarigheden for hele porteføljen. |
| --- | --- |

(242)

To interesserede parter gjorde gældende, at de nuværende regler for adgang til flerårige kontrakter hindrer aggregering. Det gælder i særdeleshed for reglen om, at det anlæg i en aggregeret portefølje, der har den korteste kontrakt, bestemmer kontraktvarigheden for hele porteføljen.

| (243) | To andre interesserede parter gjorde gældende, at tærsklen for individuel aggregering bør tilpasses. Det fremgår i øjeblikket af udkastet til regler om kapacitetsmekanismens funktion, at kapaciteter, der er underlagt en daglig planlægningsforpligtelse, ikke kan indgå i en aggregeret CMU. |
| --- | --- |

(243)

To andre interesserede parter gjorde gældende, at tærsklen for individuel aggregering bør tilpasses. Det fremgår i øjeblikket af udkastet til regler om kapacitetsmekanismens funktion, at kapaciteter, der er underlagt en daglig planlægningsforpligtelse, ikke kan indgå i en aggregeret CMU.

| (244) | En interesseret part anførte, at det ikke er muligt for anlæg med en effekt på over 25 MW at deltage via aggregering. Den interesserede part mente derfor, at denne tærskel burde fastsættes til 75 MW. |
| --- | --- |

(244)

En interesseret part anførte, at det ikke er muligt for anlæg med en effekt på over 25 MW at deltage via aggregering. Den interesserede part mente derfor, at denne tærskel burde fastsættes til 75 MW.

3.5.1.2.   Investeringstærskler

Investeringstærskler

| (245) | Tre interesserede parter gjorde angav, at niveauet for investeringstærskler for flerårige kontrakter ikke afspejler den seneste markedsudvikling og derfor ikke sikrer teknologisk neutralitet og vil føre til forskelsbehandling mellem visse teknologiklasser (H/HL-klassen frem for F-klassen for CCGT og OCGT) og mellem eksisterende og nye kapaciteter. |
| --- | --- |

(245)

Tre interesserede parter gjorde angav, at niveauet for investeringstærskler for flerårige kontrakter ikke afspejler den seneste markedsudvikling og derfor ikke sikrer teknologisk neutralitet og vil føre til forskelsbehandling mellem visse teknologiklasser (H/HL-klassen frem for F-klassen for CCGT og OCGT) og mellem eksisterende og nye kapaciteter.

| (246) | En part fremførte, at investeringer, der skaber fleksibilitet eller øger den reducerede kapacitet uden at øge den installerede kapacitet, også bør betragtes som støtteberettigede omkostninger. Ifølge denne interesserede part vil investeringer i budgivere, en større energibeholder til et eksisterende batteri eller lagringskapacitet for industriprocesser således være udelukket fra flerårige kontrakter. |
| --- | --- |

(246)

En part fremførte, at investeringer, der skaber fleksibilitet eller øger den reducerede kapacitet uden at øge den installerede kapacitet, også bør betragtes som støtteberettigede omkostninger. Ifølge denne interesserede part vil investeringer i budgivere, en større energibeholder til et eksisterende batteri eller lagringskapacitet for industriprocesser således være udelukket fra flerårige kontrakter.

3.5.1.3.   Reduktionsfaktorer

Reduktionsfaktorer

| (247) | To interesserede parter gjorde gældende, at de belgiske reduktionsfaktorer i sammenligning med kapacitetsmekanismer i nabolande såsom Frankrig eller Det Forenede Kongerige risikerer at gå hårdt ud over teknologier såsom lagring, fleksibelt elforbrug eller vedvarende energi. |
| --- | --- |

(247)

To interesserede parter gjorde gældende, at de belgiske reduktionsfaktorer i sammenligning med kapacitetsmekanismer i nabolande såsom Frankrig eller Det Forenede Kongerige risikerer at gå hårdt ud over teknologier såsom lagring, fleksibelt elforbrug eller vedvarende energi.

| (248) | En interesseret part angav, at de reduktionsfaktorer, der overvejes for den belgiske kapacitetsmekanisme og beskrives i åbningsafgørelsen, skaber alvorlige hindringer for markedsadgangen. Det gælder i særdeleshed for lagring og i almindelighed for energibegrænsede kapacitetsudbydere. |
| --- | --- |

(248)

En interesseret part angav, at de reduktionsfaktorer, der overvejes for den belgiske kapacitetsmekanisme og beskrives i åbningsafgørelsen, skaber alvorlige hindringer for markedsadgangen. Det gælder i særdeleshed for lagring og i almindelighed for energibegrænsede kapacitetsudbydere.

3.5.1.4.   Tilbagebetalingsforpligtelse

Tilbagebetalingsforpligtelse

| (249) | To interesserede parter gjorde gældende, at de tilbagebetalingsforpligtelser, der fastsættes i kapacitetskontrakterne, skelner mellem kapacitetsmarkedsenheder med en »fuldstændig plan" og en »ufuldstændig plan" og bryder med princippet om en »enkelt strikepris". |
| --- | --- |

(249)

To interesserede parter gjorde gældende, at de tilbagebetalingsforpligtelser, der fastsættes i kapacitetskontrakterne, skelner mellem kapacitetsmarkedsenheder med en »fuldstændig plan" og en »ufuldstændig plan" og bryder med princippet om en »enkelt strikepris".

| (250) | Ifølge en interesseret part fører »tilbagebetalingsforpligtelsens" funktion til forskelsbehandling af kapacitetsoperatører, der har en fuldstændig plan, eftersom der ikke tages hensyn til disse operatørers afdækningsaktiviteter, hvor de sælger en stor del af deres forventede mængde på forhånd på forwardmarkederne. De risikerer derfor at skulle tilbagebetale indtægter, som de ikke har haft. Operatører, der har en ufuldstændig plan, gives derimod betydelig fleksibilitet, således at de faktisk kan angive individuelle markedspriser, der fungerer som strikeprisen, hvilket begrænser risikoen for, at de skal tilbagebetale indtægter, som de ikke har haft, og også gør det muligt at undgå tilbagebetalingsforpligtelsen. |
| --- | --- |

(250)

Ifølge en interesseret part fører »tilbagebetalingsforpligtelsens" funktion til forskelsbehandling af kapacitetsoperatører, der har en fuldstændig plan, eftersom der ikke tages hensyn til disse operatørers afdækningsaktiviteter, hvor de sælger en stor del af deres forventede mængde på forhånd på forwardmarkederne. De risikerer derfor at skulle tilbagebetale indtægter, som de ikke har haft. Operatører, der har en ufuldstændig plan, gives derimod betydelig fleksibilitet, således at de faktisk kan angive individuelle markedspriser, der fungerer som strikeprisen, hvilket begrænser risikoen for, at de skal tilbagebetale indtægter, som de ikke har haft, og også gør det muligt at undgå tilbagebetalingsforpligtelsen.

| (251) | En anden part angav, at tilbagebetalingsforpligtelsen skelner mellem CMU'er med en fuldstændig plan og CMU'er med en ufuldstændig plan, hvilket for det første skyldes den manglende fritagelse for tilbagebetalingsforpligtelsen for kapacitet, som allerede er blevet solgt på forwardmarkederne (og ikke afspejler knaphedspriserne), og for det andet skyldes indførelsen af den »angivne markedspris" for CMU'er, der ikke er underlagt fuldstændige planer, hvilket i praksis resulterer i, at der indføres flere strikepriser. |
| --- | --- |

(251)

En anden part angav, at tilbagebetalingsforpligtelsen skelner mellem CMU'er med en fuldstændig plan og CMU'er med en ufuldstændig plan, hvilket for det første skyldes den manglende fritagelse for tilbagebetalingsforpligtelsen for kapacitet, som allerede er blevet solgt på forwardmarkederne (og ikke afspejler knaphedspriserne), og for det andet skyldes indførelsen af den »angivne markedspris" for CMU'er, der ikke er underlagt fuldstændige planer, hvilket i praksis resulterer i, at der indføres flere strikepriser.

3.5.1.5.   Mellemliggende prisloft

Mellemliggende prisloft

| (252) | En interesseret part var bekymret for, at indførelsen af et mellemliggende prisloft vil fordreje konkurrencen på auktionen, fordi visse eksisterende kapaciteter, der kræver investeringer for at forblive økonomisk rentable, ikke kan være sikre på at skaffe deres »manglende penge" og kan blive tvunget ud af markedet. |
| --- | --- |

(252)

En interesseret part var bekymret for, at indførelsen af et mellemliggende prisloft vil fordreje konkurrencen på auktionen, fordi visse eksisterende kapaciteter, der kræver investeringer for at forblive økonomisk rentable, ikke kan være sikre på at skaffe deres »manglende penge" og kan blive tvunget ud af markedet.

| (253) | Ifølge en interesseret part er der et markant »investeringsunderskud" mellem investeringstærsklen for treårige kontrakter, der i øjeblikket ligger på 177 EUR/kW, og det mellemliggende prisloft, der i øjeblikket forventes at blive på 21-31 EUR/kW, hvilket fører til forskelsbehandling af eksisterende kapaciteter, som har brug for investeringer og også kan have betydelige »manglende penge". |
| --- | --- |

(253)

Ifølge en interesseret part er der et markant »investeringsunderskud" mellem investeringstærsklen for treårige kontrakter, der i øjeblikket ligger på 177 EUR/kW, og det mellemliggende prisloft, der i øjeblikket forventes at blive på 21-31 EUR/kW, hvilket fører til forskelsbehandling af eksisterende kapaciteter, som har brug for investeringer og også kan have betydelige »manglende penge".

3.5.1.6.   Direkte grænseoverskridende kapacitet

Direkte grænseoverskridende kapacitet

| (254) | To interesserede parter anførte, at det kan få uforholdsmæssigt store negative virkninger på konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne, hvis der gives mulighed for direkte grænseoverskridende deltagelse. |
| --- | --- |

(254)

To interesserede parter anførte, at det kan få uforholdsmæssigt store negative virkninger på konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne, hvis der gives mulighed for direkte grænseoverskridende deltagelse.

| (255) | Ifølge disse interesserede parter kan direkte grænseoverskridende deltagelse mindske incitamenterne til at investere i samkøringslinjers kapacitet. Foranstaltningen kan desuden skade sammenkoblingen af markeder, da kapacitetsmekanismen kan føre til en situation, hvor kapacitetsudbyderne søger adgang til det mest attraktive marked med en direkte og eksklusiv forbindelse. Desuden bør der ved foranstaltningen tages hensyn til, i hvilken udstrækning samkøringslinjerne kan afhjælpe eventuelle problemer med utilstrækkelig produktion. |
| --- | --- |

(255)

Ifølge disse interesserede parter kan direkte grænseoverskridende deltagelse mindske incitamenterne til at investere i samkøringslinjers kapacitet. Foranstaltningen kan desuden skade sammenkoblingen af markeder, da kapacitetsmekanismen kan føre til en situation, hvor kapacitetsudbyderne søger adgang til det mest attraktive marked med en direkte og eksklusiv forbindelse. Desuden bør der ved foranstaltningen tages hensyn til, i hvilken udstrækning samkøringslinjerne kan afhjælpe eventuelle problemer med utilstrækkelig produktion.

3.6.   Overholdelse af elforordningen

Overholdelse af elforordningen

3.6.1.   Fortolkning af artikel 24, stk. 1

Fortolkning af artikel 24, stk. 1

| (256) | Ifølge elforordningens artikel 24, stk. 1, kan medlemsstaterne i deres tilstrækkelighedsvurdering tage følsomheder i betragtning, som vedrører »de særlige forhold, der gør sig gældende for national elektricitetsefterspørgsel og -udbud". Kommissionen rejste i åbningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt kapacitetsmekanismen er forenelig med artikel 24, stk. 1, eftersom den belgiske tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelse fra 2019 anvendte EU-HiLo-scenariet, der er baseret på antagelser om den franske elektricitetsforsyning. Fem interesserede parter kritiserede Kommissionens fortolkning af elforordningens artikel 24, stk. 1, for at være for snæver. |
| --- | --- |

(256)

Ifølge elforordningens artikel 24, stk. 1, kan medlemsstaterne i deres tilstrækkelighedsvurdering tage følsomheder i betragtning, som vedrører »de særlige forhold, der gør sig gældende for national elektricitetsefterspørgsel og -udbud". Kommissionen rejste i åbningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt kapacitetsmekanismen er forenelig med artikel 24, stk. 1, eftersom den belgiske tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelse fra 2019 anvendte EU-HiLo-scenariet, der er baseret på antagelser om den franske elektricitetsforsyning. Fem interesserede parter kritiserede Kommissionens fortolkning af elforordningens artikel 24, stk. 1, for at være for snæver.

| (257) | Disse interesserede parter henviste til, at det i ERAA-metoden bekræftes, at nationale ressourcetilstrækkelighedsvurderinger skal have et regionalt anvendelsesområde og kan omfatte yderligere følsomheder. Disse yderligere følsomheders karakter præciseres eller begrænses ikke. Som nævnt i artikel 3, stk. 6, i den nævnte metode kan disse følsomheder vedrøre en lang række ændringer af antagelserne for hele det omfattede geografiske anvendelsesområde, herunder forskellige antagelser om inputdata, bl.a. om installerede kapaciteter. |
| --- | --- |

(257)

Disse interesserede parter henviste til, at det i ERAA-metoden bekræftes, at nationale ressourcetilstrækkelighedsvurderinger skal have et regionalt anvendelsesområde og kan omfatte yderligere følsomheder. Disse yderligere følsomheders karakter præciseres eller begrænses ikke. Som nævnt i artikel 3, stk. 6, i den nævnte metode kan disse følsomheder vedrøre en lang række ændringer af antagelserne for hele det omfattede geografiske anvendelsesområde, herunder forskellige antagelser om inputdata, bl.a. om installerede kapaciteter.

| (258) | En interesseret part bemærkede, at det også bekræftes specifikt i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020 (85) (»miljø- og energiretningslinjerne"), at der i ressourcetilstrækkelighedsvurderingen bør tages hensyn til en »vurdering af indvirkningen af variabel elproduktion, herunder indvirkningen fra nabosystemer". |
| --- | --- |

(258)

En interesseret part bemærkede, at det også bekræftes specifikt i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020 (85) (»miljø- og energiretningslinjerne"), at der i ressourcetilstrækkelighedsvurderingen bør tages hensyn til en »vurdering af indvirkningen af variabel elproduktion, herunder indvirkningen fra nabosystemer".

85

vurdering af indvirkningen af variabel elproduktion, herunder indvirkningen fra nabosystemer

3.6.2.   Administrativ udfasning

Administrativ udfasning

| (259) | To interesserede parter påpegede, at der ikke er taget højde for udfasning af kapacitetsmekanismen i love og administrative bestemmelser. |
| --- | --- |

(259)

To interesserede parter påpegede, at der ikke er taget højde for udfasning af kapacitetsmekanismen i love og administrative bestemmelser.

3.7.   Andre bemærkninger

Andre bemærkninger

3.7.1.   Bæredygtighed

Bæredygtighed

| (260) | To interesserede parter gjorde gældende, at den store andel af kapaciteten, der er øremærket til gas i forbindelse med kapacitetsmekanismen, ikke er forenelig med målene om dekarbonisering af EU og udfasning af subsidier til fossile brændstoffer i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt, miljø- og energiretningslinjerne og den belgiske forbundsregerings støtte til klimaneutralitet i 2050. |
| --- | --- |

(260)

To interesserede parter gjorde gældende, at den store andel af kapaciteten, der er øremærket til gas i forbindelse med kapacitetsmekanismen, ikke er forenelig med målene om dekarbonisering af EU og udfasning af subsidier til fossile brændstoffer i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt, miljø- og energiretningslinjerne og den belgiske forbundsregerings støtte til klimaneutralitet i 2050.

3.7.2.   Udfasning af kernekraft

Udfasning af kernekraft

| (261) | En interesseret part påpegede, at Belgien overvejer at bevare 2 GW kernekraft, hvis evalueringsrapporten om de første kapacitetsauktioner afslører et uventet problem med forsyningssikkerheden. Ifølge denne part rejser dette en lang række spørgsmål med behovet for kapacitetsmekanismen og dens udformning. |
| --- | --- |

(261)

En interesseret part påpegede, at Belgien overvejer at bevare 2 GW kernekraft, hvis evalueringsrapporten om de første kapacitetsauktioner afslører et uventet problem med forsyningssikkerheden. Ifølge denne part rejser dette en lang række spørgsmål med behovet for kapacitetsmekanismen og dens udformning.

3.7.3.   Varighed

Varighed

| (262) | En interesseret part påpegede, at der bør tages hensyn til, at tilstrækkelighedsproblemet mindskes i løbet af året, og undgås en »fastlåsningseffekt" i den måde, hvorpå langsigtede kontrakter tildeles. |
| --- | --- |

(262)

En interesseret part påpegede, at der bør tages hensyn til, at tilstrækkelighedsproblemet mindskes i løbet af året, og undgås en »fastlåsningseffekt" i den måde, hvorpå langsigtede kontrakter tildeles.

| (263) | En interesseret part henviste til, at kontrakternes løbetid (15 år) kan overstige foranstaltningens varighed (10 år), hvilket efter den pågældendes opfattelse vil være i strid med foranstaltningens midlertidige karakter. |
| --- | --- |

(263)

En interesseret part henviste til, at kontrakternes løbetid (15 år) kan overstige foranstaltningens varighed (10 år), hvilket efter den pågældendes opfattelse vil være i strid med foranstaltningens midlertidige karakter.

4.   BEMÆRKNINGER FRA BELGIEN

BEMÆRKNINGER FRA BELGIEN

| (264) | I dette afsnit sammenfattes de bemærkninger, der blev modtaget fra Belgien den 22. oktober 2020 vedrørende åbningsafgørelsen, og de bemærkninger, der blev modtaget den 24. december 2020 vedrørende bemærkninger fra tredjeparter. Det omfatter også de ajourførte oplysninger, som Belgien fremlagde den 28. januar 2021, den 1. marts 2021, den 13. og 27. april 2021, den 4., 5., 19. og 26. maj 2021 og den 17. august 2021. |
| --- | --- |

(264)

I dette afsnit sammenfattes de bemærkninger, der blev modtaget fra Belgien den 22. oktober 2020 vedrørende åbningsafgørelsen, og de bemærkninger, der blev modtaget den 24. december 2020 vedrørende bemærkninger fra tredjeparter. Det omfatter også de ajourførte oplysninger, som Belgien fremlagde den 28. januar 2021, den 1. marts 2021, den 13. og 27. april 2021, den 4., 5., 19. og 26. maj 2021 og den 17. august 2021.

4.1.   Foranstaltningens nødvendighed

Foranstaltningens nødvendighed

| (265) | Det fremgår ifølge Belgien af dets analyse, der støttes af TSO'en, at den manglende kapacitetsmekanisme på grund af udfasningen af kernekraftkapacitet mellem 2022 og 2025, som i øjeblikket tegner sig for over halvdelen af den termiske produktionskapacitet i Belgien, vil påvirke Belgiens elforsyningssikkerhed i negativ retning. En række andre undersøgelser, der i perioden fra 2017 til 2020 blev gennemført af akademikere, teknologiske institutter og det føderale planlægningkontor, bekræfter også dette behov uafhængigt af TSO'ens analyse. |
| --- | --- |

(265)

Det fremgår ifølge Belgien af dets analyse, der støttes af TSO'en, at den manglende kapacitetsmekanisme på grund af udfasningen af kernekraftkapacitet mellem 2022 og 2025, som i øjeblikket tegner sig for over halvdelen af den termiske produktionskapacitet i Belgien, vil påvirke Belgiens elforsyningssikkerhed i negativ retning. En række andre undersøgelser, der i perioden fra 2017 til 2020 blev gennemført af akademikere, teknologiske institutter og det føderale planlægningkontor, bekræfter også dette behov uafhængigt af TSO'ens analyse.

| (266) | Belgien anførte, at der såvel i HiLo-scenariet som i EU-basisscenariet blev påvist et alvorligt problem med forsyningssikkerheden, dvs. en LOLE, der er mere end tre gange højere end det lovbestemte LOLE-kriterium, hvilket understreger behovet for et indgreb i form af en kapacitetsmekanisme. |
| --- | --- |

(266)

Belgien anførte, at der såvel i HiLo-scenariet som i EU-basisscenariet blev påvist et alvorligt problem med forsyningssikkerheden, dvs. en LOLE, der er mere end tre gange højere end det lovbestemte LOLE-kriterium, hvilket understreger behovet for et indgreb i form af en kapacitetsmekanisme.

| (267) | Belgien påpegede, at den metode, som den europæiske og den nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering bør baseres på, først blev godkendt af ACER den 2. oktober 2020. ACER's metode indebærer væsentlige ændringer og lægger derfor op til en gradvis indførelse, således at den første europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering, der offentliggøres i slutningen af 2021, kun vil omfatte visse aspekter af ACER's metode. ENTSO-E regner med, at hele ERAA-metoden vil være indført i 2023. |
| --- | --- |

(267)

Belgien påpegede, at den metode, som den europæiske og den nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering bør baseres på, først blev godkendt af ACER den 2. oktober 2020. ACER's metode indebærer væsentlige ændringer og lægger derfor op til en gradvis indførelse, således at den første europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering, der offentliggøres i slutningen af 2021, kun vil omfatte visse aspekter af ACER's metode. ENTSO-E regner med, at hele ERAA-metoden vil være indført i 2023.

| (268) | Belgien angav, at det ikke kunne forventes, at ACER's metode ville blive anvendt fuldt ud ved den europæiske og den nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering i forbindelse med tidligere undersøgelser, hvor metoden endnu ikke var kendt. Belgien påpegede ikke desto mindre, at mange vigtige elementer fra metoden allerede var blevet indført, før den blev godkendt, f.eks. med hensyn til vurdering af økonomisk levedygtighed, flowbaseret modellering, sandsynlighedsbaseret modellering og udviklingen i andre lande. |
| --- | --- |

(268)

Belgien angav, at det ikke kunne forventes, at ACER's metode ville blive anvendt fuldt ud ved den europæiske og den nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering i forbindelse med tidligere undersøgelser, hvor metoden endnu ikke var kendt. Belgien påpegede ikke desto mindre, at mange vigtige elementer fra metoden allerede var blevet indført, før den blev godkendt, f.eks. med hensyn til vurdering af økonomisk levedygtighed, flowbaseret modellering, sandsynlighedsbaseret modellering og udviklingen i andre lande.

| (269) | Belgien afviste indvendingen om, at kapacitetsmekanismen ikke bør indføres, før den europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering fremlægges. Ifølge Belgien kan medlemsstaterne også foretage supplerende nationale vurderinger og vurdere behovet for en kapacitetsmekanisme på grundlag af en sådan national ressourcetilstrækkelighedsvurdering, og de kan ikke vente på, at en europæisk ressourcetilstrækkelighedsvurdering er helt afsluttet (hvilket forventes at ske i 2023). |
| --- | --- |

(269)

Belgien afviste indvendingen om, at kapacitetsmekanismen ikke bør indføres, før den europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering fremlægges. Ifølge Belgien kan medlemsstaterne også foretage supplerende nationale vurderinger og vurdere behovet for en kapacitetsmekanisme på grundlag af en sådan national ressourcetilstrækkelighedsvurdering, og de kan ikke vente på, at en europæisk ressourcetilstrækkelighedsvurdering er helt afsluttet (hvilket forventes at ske i 2023).

| (270) | Med hensyn til pålidelighedsstandarden påpegede Belgien at metoden til beregning af VOLL og CONE og metoden til fastlæggelse af pålidelighedsstandarden først blev offentliggjort af ACER den 2. oktober 2020. Rent tidsmæssigt er det derfor ikke muligt at sætte kapacitetsmekanismen på pause, indtil der er fastlagt en ny pålidelighedsstandard. Det endelige ansvar for at fastsætte det ønskede forsyningssikkerhedsniveau ligger desuden hos medlemsstaten. |
| --- | --- |

(270)

Med hensyn til pålidelighedsstandarden påpegede Belgien at metoden til beregning af VOLL og CONE og metoden til fastlæggelse af pålidelighedsstandarden først blev offentliggjort af ACER den 2. oktober 2020. Rent tidsmæssigt er det derfor ikke muligt at sætte kapacitetsmekanismen på pause, indtil der er fastlagt en ny pålidelighedsstandard. Det endelige ansvar for at fastsætte det ønskede forsyningssikkerhedsniveau ligger desuden hos medlemsstaten.

| (271) | Med hensyn til de klimaår, der anvendes i de nationale tilstrækkelighedsundersøgelser, forklarede Belgien, at der af hensyn til overensstemmelsen anvendes den samme klimadatabase ved disse undersøgelser som ved MAF, når der ikke er offentliggjort en metode. |
| --- | --- |

(271)

Med hensyn til de klimaår, der anvendes i de nationale tilstrækkelighedsundersøgelser, forklarede Belgien, at der af hensyn til overensstemmelsen anvendes den samme klimadatabase ved disse undersøgelser som ved MAF, når der ikke er offentliggjort en metode.

| (272) | Med hensyn til markedsindtægter anførte Belgien, at de forventede indtægter i de eksisterende nationale tilstrækkelighedsundersøgelser frem til 2019 er blevet modelleret ud fra medianindtægterne i alle de simulerede år. Denne noget forenklede tilgang kan ses som et udtryk for de forventede indtægter, hvor der tages hensyn til prisrisici, hvilket ifølge ACER's metode er et relevant element. |
| --- | --- |

(272)

Med hensyn til markedsindtægter anførte Belgien, at de forventede indtægter i de eksisterende nationale tilstrækkelighedsundersøgelser frem til 2019 er blevet modelleret ud fra medianindtægterne i alle de simulerede år. Denne noget forenklede tilgang kan ses som et udtryk for de forventede indtægter, hvor der tages hensyn til prisrisici, hvilket ifølge ACER's metode er et relevant element.

| (273) | Hvad angår prislofterne og den generelle modellering af hele markedet forklarede Belgien, at den struktur, der er anvendt i forbindelse med de nationale tilstrækkelighedsundersøgelser, svarer til den, der er anvendt på europæisk plan (af ENTSO-E og PLEF). Dette anses for den bedste tilgængelige tilgang, der afspejler udformningen af det europæiske marked, herunder de gældende tekniske budlofter, som NEMO'erne opererer med. |
| --- | --- |

(273)

Hvad angår prislofterne og den generelle modellering af hele markedet forklarede Belgien, at den struktur, der er anvendt i forbindelse med de nationale tilstrækkelighedsundersøgelser, svarer til den, der er anvendt på europæisk plan (af ENTSO-E og PLEF). Dette anses for den bedste tilgængelige tilgang, der afspejler udformningen af det europæiske marked, herunder de gældende tekniske budlofter, som NEMO'erne opererer med.

| (274) | Hvad angår funktionen for prisfastsættelse på grundlag af knaphed overvejer Belgien som påpeget i den ajourførte belgiske gennemførelsesplan, i hvilket omfang et sådant initiativ vil kunne iværksættes. Belgien forklarede, at den nationale reguleringsmyndighed og TSO'en er i færd med en undersøgelse af dette spørgsmål. |
| --- | --- |

(274)

Hvad angår funktionen for prisfastsættelse på grundlag af knaphed overvejer Belgien som påpeget i den ajourførte belgiske gennemførelsesplan, i hvilket omfang et sådant initiativ vil kunne iværksættes. Belgien forklarede, at den nationale reguleringsmyndighed og TSO'en er i færd med en undersøgelse af dette spørgsmål.

| (275) | Belgien bemærkede, at man allerede i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019 benyttede de bedste tilgængelige fremskrivninger for udrulning af fleksibilitet og offshorevindkraft i overensstemmelse med den nationale energi- og klimaplan og anvendte reglen om en minRAM på 70 %. I basisscenariet anses denne regel for at være overholdt rettidigt af alle europæiske lande. |
| --- | --- |

(275)

Belgien bemærkede, at man allerede i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019 benyttede de bedste tilgængelige fremskrivninger for udrulning af fleksibilitet og offshorevindkraft i overensstemmelse med den nationale energi- og klimaplan og anvendte reglen om en minRAM på 70 %. I basisscenariet anses denne regel for at være overholdt rettidigt af alle europæiske lande.

| (276) | Med hensyn til tilstrækkelighedsproblemet anførte Belgien, at undersøgelserne ganske rigtigt peger på udsving i det specifikt beregnede kapacitetsbehov, hvilket dog ikke rokker ved den kendsgerning, at kapacitetsbehovet i 2025 kræver et indgreb, som også indbefatter ny kapacitet. |
| --- | --- |

(276)

Med hensyn til tilstrækkelighedsproblemet anførte Belgien, at undersøgelserne ganske rigtigt peger på udsving i det specifikt beregnede kapacitetsbehov, hvilket dog ikke rokker ved den kendsgerning, at kapacitetsbehovet i 2025 kræver et indgreb, som også indbefatter ny kapacitet.

| (277) | Den seneste tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelse viser et stigende kapacitetsbehov i perioden fra 2025 til 2032. |
| --- | --- |

(277)

Den seneste tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelse viser et stigende kapacitetsbehov i perioden fra 2025 til 2032.

4.2.   Foranstaltningens hensigtsmæssighed

Foranstaltningens hensigtsmæssighed

4.2.1.   Valg af instrument

Valg af instrument

| (278) | Belgien deler ikke visse interesserede parters synspunkt om, at en strategisk reserve vil være at foretrække frem for en markedsdækkende kapacitetsmekanisme |
| --- | --- |

(278)

Belgien deler ikke visse interesserede parters synspunkt om, at en strategisk reserve vil være at foretrække frem for en markedsdækkende kapacitetsmekanisme

| (279) | Belgien henviste til tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019, hvori der sås på et scenarie med EOM (»energy-only"-markedet) + en strategisk reserve og et scenarie med EOM + en kapacitetsmekanisme. Det blev i denne undersøgelse konkluderet, at kriteriet om forsyningssikkerhed ikke ville blive opfyldt i forbindelse med scenariet med EOM + en strategisk reserve. |
| --- | --- |

(279)

Belgien henviste til tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019, hvori der sås på et scenarie med EOM (»energy-only"-markedet) + en strategisk reserve og et scenarie med EOM + en kapacitetsmekanisme. Det blev i denne undersøgelse konkluderet, at kriteriet om forsyningssikkerhed ikke ville blive opfyldt i forbindelse med scenariet med EOM + en strategisk reserve.

4.2.2.   Foranstaltningens åbenhed over for alle relevante kapacitetsudbydere

Foranstaltningens åbenhed over for alle relevante kapacitetsudbydere

| (280) | Hvad angår T-2-auktionen forklarede Belgien, at en T-4- og en T-1-auktion, som det er tilfældet i andre medlemsstater, der har en kapacitetsmekanisme, gør det muligt for alle teknologier, der har en længere eller kortere leveringstid, at deltage i mekanismen og gør det muligt for medlemsstaten at være rimelig sikker på, at der kan anskaffes en tilstrækkelig mængde til at garantere forsyningssikkerheden i leveringsåret. Hvis mængderne fordeles mellem en T-1- og en T-2-auktion, risikerer det at begrænse konkurrencen for meget på disse auktioner. |
| --- | --- |

(280)

Hvad angår T-2-auktionen forklarede Belgien, at en T-4- og en T-1-auktion, som det er tilfældet i andre medlemsstater, der har en kapacitetsmekanisme, gør det muligt for alle teknologier, der har en længere eller kortere leveringstid, at deltage i mekanismen og gør det muligt for medlemsstaten at være rimelig sikker på, at der kan anskaffes en tilstrækkelig mængde til at garantere forsyningssikkerheden i leveringsåret. Hvis mængderne fordeles mellem en T-1- og en T-2-auktion, risikerer det at begrænse konkurrencen for meget på disse auktioner.

| (281) | Med hensyn til anvendelsen af den installerede kapacitet til beregning af investeringstærsklen fremhævede Belgien, at det er foreneligt med det fælles formål med kapacitetsmekanismen at tildele flerårige kontrakter til CMU'er, der bidrager mere til forsyningssikkerheden. |
| --- | --- |

(281)

Med hensyn til anvendelsen af den installerede kapacitet til beregning af investeringstærsklen fremhævede Belgien, at det er foreneligt med det fælles formål med kapacitetsmekanismen at tildele flerårige kontrakter til CMU'er, der bidrager mere til forsyningssikkerheden.

| (282) | Hvis investeringstærsklen ikke blev beregnet ud fra den installerede kapacitet, men ud fra den reducerede kapacitet, der udbydes af CMU'en, ville det efter Belgiens opfattelse medføre, at kapaciteter med en høj reduktionsfaktor lettere nåede op på investeringstærsklen for flerårige kontrakter. Det ville give dem en fordel i forhold til andre kapaciteter, selv om de leverer den samme tjeneste. |
| --- | --- |

(282)

Hvis investeringstærsklen ikke blev beregnet ud fra den installerede kapacitet, men ud fra den reducerede kapacitet, der udbydes af CMU'en, ville det efter Belgiens opfattelse medføre, at kapaciteter med en høj reduktionsfaktor lettere nåede op på investeringstærsklen for flerårige kontrakter. Det ville give dem en fordel i forhold til andre kapaciteter, selv om de leverer den samme tjeneste.

| (283) | Med hensyn til den manglende adgang for kapacitetsudbydere, der er omfattet af andre støtteforanstaltninger, til at deltage i kapacitetsmekanismen påpegede Belgien, at det risikerer at føre til overkompensering af kraftvarmekapaciteter, hvilket også vil skabe en urimelig konkurrencefordel på kapacitetsauktionerne, hvis disse kapaciteter får mulighed for at medvirke i begge mekanismer. |
| --- | --- |

(283)

Med hensyn til den manglende adgang for kapacitetsudbydere, der er omfattet af andre støtteforanstaltninger, til at deltage i kapacitetsmekanismen påpegede Belgien, at det risikerer at føre til overkompensering af kraftvarmekapaciteter, hvilket også vil skabe en urimelig konkurrencefordel på kapacitetsauktionerne, hvis disse kapaciteter får mulighed for at medvirke i begge mekanismer.

4.3.   Tilskyndelsesvirkning

Tilskyndelsesvirkning

4.3.1.   Støtteberettigede investeringsomkostninger

Støtteberettigede investeringsomkostninger

| (284) | Med henvisning til bemærkningen om, at udgifter, der gør det muligt for kapaciteten at overholde miljøstandarder, ikke bør give adgang til langvarige kontrakter, præciserede Belgien, at det omhandlede forslag har til formål at sikre ligebehandling af nye og eksisterende kapaciteter med hensyn til kapaciteternes klassificering i langvarige kontrakter. |
| --- | --- |

(284)

Med henvisning til bemærkningen om, at udgifter, der gør det muligt for kapaciteten at overholde miljøstandarder, ikke bør give adgang til langvarige kontrakter, præciserede Belgien, at det omhandlede forslag har til formål at sikre ligebehandling af nye og eksisterende kapaciteter med hensyn til kapaciteternes klassificering i langvarige kontrakter.

4.4.   Foranstaltningens proportionalitet

Foranstaltningens proportionalitet

4.4.1.   Mængde, der skal anskaffes

Mængde, der skal anskaffes

| (285) | Ifølge Belgien var valget med hensyn til mængdekalibrering i forbindelse med kapacitetsmekanismen (referencescenariet) for den første auktion baseret på økonomimyndighedens vejledning. I denne vejledning kalkuleres der med en reduktion af tilgængelig fransk kernekraft, som er mindre drastisk end den, TSO'en hælder til (og mindre drastisk end det dimensioneringsscenarie, der i tidligere år er blevet anvendt til fastlæggelse af størrelsen af den belgiske strategiske reserve). |
| --- | --- |

(285)

Ifølge Belgien var valget med hensyn til mængdekalibrering i forbindelse med kapacitetsmekanismen (referencescenariet) for den første auktion baseret på økonomimyndighedens vejledning. I denne vejledning kalkuleres der med en reduktion af tilgængelig fransk kernekraft, som er mindre drastisk end den, TSO'en hælder til (og mindre drastisk end det dimensioneringsscenarie, der i tidligere år er blevet anvendt til fastlæggelse af størrelsen af den belgiske strategiske reserve).

| (286) | Belgien angav, at den nationale elektricitetsforsyning kendetegnes ved den høje sammenkoblingsfrekvens og importafhængigheden. Medlemsstaten anførte desuden, at den utilgængelige franske kernekraft er den eneste følsomhed, der tages i betragtning, selv om Belgien er opmærksom på en række andre risici i nabolandene (f.eks. hurtigere udfasning af kul og forsinkelser med ibrugtagning af netinfrastruktur eller ny kapacitet). |
| --- | --- |

(286)

Belgien angav, at den nationale elektricitetsforsyning kendetegnes ved den høje sammenkoblingsfrekvens og importafhængigheden. Medlemsstaten anførte desuden, at den utilgængelige franske kernekraft er den eneste følsomhed, der tages i betragtning, selv om Belgien er opmærksom på en række andre risici i nabolandene (f.eks. hurtigere udfasning af kul og forsinkelser med ibrugtagning af netinfrastruktur eller ny kapacitet).

| (287) | Belgien oplyste, at artikel 4 i udkastet til kongeligt dekret, der vedrører metoden til fastlæggelse af referencescenariet for den enkelte auktion, omhandler referencescenariets udvælgelse. Referencescenariet for den enkelte auktion opstilles på grundlag af følgende tre trin og sendes i offentlig høring:






  a) | Udvælgelse af scenarier/følsomheder fra den seneste europæiske og/eller nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering






  — | For den første auktion (i 2021) blev scenariet fra MAF 2019 valgt (den senest tilgængelige europæiske undersøgelse, der var genstand for høring på europæisk plan). |
| --- | --- | --- | --- |

(287)

Belgien oplyste, at artikel 4 i udkastet til kongeligt dekret, der vedrører metoden til fastlæggelse af referencescenariet for den enkelte auktion, omhandler referencescenariets udvælgelse. Referencescenariet for den enkelte auktion opstilles på grundlag af følgende tre trin og sendes i offentlig høring:

a)

Udvælgelse af scenarier/følsomheder fra den seneste europæiske og/eller nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering

—

For den første auktion (i 2021) blev scenariet fra MAF 2019 valgt (den senest tilgængelige europæiske undersøgelse, der var genstand for høring på europæisk plan).

| b) | Ajourføring af data og antagelser fra de mest relevante tilgængelige kilder






  — | For den første auktion (i 2021) indgik opdateringer fra PLEF's vurdering af produktionstilstrækkeligheden i 2020 (86). |
| --- | --- | --- |

b)

Ajourføring af data og antagelser fra de mest relevante tilgængelige kilder

—

For den første auktion (i 2021) indgik opdateringer fra PLEF's vurdering af produktionstilstrækkeligheden i 2020 (86).

86

| c) | Udvælgelse af yderligere følsomheder, der kan påvirke den belgiske forsyningssikkerhed






  — | For den første auktion (i 2021) blev kapacitet svarende til to franske kernekraftanlæg, som det også skete ved PLEF's undersøgelse, fjernet for at skabe overensstemmelse med de historiske/forventede observationer af franske kernekraftværker, som ikke indgår i litra a) og b) ovenfor, men som anvendes af den franske TSO i Frankrigs nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering (»Bilan Prévisionnel 2019"
   (87)). |
| --- | --- | --- |

c)

Udvælgelse af yderligere følsomheder, der kan påvirke den belgiske forsyningssikkerhed

—

For den første auktion (i 2021) blev kapacitet svarende til to franske kernekraftanlæg, som det også skete ved PLEF's undersøgelse, fjernet for at skabe overensstemmelse med de historiske/forventede observationer af franske kernekraftværker, som ikke indgår i litra a) og b) ovenfor, men som anvendes af den franske TSO i Frankrigs nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering (»Bilan Prévisionnel 2019"
   (87)).

87

| (288) | Belgien oplyste, at »følsomhed ved mindre kernekraft" angives i PLEF's produktionstilstrækkelighedsvurdering fra 2020 for at efterligne det basisscenarie, som den franske TSO har valgt for sine tilstrækkelighedsvurderinger. I forbindelse med denne følsomhed antages det, at yderligere 1 700 MW nuklear kapacitet ikke vil være tilgængelig. |
| --- | --- |

(288)

Belgien oplyste, at »følsomhed ved mindre kernekraft" angives i PLEF's produktionstilstrækkelighedsvurdering fra 2020 for at efterligne det basisscenarie, som den franske TSO har valgt for sine tilstrækkelighedsvurderinger. I forbindelse med denne følsomhed antages det, at yderligere 1 700 MW nuklear kapacitet ikke vil være tilgængelig.

| (289) | Belgien anførte, at den følsomhed, der er valgt for kapacitetsmekanismen, svarer til data og antagelser fra basisscenariet i Frankrigs nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering. Det bør derfor ligeledes betragtes som det mest hensigtsmæssige basisscenarie for Belgien, da denne ajourføring svarer til data og antagelser fra de mest relevante tilgængelige kilder. Det skal derfor ikke betegnes som et »HiLo"-scenarie, men som et sandsynligt basisscenarie. |
| --- | --- |

(289)

Belgien anførte, at den følsomhed, der er valgt for kapacitetsmekanismen, svarer til data og antagelser fra basisscenariet i Frankrigs nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering. Det bør derfor ligeledes betragtes som det mest hensigtsmæssige basisscenarie for Belgien, da denne ajourføring svarer til data og antagelser fra de mest relevante tilgængelige kilder. Det skal derfor ikke betegnes som et »HiLo"-scenarie, men som et sandsynligt basisscenarie.

| (290) | Til bemærkningen om, at parametrene for fastlæggelse af den mængde kapacitet, der skal anskaffes på auktionen, bør godkendes på grundlag af et forslag fra reguleringsmyndigheden, anførte Belgien, at der er udarbejdet en ændring af kapacitetsmekanismeloven, hvoraf dette fremgår. I afventning af den formelle godkendelse af denne ændring er elforordningen allerede blevet gennemført, idet reguleringsmyndigheden offentliggjorde sit forslag til en metode til fastlæggelse af mængdeparametre i marts 2020, og reguleringsmyndigheden i februar 2021 vil udarbejde et udkast til et forslag om efterspørgselskurven for den første auktion. |
| --- | --- |

(290)

Til bemærkningen om, at parametrene for fastlæggelse af den mængde kapacitet, der skal anskaffes på auktionen, bør godkendes på grundlag af et forslag fra reguleringsmyndigheden, anførte Belgien, at der er udarbejdet en ændring af kapacitetsmekanismeloven, hvoraf dette fremgår. I afventning af den formelle godkendelse af denne ændring er elforordningen allerede blevet gennemført, idet reguleringsmyndigheden offentliggjorde sit forslag til en metode til fastlæggelse af mængdeparametre i marts 2020, og reguleringsmyndigheden i februar 2021 vil udarbejde et udkast til et forslag om efterspørgselskurven for den første auktion.

| (291) | Den ændrede kapacitetsmekanismelov blev offentliggjort den 19. marts 2021. Det kongelige dekret om metoden til fastlæggelse af mængdeparametre blev offentliggjort den 30. april 2021. CREG fremlagde et forslag til mængdeparametre den 30. april 2021. Den 30. april 2021 blev der udstedt et ministerielt dekret, der indeholdt instrukser om T-4-auktionen for leveringsåret 2025. |
| --- | --- |

(291)

Den ændrede kapacitetsmekanismelov blev offentliggjort den 19. marts 2021. Det kongelige dekret om metoden til fastlæggelse af mængdeparametre blev offentliggjort den 30. april 2021. CREG fremlagde et forslag til mængdeparametre den 30. april 2021. Den 30. april 2021 blev der udstedt et ministerielt dekret, der indeholdt instrukser om T-4-auktionen for leveringsåret 2025.

| (292) | Belgien anførte, at udtalelsen om, at en medlemsstat ikke vil kunne afvige fra reguleringsmyndighedens forslag, ikke har hjemmel i elforordningen og modsiges af, at medlemsstaten er ansvarlig for forsyningssikkerheden. |
| --- | --- |

(292)

Belgien anførte, at udtalelsen om, at en medlemsstat ikke vil kunne afvige fra reguleringsmyndighedens forslag, ikke har hjemmel i elforordningen og modsiges af, at medlemsstaten er ansvarlig for forsyningssikkerheden.

4.4.2.   Finansieringsmekanisme

Finansieringsmekanisme

| (293) | Belgien forklarede, at antallet af installerede intelligente målere i Belgien endnu ikke er tilstrækkeligt til, at der kan indføres en finansieringsmekanisme baseret på spidslastforbrug. Kapacitetsmekanismeloven er blevet ændret, således at der kan indføres en sådan model i 2025. Belgien forklarede ligeledes, at dette vil blive taget op til fornyet vurdering i 2023, hvor der fremlægges en rapport om udrulningen af intelligente målere. |
| --- | --- |

(293)

Belgien forklarede, at antallet af installerede intelligente målere i Belgien endnu ikke er tilstrækkeligt til, at der kan indføres en finansieringsmekanisme baseret på spidslastforbrug. Kapacitetsmekanismeloven er blevet ændret, således at der kan indføres en sådan model i 2025. Belgien forklarede ligeledes, at dette vil blive taget op til fornyet vurdering i 2023, hvor der fremlægges en rapport om udrulningen af intelligente målere.

| (294) | Hvad angår bemærkningen om, at lagringsanlæg bør fritages for den offentlige serviceforpligtelse til finansiering af kapacitetsmekanismen, forklarede Belgien, at dette vedrører et bredere spørgsmål om tariffer og gebyrer for lagring af elektricitet. Belgien bekræftede i denne forbindelse, at det vil anvende de retningslinjer og bestemmelser, der er fastsat i pakken om ren energi (f.eks. Europa-Parlamentets direktiv (EU) 2019/944), og de fritagelser, der er fastsat i energibeskatningsdirektivet (Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003). |
| --- | --- |

(294)

Hvad angår bemærkningen om, at lagringsanlæg bør fritages for den offentlige serviceforpligtelse til finansiering af kapacitetsmekanismen, forklarede Belgien, at dette vedrører et bredere spørgsmål om tariffer og gebyrer for lagring af elektricitet. Belgien bekræftede i denne forbindelse, at det vil anvende de retningslinjer og bestemmelser, der er fastsat i pakken om ren energi (f.eks. Europa-Parlamentets direktiv (EU) 2019/944), og de fritagelser, der er fastsat i energibeskatningsdirektivet (Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003).

4.5.   Undgåelse af negative virkninger på konkurrence og samhandel

Undgåelse af negative virkninger på konkurrence og samhandel

4.5.1.   Foranstaltningens åbenhed over for alle relevante kapacitetsudbydere

Foranstaltningens åbenhed over for alle relevante kapacitetsudbydere

4.5.1.1.   Aggregering

Aggregering

| (295) | Hvad angår påstanden om, at de nuværende regler for adgang til flerårige kontrakter hindrer aggregering, hvilket i særdeleshed gælder for reglen om, at det anlæg i en aggregeret portefølje, der har den korteste kontrakt, bestemmer kontraktvarigheden for hele porteføljen, anførte Belgien, at udkastet til kongeligt dekret og funktionsreglerne vil blive ændret, således at det bliver muligt for kapaciteter med langvarige kontrakter, som ønsker en aggregering, at vælge en langvarig kontrakt. |
| --- | --- |

(295)

Hvad angår påstanden om, at de nuværende regler for adgang til flerårige kontrakter hindrer aggregering, hvilket i særdeleshed gælder for reglen om, at det anlæg i en aggregeret portefølje, der har den korteste kontrakt, bestemmer kontraktvarigheden for hele porteføljen, anførte Belgien, at udkastet til kongeligt dekret og funktionsreglerne vil blive ændret, således at det bliver muligt for kapaciteter med langvarige kontrakter, som ønsker en aggregering, at vælge en langvarig kontrakt.

| (296) | Dette blev ændret i det kongelige dekret om fastlæggelse af investeringstærskler, støttekriterier for investeringsomkostninger og klassificeringsproceduren og i reglerne om kapacitetsmekanismens funktion. |
| --- | --- |

(296)

Dette blev ændret i det kongelige dekret om fastlæggelse af investeringstærskler, støttekriterier for investeringsomkostninger og klassificeringsproceduren og i reglerne om kapacitetsmekanismens funktion.

| (297) | Til forbuddet mod aggregering af kapaciteter, der er underlagt en daglig planlægningsforpligtelse, bemærkede Belgien, at det ikke på nuværende tidspunkt vil være hensigtsmæssigt at ændre dette designelement, men at det vil anmode om en regelmæssig opdatering om dette forbud i evalueringerne af kapacitetsmekanismen, således at der kan foretages ændringer, hvis og når det er relevant. Ifølge Belgien har anlæg, der falder ind under denne kategori, altid været og ventes fortsat at være omfattet af særlige koordineringsprocedurer. Disse procedurer omfatter en forpligtelse til præcis daglig planlægning målt i MW, nøje koordinering af afbrydelsesplaner og forpligtelser til at stille kapaciteten til rådighed, f.eks. til balancering. Denne metode sikrer en velkoordineret realtidsdrift af nettet. Et individuelt overblik over sådanne anlæg gør det muligt at opstille en egentlig prognose for strømmene og at håndtere specifikke begrænsninger så effektivt som muligt, hvorimod dette overblik for en aggregeret pulje vil blive »sløret", hvilket gør netdriften mindre enkel og mindre effektiv. |
| --- | --- |

(297)

Til forbuddet mod aggregering af kapaciteter, der er underlagt en daglig planlægningsforpligtelse, bemærkede Belgien, at det ikke på nuværende tidspunkt vil være hensigtsmæssigt at ændre dette designelement, men at det vil anmode om en regelmæssig opdatering om dette forbud i evalueringerne af kapacitetsmekanismen, således at der kan foretages ændringer, hvis og når det er relevant. Ifølge Belgien har anlæg, der falder ind under denne kategori, altid været og ventes fortsat at være omfattet af særlige koordineringsprocedurer. Disse procedurer omfatter en forpligtelse til præcis daglig planlægning målt i MW, nøje koordinering af afbrydelsesplaner og forpligtelser til at stille kapaciteten til rådighed, f.eks. til balancering. Denne metode sikrer en velkoordineret realtidsdrift af nettet. Et individuelt overblik over sådanne anlæg gør det muligt at opstille en egentlig prognose for strømmene og at håndtere specifikke begrænsninger så effektivt som muligt, hvorimod dette overblik for en aggregeret pulje vil blive »sløret", hvilket gør netdriften mindre enkel og mindre effektiv.

| (298) | Kapacitetsmekanismens udformning er desuden blevet kalibreret ud fra, om kapaciteterne falder ind under den ene eller den anden kategori, og overvågningen af tilgængeligheden er tilpasset den kontekst, hvori de indgår på energimarkedet. Hvis den eksisterende sondring ændres, kan det resultere i et mere komplekst og potentielt mindre robust design i flere henseender. Det er eksempelvis vanskeligt at forudse, hvordan tilbagebetalingsforpligtelsen skal gælde for en sådan CMU, eftersom de to dele af den aggregerede CMU kan være omfattet af forskellige ordninger. |
| --- | --- |

(298)

Kapacitetsmekanismens udformning er desuden blevet kalibreret ud fra, om kapaciteterne falder ind under den ene eller den anden kategori, og overvågningen af tilgængeligheden er tilpasset den kontekst, hvori de indgår på energimarkedet. Hvis den eksisterende sondring ændres, kan det resultere i et mere komplekst og potentielt mindre robust design i flere henseender. Det er eksempelvis vanskeligt at forudse, hvordan tilbagebetalingsforpligtelsen skal gælde for en sådan CMU, eftersom de to dele af den aggregerede CMU kan være omfattet af forskellige ordninger.

4.5.1.2.   Investeringstærskler

Investeringstærskler

| (299) | Med hensyn til de investeringstærskler, der afgør, om der gives adgang til langsigtede kontrakter, meddelte Belgien, at det vil analysere de forskellige elementer nærmere og underrette Europa-Kommissionen om, hvad der bør ske fremadrettet. |
| --- | --- |

(299)

Med hensyn til de investeringstærskler, der afgør, om der gives adgang til langsigtede kontrakter, meddelte Belgien, at det vil analysere de forskellige elementer nærmere og underrette Europa-Kommissionen om, hvad der bør ske fremadrettet.

| (300) | Den 11. juni 2021 offentliggjorde Belgien et kongeligt dekret, hvori der tages hensyn til interesserede parters bemærkninger til investeringstærsklerne. |
| --- | --- |

(300)

Den 11. juni 2021 offentliggjorde Belgien et kongeligt dekret, hvori der tages hensyn til interesserede parters bemærkninger til investeringstærsklerne.

| (301) | Hvad angår bemærkningen om, at investeringer, der skaber fleksibilitet eller øger den reducerede kapacitet uden at øge den installerede kapacitet, også bør betragtes som støtteberettigede omkostninger, anførte Belgien, at kapacitetsmekanismen er et kapacitetsmarked og ikke et energimarked, og at Belgien derfor tager udgangspunkt i antagelsen om, at de eneste støtteberettigede investeringer er dem, der opretholder eller udvider kapaciteten. Dette indebærer eksempelvis i) for fleksibelt elforbrug, at investeringer, der gør det muligt at øge den installerede kapacitet (forskellen mellem det maksimale forbrug (det maksimale aftag) og det minimale aftag (den ufleksible margen)), giver ret til en langvarig kontrakt, og ii) for termiske anlæg, at investeringer, der har til hensigt at øge pålideligheden og dermed reduktionen, ikke er støtteberettigede, ligesom de ikke er det for fleksibelt elforbrug. |
| --- | --- |

(301)

Hvad angår bemærkningen om, at investeringer, der skaber fleksibilitet eller øger den reducerede kapacitet uden at øge den installerede kapacitet, også bør betragtes som støtteberettigede omkostninger, anførte Belgien, at kapacitetsmekanismen er et kapacitetsmarked og ikke et energimarked, og at Belgien derfor tager udgangspunkt i antagelsen om, at de eneste støtteberettigede investeringer er dem, der opretholder eller udvider kapaciteten. Dette indebærer eksempelvis i) for fleksibelt elforbrug, at investeringer, der gør det muligt at øge den installerede kapacitet (forskellen mellem det maksimale forbrug (det maksimale aftag) og det minimale aftag (den ufleksible margen)), giver ret til en langvarig kontrakt, og ii) for termiske anlæg, at investeringer, der har til hensigt at øge pålideligheden og dermed reduktionen, ikke er støtteberettigede, ligesom de ikke er det for fleksibelt elforbrug.

| (302) | Belgien påpegede, at selv om disse omkostninger ikke giver ret til en langvarig kontrakt, kan de indregnes i kapacitetens budpris. |
| --- | --- |

(302)

Belgien påpegede, at selv om disse omkostninger ikke giver ret til en langvarig kontrakt, kan de indregnes i kapacitetens budpris.

4.5.1.3.   Reduktionsfaktorer

Reduktionsfaktorer

| (303) | Med hensyn til reduktionsfaktorer bemærkede Belgien, at begrundelsen for de tilsyneladende »lavere" reduktionsfaktorer skal findes i den omstændighed, at reduktionerne for energibegrænsede teknologier mindskes i takt med, at deres andel i systemet/landet øges. Når sådanne teknologier udgør en stor andel, vil deres bidrag nemlig ikke være begrænset til tidspunkter med knaphed. Belgien har den største andel af energibegrænsede ressourcer blandt de lande, der har en kapacitetsmekanisme, og denne andel vil ifølge referencescenariet for kapacitetsmekanismen blive endnu større (30 % i 2025 sammenlignet med mindre end 10 % i Frankrig, Det Forenede Kongerige og Irland). Denne tendens, dvs. at reduktionsfaktoren mindskes, når andelen af energibegrænsede ressourcer øges, er også konstateret i andre lande/områder såsom Irland og Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

(303)

Med hensyn til reduktionsfaktorer bemærkede Belgien, at begrundelsen for de tilsyneladende »lavere" reduktionsfaktorer skal findes i den omstændighed, at reduktionerne for energibegrænsede teknologier mindskes i takt med, at deres andel i systemet/landet øges. Når sådanne teknologier udgør en stor andel, vil deres bidrag nemlig ikke være begrænset til tidspunkter med knaphed. Belgien har den største andel af energibegrænsede ressourcer blandt de lande, der har en kapacitetsmekanisme, og denne andel vil ifølge referencescenariet for kapacitetsmekanismen blive endnu større (30 % i 2025 sammenlignet med mindre end 10 % i Frankrig, Det Forenede Kongerige og Irland). Denne tendens, dvs. at reduktionsfaktoren mindskes, når andelen af energibegrænsede ressourcer øges, er også konstateret i andre lande/områder såsom Irland og Det Forenede Kongerige.

| (304) | Belgien forklarede ligeledes, at det forventes, at reguleringsmyndigheden vil afgive en udtalelse om de foreslåede reduktionsfaktorer, og at TSO'en afholdt et særligt taskforcemøde om dette emne for alle interesserede parter i begyndelsen af januar 2021. |
| --- | --- |

(304)

Belgien forklarede ligeledes, at det forventes, at reguleringsmyndigheden vil afgive en udtalelse om de foreslåede reduktionsfaktorer, og at TSO'en afholdt et særligt taskforcemøde om dette emne for alle interesserede parter i begyndelsen af januar 2021.

| (305) | Den ministerielle afgørelse om instrukser for Y-4-auktionen for leveringsåret 2025, der blev offentliggjort den 30. april 2021, indeholdt en samling ajourførte reduktionsfaktorer, heriblandt højere reduktionsfaktorer for energibegrænsede kapaciteter under hensyntagen til deres maksimale leveringsperiode. |
| --- | --- |

(305)

Den ministerielle afgørelse om instrukser for Y-4-auktionen for leveringsåret 2025, der blev offentliggjort den 30. april 2021, indeholdt en samling ajourførte reduktionsfaktorer, heriblandt højere reduktionsfaktorer for energibegrænsede kapaciteter under hensyntagen til deres maksimale leveringsperiode.

4.5.1.4.   Tilbagebetalingsforpligtelse

Tilbagebetalingsforpligtelse

| (306) | Med hensyn til tilbagebetalingsforpligtelsen forklarede Belgien, at strikeprisens udformning har været drøftet mange gange i taskforcen om kapacitetsmekanismen. Formålet med den valgte løsning er at finde den rette balance mellem to hensyn:






  a) | På den ene side er tilbagebetalingsforpligtelsen et vigtigt kendetegn ved den belgiske kapacitetsmekanisme, som er baseret på pålidelighedsoptioner, og der bør være en realistisk chance for at blive udsat for strikeprisen i tilfælde af spidslastpriser med henblik på at undgå uventede fortjenester. |
| --- | --- | --- |

(306)

Med hensyn til tilbagebetalingsforpligtelsen forklarede Belgien, at strikeprisens udformning har været drøftet mange gange i taskforcen om kapacitetsmekanismen. Formålet med den valgte løsning er at finde den rette balance mellem to hensyn:

a)

På den ene side er tilbagebetalingsforpligtelsen et vigtigt kendetegn ved den belgiske kapacitetsmekanisme, som er baseret på pålidelighedsoptioner, og der bør være en realistisk chance for at blive udsat for strikeprisen i tilfælde af spidslastpriser med henblik på at undgå uventede fortjenester.

| b) | På den anden side bør kapaciteter ikke udelukkes fra kapacitetsmekanismen, såfremt de kun aktiveres ved en markedspris, der er højere end strikeprisen. |
| --- | --- |

b)

På den anden side bør kapaciteter ikke udelukkes fra kapacitetsmekanismen, såfremt de kun aktiveres ved en markedspris, der er højere end strikeprisen.

4.5.1.5.   Mellemliggende prisloft for national kapacitet

Mellemliggende prisloft for national kapacitet

| (307) | Med hensyn til det mellemliggende prisloft anførte Belgien, at det er i færd med at undersøge muligheden for at indføre en dispensationsordning. |
| --- | --- |

(307)

Med hensyn til det mellemliggende prisloft anførte Belgien, at det er i færd med at undersøge muligheden for at indføre en dispensationsordning.

| (308) | Det kongelige dekret, der blev offentliggjort den 30. april 2021, indeholder en dispensationsprocedure og -ordning for parter, der kan godtgøre, at de har flere »manglende penge", end de kan skaffe ved hjælp af det mellemliggende prisloft. |
| --- | --- |

(308)

Det kongelige dekret, der blev offentliggjort den 30. april 2021, indeholder en dispensationsprocedure og -ordning for parter, der kan godtgøre, at de har flere »manglende penge", end de kan skaffe ved hjælp af det mellemliggende prisloft.

4.5.2.   Flaskehalsindtægter

Flaskehalsindtægter

| (309) | Ifølge Belgien fordeles og anvendes indtægter fra tildeling af grænseoverskridende billetter til kapacitetsmekanismen i fuld overensstemmelse med elforordningens bestemmelser og navnlig med artikel 26, stk. 9. |
| --- | --- |

(309)

Ifølge Belgien fordeles og anvendes indtægter fra tildeling af grænseoverskridende billetter til kapacitetsmekanismen i fuld overensstemmelse med elforordningens bestemmelser og navnlig med artikel 26, stk. 9.

| (310) | Belgien bemærkede, at den nationale reguleringsmyndighed træffer beslutninger om fordelingen af indtægter mellem TSO'erne. Den belgiske TSO's anvendelse af flaskehalsindtægter er omfattet af tarifmetoden, hvoraf det fremgår, at de samlede indtægter anvendes til dækning af de omkostninger, der er nødvendige for at videreføre de regulerede aktiviteter. |
| --- | --- |

(310)

Belgien bemærkede, at den nationale reguleringsmyndighed træffer beslutninger om fordelingen af indtægter mellem TSO'erne. Den belgiske TSO's anvendelse af flaskehalsindtægter er omfattet af tarifmetoden, hvoraf det fremgår, at de samlede indtægter anvendes til dækning af de omkostninger, der er nødvendige for at videreføre de regulerede aktiviteter.

| (311) | Belgien oplyste, at indtægter, der deles med TSO'er i naboområder, skal anvendes i overensstemmelse med elforordningen. |
| --- | --- |

(311)

Belgien oplyste, at indtægter, der deles med TSO'er i naboområder, skal anvendes i overensstemmelse med elforordningen.

| (312) | Belgien bekræftede også, at det vil rette sig efter ACER's afgørelse nr. 36/2020, der bl.a. fastlægger metoden til fordeling af indtægter fra tildeling af indgangskapacitet. |
| --- | --- |

(312)

Belgien bekræftede også, at det vil rette sig efter ACER's afgørelse nr. 36/2020, der bl.a. fastlægger metoden til fordeling af indtægter fra tildeling af indgangskapacitet.

4.5.3.   Mellemliggende prisloft for udenlandsk kapacitet

Mellemliggende prisloft for udenlandsk kapacitet

| (313) | Belgien anførte, at begrænsningen som følge af, at der kun indgås etårige kontrakter for indirekte udenlandsk kapacitet, virker berettiget, eftersom det ikke kan garanteres, at der vil være tilstrækkelige grænseoverskridende billetter for en specifik grænse i løbet af en flerårig kontrakt. |
| --- | --- |

(313)

Belgien anførte, at begrænsningen som følge af, at der kun indgås etårige kontrakter for indirekte udenlandsk kapacitet, virker berettiget, eftersom det ikke kan garanteres, at der vil være tilstrækkelige grænseoverskridende billetter for en specifik grænse i løbet af en flerårig kontrakt.

| (314) | Belgien anførte, at ændringer af det anmeldte design kan komme på tale (f.eks. ved at der indføres en ordning for meddelelse af dispensation), hvis den generelle anvendelse af det mellemliggende prisloft på indirekte udenlandske kapaciteter medfører, at deltagere afskrækkes fra at deltage. |
| --- | --- |

(314)

Belgien anførte, at ændringer af det anmeldte design kan komme på tale (f.eks. ved at der indføres en ordning for meddelelse af dispensation), hvis den generelle anvendelse af det mellemliggende prisloft på indirekte udenlandske kapaciteter medfører, at deltagere afskrækkes fra at deltage.

| (315) | Den dispensationsordning, der er nævnt i betragtning 308, gælder også for indirekte udenlandske kapaciteter. |
| --- | --- |

(315)

Den dispensationsordning, der er nævnt i betragtning 308, gælder også for indirekte udenlandske kapaciteter.

4.5.4.   Direkte grænseoverskridende kapacitet

Direkte grænseoverskridende kapacitet

| (316) | Belgien bemærkede, at der er udarbejdet en ændring af kapacitetsmekanismeloven, som gør det til en forudsætning for direkte udenlandsk kapacitets deltagelse, at Belgien og den medlemsstat, på hvis område kapaciteten befinder sig, har indgået en aftale. Denne aftale skal dels forsikre Belgien om, at kapacitetsindehaveren vil opfylde de tekniske, organisatoriske og finansielle betingelser, dels forsikre værtsmedlemsstaten om, at denne deltagelse ikke vil skabe problemer for dens forsyningssikkerhed eller håndtering af kapacitetsbegrænsninger. |
| --- | --- |

(316)

Belgien bemærkede, at der er udarbejdet en ændring af kapacitetsmekanismeloven, som gør det til en forudsætning for direkte udenlandsk kapacitets deltagelse, at Belgien og den medlemsstat, på hvis område kapaciteten befinder sig, har indgået en aftale. Denne aftale skal dels forsikre Belgien om, at kapacitetsindehaveren vil opfylde de tekniske, organisatoriske og finansielle betingelser, dels forsikre værtsmedlemsstaten om, at denne deltagelse ikke vil skabe problemer for dens forsyningssikkerhed eller håndtering af kapacitetsbegrænsninger.

| (317) | Den udgave af kapacitetsmekanismeloven, der indeholder denne ændring, blev offentliggjort den 19. marts 2021. |
| --- | --- |

(317)

Den udgave af kapacitetsmekanismeloven, der indeholder denne ændring, blev offentliggjort den 19. marts 2021.

4.6.   Overholdelse af elforordningen

Overholdelse af elforordningen

4.6.1.   Fortolkning af artikel 24, stk. 1

Fortolkning af artikel 24, stk. 1

| (318) | Belgien anførte, at de tilgængelige ressourcetilstrækkelighedsundersøgelser omfatter følsomheder i forhold til udenlandsk kapacitet. Belgien mener, at dette er i fuld overensstemmelse med elforordningen, da en høj importafhængighed netop bør betragtes som et »særlig[t] forhold, der gør sig gældende for national elektricitetsefterspørgsel og -udbud", som nævnt i elforordningens artikel 24, stk. 1. Dette understøttes af kravet om, at den nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering skal have et regionalt anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(318)

Belgien anførte, at de tilgængelige ressourcetilstrækkelighedsundersøgelser omfatter følsomheder i forhold til udenlandsk kapacitet. Belgien mener, at dette er i fuld overensstemmelse med elforordningen, da en høj importafhængighed netop bør betragtes som et »særlig[t] forhold, der gør sig gældende for national elektricitetsefterspørgsel og -udbud", som nævnt i elforordningens artikel 24, stk. 1. Dette understøttes af kravet om, at den nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering skal have et regionalt anvendelsesområde.

4.6.2.   Administrativ udfasning

Administrativ udfasning

| (319) | Med hensyn til klausulen om administrativ udfasning angav Belgien, at kontrakterne under hensyntagen til kapacitetsmekanismens udformning kan og bør sigte mod et vederlag på nul. |
| --- | --- |

(319)

Med hensyn til klausulen om administrativ udfasning angav Belgien, at kontrakterne under hensyntagen til kapacitetsmekanismens udformning kan og bør sigte mod et vederlag på nul.

| (320) | Belgien har som nævnt i betragtning 218 forpligtet sig til at indsætte en bestemmelse i elloven om, at der, hvis der ikke er indgået nogen ny kapacitetsaftale i tre på hinanden følgende år i overensstemmelse med ellovens artikel 7j, stk. 11, ikke vil blive afholdt nye auktioner som led i kapacitetsmekanismen med virkning fra det efterfølgende år. |
| --- | --- |

(320)

Belgien har som nævnt i betragtning 218 forpligtet sig til at indsætte en bestemmelse i elloven om, at der, hvis der ikke er indgået nogen ny kapacitetsaftale i tre på hinanden følgende år i overensstemmelse med ellovens artikel 7j, stk. 11, ikke vil blive afholdt nye auktioner som led i kapacitetsmekanismen med virkning fra det efterfølgende år.

4.7.   Andre bemærkninger

Andre bemærkninger

4.7.1.   Bæredygtighed

Bæredygtighed

| (321) | Belgien forklarede, at kapacitetsmekanismen er udformet med henblik på at være teknologisk neutral, og at der ikke er øremærket kapacitet til gasfyrede anlæg. Den valgte udformning skal på mange punkter sikre ensartede vilkår og aktivt fremme deltagelsen af innovative teknologier såsom efterspørgselsstyring og andre former for fleksibilitet. En betydelig mængde kapacitet vil eksempelvis blive øremærket til T-1-auktionen, hvilket vil lette adgangen for teknologier med korte leveringstider såsom efterspørgselsstyring eller batterier til at deltage i auktionen. Mængden anslås til en fuldt tilgængelig effekt på over 1,5 GW, hvilket svarer til over 3 eller 4 GW efter anvendelse af reduktionsfaktorer. Den andel, der er øremærket til T-1-auktionen, er væsentligt højere end i andre europæiske lande. For leveringsåret 2018/19 har Det Forenede Kongerige således afsat 2,5 GW til T-1-auktionen og 48,6 GW til T-4-auktionen. Ser man på den irske kapacitetsmekanisme, er 2-5 % af kapacitetsbehovet øremærket til Y-1-auktionen. |
| --- | --- |

(321)

Belgien forklarede, at kapacitetsmekanismen er udformet med henblik på at være teknologisk neutral, og at der ikke er øremærket kapacitet til gasfyrede anlæg. Den valgte udformning skal på mange punkter sikre ensartede vilkår og aktivt fremme deltagelsen af innovative teknologier såsom efterspørgselsstyring og andre former for fleksibilitet. En betydelig mængde kapacitet vil eksempelvis blive øremærket til T-1-auktionen, hvilket vil lette adgangen for teknologier med korte leveringstider såsom efterspørgselsstyring eller batterier til at deltage i auktionen. Mængden anslås til en fuldt tilgængelig effekt på over 1,5 GW, hvilket svarer til over 3 eller 4 GW efter anvendelse af reduktionsfaktorer. Den andel, der er øremærket til T-1-auktionen, er væsentligt højere end i andre europæiske lande. For leveringsåret 2018/19 har Det Forenede Kongerige således afsat 2,5 GW til T-1-auktionen og 48,6 GW til T-4-auktionen. Ser man på den irske kapacitetsmekanisme, er 2-5 % af kapacitetsbehovet øremærket til Y-1-auktionen.

| (322) | Som nævnt i betragtning 109 vil nye anlæg, som fyres med fossilt brændsel og giver adgang til 15-årige kontrakter, være bundet af de mål, som EU og/eller Belgien har fastsat for at reducere drivhusgasemissionerne og opnå klimaneutralitet i 2050. |
| --- | --- |

(322)

Som nævnt i betragtning 109 vil nye anlæg, som fyres med fossilt brændsel og giver adgang til 15-årige kontrakter, være bundet af de mål, som EU og/eller Belgien har fastsat for at reducere drivhusgasemissionerne og opnå klimaneutralitet i 2050.

| (323) | Belgien anførte i øvrigt, at det har skabt et gunstigt klima for udvikling af såkaldt energibegrænsede teknologier (f.eks. via muligheden for at deltage i markederne for systemydelser eller gennem en mekanisme for overførsel af energi). Det har resulteret i en høj andel af efterspørgselsstyring, som vil blive endnu højere, eftersom det er planen, at systemet skal udvides med yderligere lagring og fleksibelt elforbrug i perioden frem til 2025. |
| --- | --- |

(323)

Belgien anførte i øvrigt, at det har skabt et gunstigt klima for udvikling af såkaldt energibegrænsede teknologier (f.eks. via muligheden for at deltage i markederne for systemydelser eller gennem en mekanisme for overførsel af energi). Det har resulteret i en høj andel af efterspørgselsstyring, som vil blive endnu højere, eftersom det er planen, at systemet skal udvides med yderligere lagring og fleksibelt elforbrug i perioden frem til 2025.

| (324) | Hertil kommer, at Belgien allerede har opnået en elsammenkobling på ca. 24 % og ventes at nå op på 33 % i 2030. |
| --- | --- |

(324)

Hertil kommer, at Belgien allerede har opnået en elsammenkobling på ca. 24 % og ventes at nå op på 33 % i 2030.

4.7.2.   Udfasning af kernekraft

Udfasning af kernekraft

| (325) | Belgien anførte, at anmeldelsen fortsat er baseret på fuldstændig udfasning af kernekraft. Belgien forklarede ligeledes, at alle forslag om justeringer i forlængelse af den evaluering, der finder sted ved udgangen af november 2021, vil blive anmeldt. |
| --- | --- |

(325)

Belgien anførte, at anmeldelsen fortsat er baseret på fuldstændig udfasning af kernekraft. Belgien forklarede ligeledes, at alle forslag om justeringer i forlængelse af den evaluering, der finder sted ved udgangen af november 2021, vil blive anmeldt.

4.7.3.   Varighed

Varighed

| (326) | Belgien angav, at den primære årsag til, at der er indført langsigtede kontrakter, er at skabe ensartede vilkår for eksisterende, opgraderede og nye kapaciteter. Ønsket om at sikre disse ensartede vilkår gælder lige så vel for den første auktion som for de efterfølgende auktioner. |
| --- | --- |

(326)

Belgien angav, at den primære årsag til, at der er indført langsigtede kontrakter, er at skabe ensartede vilkår for eksisterende, opgraderede og nye kapaciteter. Ønsket om at sikre disse ensartede vilkår gælder lige så vel for den første auktion som for de efterfølgende auktioner.

| (327) | Med hensyn til kontrakternes løbetid (15 år) og foranstaltningens midlertidige karakter (10 år) bemærkede Belgien, at det er nødvendigt at sondre mellem kontraktens løbetid på den ene side og den godkendte afholdelse af auktioner på den anden side. |
| --- | --- |

(327)

Med hensyn til kontrakternes løbetid (15 år) og foranstaltningens midlertidige karakter (10 år) bemærkede Belgien, at det er nødvendigt at sondre mellem kontraktens løbetid på den ene side og den godkendte afholdelse af auktioner på den anden side.

5.   VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

5.1.   Statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF

Statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF

| (328) | I åbningsafgørelsen gav Kommissionen udtryk for det foreløbige synspunkt, at foranstaltningen udgjorde statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF. Hverken Belgien eller nogen af de interesserede parter har sat spørgsmålstegn ved dette synspunkt. |
| --- | --- |

(328)

I åbningsafgørelsen gav Kommissionen udtryk for det foreløbige synspunkt, at foranstaltningen udgjorde statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF. Hverken Belgien eller nogen af de interesserede parter har sat spørgsmålstegn ved dette synspunkt.

| (329) | Statsstøtte defineres i artikel 107, stk. 1, i TEUF som »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form". |
| --- | --- |

(329)

Statsstøtte defineres i artikel 107, stk. 1, i TEUF som »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form".

| (330) | Statsstøtte, der henhører under artikel 107, stk. 1, i TEUF, er uforenelig med det indre marked, hvis den »fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, [...] i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne". |
| --- | --- |

(330)

Statsstøtte, der henhører under artikel 107, stk. 1, i TEUF, er uforenelig med det indre marked, hvis den »fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, [...] i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne".

| (331) | I artikel 107, stk. 2 og 3, i TEUF opregnes de særlige omstændigheder, hvor støtte alligevel anses eller kan anses for at være forenelig med det indre marked. Kommissionens vurdering af, hvorvidt nogen af disse omstændigheder gør sig gældende i denne sag, fremgår af afsnit 5.3. |
| --- | --- |

(331)

I artikel 107, stk. 2 og 3, i TEUF opregnes de særlige omstændigheder, hvor støtte alligevel anses eller kan anses for at være forenelig med det indre marked. Kommissionens vurdering af, hvorvidt nogen af disse omstændigheder gør sig gældende i denne sag, fremgår af afsnit 5.3.

5.1.1.   Tilregnelse til staten og finansiering ved hjælp af statsmidler

Tilregnelse til staten og finansiering ved hjælp af statsmidler

| (332) | For at foranstaltninger kan betegnes som statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, skal de a) kunne tilregnes staten og b) omfatte statsmidler. Den sidstnævnte betingelse indebærer, at støtten skal være ydet direkte af staten eller af et offentligt eller privat organ, som staten har udpeget eller oprettet (88). Som forklaret i afsnit 2.2 blev kapacitetsmekanismen indført ved den føderale lov af 22. april 2019 om ændring af den føderale ellov af 29. april 1999 om organisering af det belgiske elektricitetsmarked (den primære lovgivning). Der er fastsat en lang række gennemførelsesbestemmelser vedrørende denne kapacitetsmekanisme i den sekundære lovgivning, bl.a. ved kongelige dekreter, ministerielle dekreter samt godkendte reguleringsmæssige markedsregler og kontrakter. Hele denne sekundære lovgivning har sit retsgrundlag i ovennævnte føderale ellov. Foranstaltningen kan som følge heraf tilregnes den belgiske stat. |
| --- | --- |

(332)

For at foranstaltninger kan betegnes som statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, skal de a) kunne tilregnes staten og b) omfatte statsmidler. Den sidstnævnte betingelse indebærer, at støtten skal være ydet direkte af staten eller af et offentligt eller privat organ, som staten har udpeget eller oprettet (88). Som forklaret i afsnit 2.2 blev kapacitetsmekanismen indført ved den føderale lov af 22. april 2019 om ændring af den føderale ellov af 29. april 1999 om organisering af det belgiske elektricitetsmarked (den primære lovgivning). Der er fastsat en lang række gennemførelsesbestemmelser vedrørende denne kapacitetsmekanisme i den sekundære lovgivning, bl.a. ved kongelige dekreter, ministerielle dekreter samt godkendte reguleringsmæssige markedsregler og kontrakter. Hele denne sekundære lovgivning har sit retsgrundlag i ovennævnte føderale ellov. Foranstaltningen kan som følge heraf tilregnes den belgiske stat.

88

| (333) | Kommissionen gav i åbningsafgørelsen udtryk for det foreløbige synspunkt, at kapacitetsmekanismen finansieres ved hjælp af statsmidler. Belgien har ikke rejst tvivl om dette synspunkt. |
| --- | --- |

(333)

Kommissionen gav i åbningsafgørelsen udtryk for det foreløbige synspunkt, at kapacitetsmekanismen finansieres ved hjælp af statsmidler. Belgien har ikke rejst tvivl om dette synspunkt.

| (334) | Med den finansieringsmekanisme, der er beskrevet i afsnit 2.12.2, har den belgiske stat oprettet et system, hvor de omkostninger, som TSO'en har i forbindelse med kapacitetsmekanismen, dækkes fuldt ud af nettarifferne, der kan sidestilles med en skattelignende afgift. Staten har således ved lov indført et tillægsgebyr på elforbruget, som indgår i nettarifferne (se betragtning 208 og 209). For det første bestemmes det i elloven, at TSO'en er forpligtet til at opkræve disse tariffer direkte hos netbrugerne (se betragtning 208). For det andet er de netbrugere, der pålægges tarifferne, forpligtet til at betale dem (se betragtning 210). Som det understreges i betragtning 208, hidrører de obligatoriske nettariffer desuden fra staten i den forstand, at staten ikke har begrænset sig til at gøre et bidrag, som er blevet indført og forvaltes af en sammenslutning af privatpersoner, obligatorisk for en gruppe af sådanne privatpersoner, hvilket var tilfældet i Pearle-sagen (89) og Doux Élevage-sagen (90) . I henhold til Domstolens dom i sagen Tyskland mod Europa-Kommissionen skal nettarifferne som følge heraf kvalificeres som en afgift, der er pålagt ved lov (91). |
| --- | --- |

(334)

Med den finansieringsmekanisme, der er beskrevet i afsnit 2.12.2, har den belgiske stat oprettet et system, hvor de omkostninger, som TSO'en har i forbindelse med kapacitetsmekanismen, dækkes fuldt ud af nettarifferne, der kan sidestilles med en skattelignende afgift. Staten har således ved lov indført et tillægsgebyr på elforbruget, som indgår i nettarifferne (se betragtning 208 og 209). For det første bestemmes det i elloven, at TSO'en er forpligtet til at opkræve disse tariffer direkte hos netbrugerne (se betragtning 208). For det andet er de netbrugere, der pålægges tarifferne, forpligtet til at betale dem (se betragtning 210). Som det understreges i betragtning 208, hidrører de obligatoriske nettariffer desuden fra staten i den forstand, at staten ikke har begrænset sig til at gøre et bidrag, som er blevet indført og forvaltes af en sammenslutning af privatpersoner, obligatorisk for en gruppe af sådanne privatpersoner, hvilket var tilfældet i Pearle-sagen (89) og Doux Élevage-sagen (90) . I henhold til Domstolens dom i sagen Tyskland mod Europa-Kommissionen skal nettarifferne som følge heraf kvalificeres som en afgift, der er pålagt ved lov (91).

89

90

91

| (335) | Det er derfor Kommissionens opfattelse, at kapacitetsmekanismen finansieres ved hjælp af statsmidler, eftersom finansieringen stammer fra provenuet af en skattelignende afgift, som staten har pålagt, og som forvaltes og fordeles i overensstemmelse med lovgivningens bestemmelser. Hvis det fremgår af national ret, at en bestemt persongruppe skal betale en afgift, er afgiften obligatorisk, og dermed er de midler, der tilvejebringes, statsmidler (92). |
| --- | --- |

(335)

Det er derfor Kommissionens opfattelse, at kapacitetsmekanismen finansieres ved hjælp af statsmidler, eftersom finansieringen stammer fra provenuet af en skattelignende afgift, som staten har pålagt, og som forvaltes og fordeles i overensstemmelse med lovgivningens bestemmelser. Hvis det fremgår af national ret, at en bestemt persongruppe skal betale en afgift, er afgiften obligatorisk, og dermed er de midler, der tilvejebringes, statsmidler (92).

92

5.1.2.   Økonomisk fordel for visse virksomheder eller visse produktioner (selektiv fordel)

Økonomisk fordel for visse virksomheder eller visse produktioner (selektiv fordel)

| (336) | Enhver økonomisk fordel, som en virksomhed ikke ville have opnået under sædvanlige markedsbetingelser, dvs. uden statslig indgriben, udgør en fordel i den i artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten omhandlede forstand (93). |
| --- | --- |

(336)

Enhver økonomisk fordel, som en virksomhed ikke ville have opnået under sædvanlige markedsbetingelser, dvs. uden statslig indgriben, udgør en fordel i den i artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten omhandlede forstand (93).

93

| (337) | De valgte tilbudsgivere fra kapacitetsauktionerne modtager et vederlag via kapacitetsmekanismen, som de ikke ville have modtaget, hvis de var fortsat med at drive forretning på elektricitetsmarkedet på normale økonomiske vilkår ved kun at sælge elektricitet og systemydelser. Foranstaltningen giver derfor de virksomheder, der har vundet kapacitetsauktionerne, en økonomisk fordel. Denne fordel er selektiv, idet den kun begunstiger visse virksomheder, nemlig de valgte tilbudsgivere fra kapacitetsauktionerne, som befinder sig i en faktisk og retlig situation, der kan sammenlignes med situationen for andre kapacitetsudbydere, som enten ikke kunne deltage eller ikke deltog i kapacitetsauktionerne, eller som deltog, men ikke blev valgt. |
| --- | --- |

(337)

De valgte tilbudsgivere fra kapacitetsauktionerne modtager et vederlag via kapacitetsmekanismen, som de ikke ville have modtaget, hvis de var fortsat med at drive forretning på elektricitetsmarkedet på normale økonomiske vilkår ved kun at sælge elektricitet og systemydelser. Foranstaltningen giver derfor de virksomheder, der har vundet kapacitetsauktionerne, en økonomisk fordel. Denne fordel er selektiv, idet den kun begunstiger visse virksomheder, nemlig de valgte tilbudsgivere fra kapacitetsauktionerne, som befinder sig i en faktisk og retlig situation, der kan sammenlignes med situationen for andre kapacitetsudbydere, som enten ikke kunne deltage eller ikke deltog i kapacitetsauktionerne, eller som deltog, men ikke blev valgt.

| (338) | Endvidere giver foranstaltningen kun en selektiv fordel til visse virksomheder, der er i stand til at afhjælpe det konstaterede problem med tilstrækkelig produktion, fordi kapaciteter på mindre end 1 MW (se betragtning 69) ikke kan deltage direkte i kapacitetsmekanismen (dvs. uden aggregering, se betragtning 72), selv om de også kan bidrage til at mindske det konstaterede tilstrækkelighedsproblem. I fremtiden vil minimumstærsklen for deltagelse i kapacitetsmekanismen, selv om den sænkes (betragtning 70), fortsat udelukke visse kapaciteter fra direkte deltagelse (dvs. uden aggregering) i kapacitetsmekanismen. Udenlandske kapaciteter, der befinder sig i ikke-nabomedlemsstater, vil desuden blive udelukket fra kapacitetsmekanismen (se betragtning 199). Derfor indebærer foranstaltningen også set i dette perspektiv en selektiv fordel. |
| --- | --- |

(338)

Endvidere giver foranstaltningen kun en selektiv fordel til visse virksomheder, der er i stand til at afhjælpe det konstaterede problem med tilstrækkelig produktion, fordi kapaciteter på mindre end 1 MW (se betragtning 69) ikke kan deltage direkte i kapacitetsmekanismen (dvs. uden aggregering, se betragtning 72), selv om de også kan bidrage til at mindske det konstaterede tilstrækkelighedsproblem. I fremtiden vil minimumstærsklen for deltagelse i kapacitetsmekanismen, selv om den sænkes (betragtning 70), fortsat udelukke visse kapaciteter fra direkte deltagelse (dvs. uden aggregering) i kapacitetsmekanismen. Udenlandske kapaciteter, der befinder sig i ikke-nabomedlemsstater, vil desuden blive udelukket fra kapacitetsmekanismen (se betragtning 199). Derfor indebærer foranstaltningen også set i dette perspektiv en selektiv fordel.

5.1.3.   Fordrejning af konkurrencen og samhandelen i EU

Fordrejning af konkurrencen og samhandelen i EU

| (339) | Foranstaltningen risikerer at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen i det indre marked. Elproduktion samt engros- og detailmarkederne for elektricitet er aktiviteter, der er åbne for konkurrence i hele EU (94). Derfor vil enhver fordel, der indrømmes ved hjælp af statsmidler til en virksomhed i denne sektor, kunne påvirke samhandelen inden for EU og fordreje konkurrencen. |
| --- | --- |

(339)

Foranstaltningen risikerer at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen i det indre marked. Elproduktion samt engros- og detailmarkederne for elektricitet er aktiviteter, der er åbne for konkurrence i hele EU (94). Derfor vil enhver fordel, der indrømmes ved hjælp af statsmidler til en virksomhed i denne sektor, kunne påvirke samhandelen inden for EU og fordreje konkurrencen.

94

5.1.4.   Konklusion vedrørende vurderingen i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF

Konklusion vedrørende vurderingen i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF

| (340) | Foranstaltningen udgør derfor statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(340)

Foranstaltningen udgør derfor statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF.

5.2.   Støttens lovlighed

Støttens lovlighed

| (341) | Ved at anmelde foranstaltningen før dens gennemførelse har de belgiske myndigheder opfyldt deres forpligtelse i henhold til artikel 108, stk. 3, i TEUF. |
| --- | --- |

(341)

Ved at anmelde foranstaltningen før dens gennemførelse har de belgiske myndigheder opfyldt deres forpligtelse i henhold til artikel 108, stk. 3, i TEUF.

5.3.   Foranstaltningens forenelighed med det indre marked

Foranstaltningens forenelighed med det indre marked

| (342) | Kommissionen har vurderet den anmeldte foranstaltning på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF og miljø- og energiretningslinjerne. Den har især vurderet foranstaltningen på grundlag af afsnit 3.9 i miljø- og energiretningslinjerne (95), som indeholder særlige betingelser for støtte til tilstrækkelig produktion. |
| --- | --- |

(342)

Kommissionen har vurderet den anmeldte foranstaltning på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF og miljø- og energiretningslinjerne. Den har især vurderet foranstaltningen på grundlag af afsnit 3.9 i miljø- og energiretningslinjerne (95), som indeholder særlige betingelser for støtte til tilstrækkelig produktion.

95

| (343) | Kommissionen kan i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF erklære »støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse", forenelig. Støtte, der er forenelig i henhold til denne bestemmelse i traktaten, skal derfor bidrage til udviklingen af en bestemt erhvervsgren. Støtten bør desuden ikke fordreje konkurrencen på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(343)

Kommissionen kan i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF erklære »støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse", forenelig. Støtte, der er forenelig i henhold til denne bestemmelse i traktaten, skal derfor bidrage til udviklingen af en bestemt erhvervsgren. Støtten bør desuden ikke fordreje konkurrencen på en måde, der strider mod den fælles interesse.

5.3.1.   Bidrag til udviklingen af en erhvervsgren

Bidrag til udviklingen af en erhvervsgren

| (344) | Foranstaltningen skal i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF bidrage til udviklingen af en bestemt erhvervsgren (96). |
| --- | --- |

(344)

Foranstaltningen skal i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF bidrage til udviklingen af en bestemt erhvervsgren (96).

96

| (345) | Den anmeldte foranstaltning støtter udviklingen af den økonomiske aktivitet i elektricitetssektoren ved direkte stimulering af tilstrækkelige investeringer i ny og eksisterende kapacitet til produktion, lagring og fleksibelt elforbrug med henblik på at garantere elforsyningssikkerheden. Som en sekundær virkning forventes elforsyningssikkerheden, hvortil der ydes støtte under foranstaltningen, at stimulere den økonomiske aktivitet mere generelt, eftersom en sikker elforsyning er fordelagtig for forskellige erhvervsgrene, der er afhængige af elektricitet som input. |
| --- | --- |

(345)

Den anmeldte foranstaltning støtter udviklingen af den økonomiske aktivitet i elektricitetssektoren ved direkte stimulering af tilstrækkelige investeringer i ny og eksisterende kapacitet til produktion, lagring og fleksibelt elforbrug med henblik på at garantere elforsyningssikkerheden. Som en sekundær virkning forventes elforsyningssikkerheden, hvortil der ydes støtte under foranstaltningen, at stimulere den økonomiske aktivitet mere generelt, eftersom en sikker elforsyning er fordelagtig for forskellige erhvervsgrene, der er afhængige af elektricitet som input.

| (346) | Den anmeldte ordning bidrager til udviklingen af en erhvervsgren som krævet i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF. |
| --- | --- |

(346)

Den anmeldte ordning bidrager til udviklingen af en erhvervsgren som krævet i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF.

5.3.2.   Fremme af en erhvervsgren og tilskyndelsesvirkning

Fremme af en erhvervsgren og tilskyndelsesvirkning

| (347) | Støtten har en tilskyndelsesvirkning, hvis den får støttemodtageren til at ændre adfærd og udvikle en bestemt erhvervsgren i overensstemmelse med støttens formål, og hvis dette ikke ville være sket uden støtten. (97) Der findes nærmere oplysninger om fortolkningen af dette kriterium i punkt 227, sammenholdt med afsnit 3.2.4, i miljø- og energiretningslinjerne. |
| --- | --- |

(347)

Støtten har en tilskyndelsesvirkning, hvis den får støttemodtageren til at ændre adfærd og udvikle en bestemt erhvervsgren i overensstemmelse med støttens formål, og hvis dette ikke ville være sket uden støtten. (97) Der findes nærmere oplysninger om fortolkningen af dette kriterium i punkt 227, sammenholdt med afsnit 3.2.4, i miljø- og energiretningslinjerne.

97

| (348) | Belgien har fremlagt en produktionstilstrækkelighedsvurdering, som viser, at problemet med utilstrækkelig produktion ifølge et kontrafaktisk scenarie uden foranstaltningen vil nå et kritisk niveau i 2025 som beskrevet i betragtning 49. Uden foranstaltningen ville kapacitetsudbyderne med andre ord ikke have stillet den nødvendige kapacitet til rådighed til at opfylde den pålidelighedsstandard, som Belgien har fastsat for levering af energi i spidslastperioder. Som nævnt i betragtning 227 har visse interesserede parter bekræftet, at der er behov for kapacitetsmekanismen, og understreget, at der bør handles hurtigt. |
| --- | --- |

(348)

Belgien har fremlagt en produktionstilstrækkelighedsvurdering, som viser, at problemet med utilstrækkelig produktion ifølge et kontrafaktisk scenarie uden foranstaltningen vil nå et kritisk niveau i 2025 som beskrevet i betragtning 49. Uden foranstaltningen ville kapacitetsudbyderne med andre ord ikke have stillet den nødvendige kapacitet til rådighed til at opfylde den pålidelighedsstandard, som Belgien har fastsat for levering af energi i spidslastperioder. Som nævnt i betragtning 227 har visse interesserede parter bekræftet, at der er behov for kapacitetsmekanismen, og understreget, at der bør handles hurtigt.

| (349) | Ifølge tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 vil det kun være muligt at skaffe en beskeden del af den yderligere kapacitet via »energy-only"-markedet i 2025 (betragtning 50). |
| --- | --- |

(349)

Ifølge tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 vil det kun være muligt at skaffe en beskeden del af den yderligere kapacitet via »energy-only"-markedet i 2025 (betragtning 50).

| (350) | Foranstaltningen har derfor en tilskyndelsesvirkning i forhold til at få nye kapaciteter ind på markedet. Foranstaltningen tilskynder nye og eksisterende markedsaktører til at bidrage til målet om forsyningssikkerhed. |
| --- | --- |

(350)

Foranstaltningen har derfor en tilskyndelsesvirkning i forhold til at få nye kapaciteter ind på markedet. Foranstaltningen tilskynder nye og eksisterende markedsaktører til at bidrage til målet om forsyningssikkerhed.

| (351) | Desuden tildeles støtten i overensstemmelse med miljø- og energiretningslinjernes punkt 52 på grundlag af et udbud. Auktionsprocessen, der er beskrevet i afsnit 2.5, er ikke-diskriminerende og åben for alle former for kapacitet. |
| --- | --- |

(351)

Desuden tildeles støtten i overensstemmelse med miljø- og energiretningslinjernes punkt 52 på grundlag af et udbud. Auktionsprocessen, der er beskrevet i afsnit 2.5, er ikke-diskriminerende og åben for alle former for kapacitet.

| (352) | Tilbagebetalingsforpligtelsen, der er beskrevet i afsnit 2.7.3, udgør endvidere et økonomisk incitament til at være tilgængelig i tider med knaphed. Belgien har desuden indført procedurer for overvågning af tilgængelighed før og under leveringsperioden (se afsnit 2.8.1 og 2.8.2) og passende test og sanktioner (beskrevet i afsnit 2.8.3 og 2.8.4) for at sikre, at tilgængelighedsforpligtelsen opfyldes. |
| --- | --- |

(352)

Tilbagebetalingsforpligtelsen, der er beskrevet i afsnit 2.7.3, udgør endvidere et økonomisk incitament til at være tilgængelig i tider med knaphed. Belgien har desuden indført procedurer for overvågning af tilgængelighed før og under leveringsperioden (se afsnit 2.8.1 og 2.8.2) og passende test og sanktioner (beskrevet i afsnit 2.8.3 og 2.8.4) for at sikre, at tilgængelighedsforpligtelsen opfyldes.

| (353) | Kommissionen tilslutter sig endelig bemærkningerne fra den interesserede part, der har påpeget, at de investeringer, der kræves, for at kapaciteten kan overholde miljøstandarder, som allerede er vedtaget, ikke bør give adgang til langvarige kontrakter, jf. miljø- og energiretningslinjernes punkt 53 (se betragtning 238). |
| --- | --- |

(353)

Kommissionen tilslutter sig endelig bemærkningerne fra den interesserede part, der har påpeget, at de investeringer, der kræves, for at kapaciteten kan overholde miljøstandarder, som allerede er vedtaget, ikke bør give adgang til langvarige kontrakter, jf. miljø- og energiretningslinjernes punkt 53 (se betragtning 238).

| (354) | Kommissionen bifalder derfor ændringen af det kongelige dekret om fastlæggelse af investeringstærskler, støttekriterier for investeringsomkostninger og klassificeringsproceduren. Ifølge det ændrede kongelige dekret er det kun omkostninger til tilpasning til fremtidige EU-standarder, der er støtteberettigede i forbindelse med kapacitetsmekanismen (jf. betragtning 142). |
| --- | --- |

(354)

Kommissionen bifalder derfor ændringen af det kongelige dekret om fastlæggelse af investeringstærskler, støttekriterier for investeringsomkostninger og klassificeringsproceduren. Ifølge det ændrede kongelige dekret er det kun omkostninger til tilpasning til fremtidige EU-standarder, der er støtteberettigede i forbindelse med kapacitetsmekanismen (jf. betragtning 142).

| (355) | Kommissionen mener, at foranstaltningen har en tilskyndelsesvirkning, der får støttemodtagerne til at ændre adfærd og udvikle en bestemt erhvervsgren i overensstemmelse med støttens formål. |
| --- | --- |

(355)

Kommissionen mener, at foranstaltningen har en tilskyndelsesvirkning, der får støttemodtagerne til at ændre adfærd og udvikle en bestemt erhvervsgren i overensstemmelse med støttens formål.

5.3.3.   Overholdelse af andre EU-retlige bestemmelser

Overholdelse af andre EU-retlige bestemmelser

| (356) | Statsstøtte, som er i strid med EU-rettens almindelige bestemmelser og principper, kan ikke erklæres forenelig (98). |
| --- | --- |

(356)

Statsstøtte, som er i strid med EU-rettens almindelige bestemmelser og principper, kan ikke erklæres forenelig (98).

98

| (357) | Såfremt en statsstøtteforanstaltning (herunder finansieringsmetoden, hvis der er en tvungen forbindelse mellem denne metode og støtten) indebærer aspekter, som er uløseligt forbundet med støttens formål, og som strider mod andre bestemmelser i EU-retten, kan en sådan overtrædelse påvirke vurderingen af denne statsstøttes forenelighed. (99) I den foreliggende sag kan dette gøre sig gældende for artikel 30 og 110 i TEUF og for visse bestemmelser i elforordningen. Kommissionen er derfor nødt til at undersøge, om visse aspekter af kapacitetsmekanismen strider mod EU-retten, og om disse aspekter i bekræftende fald er uløseligt forbundet med formålet med den støtte, der ydes i forbindelse med denne mekanisme. |
| --- | --- |

(357)

Såfremt en statsstøtteforanstaltning (herunder finansieringsmetoden, hvis der er en tvungen forbindelse mellem denne metode og støtten) indebærer aspekter, som er uløseligt forbundet med støttens formål, og som strider mod andre bestemmelser i EU-retten, kan en sådan overtrædelse påvirke vurderingen af denne statsstøttes forenelighed. (99) I den foreliggende sag kan dette gøre sig gældende for artikel 30 og 110 i TEUF og for visse bestemmelser i elforordningen. Kommissionen er derfor nødt til at undersøge, om visse aspekter af kapacitetsmekanismen strider mod EU-retten, og om disse aspekter i bekræftende fald er uløseligt forbundet med formålet med den støtte, der ydes i forbindelse med denne mekanisme.

99

5.3.3.1.   Overholdelse af traktatens artikel 30 og 110

Overholdelse af traktatens artikel 30 og 110

| (358) | Kommissionen gav i åbningsafgørelsen udtryk for det foreløbige synspunkt, at finansieringsmekanismen for de anmeldte støtteforanstaltninger ikke indebærer begrænsninger, der strider mod artikel 30 eller artikel 110 i TEUF. Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger, der rejser tvivl om dette synspunkt. |
| --- | --- |

(358)

Kommissionen gav i åbningsafgørelsen udtryk for det foreløbige synspunkt, at finansieringsmekanismen for de anmeldte støtteforanstaltninger ikke indebærer begrænsninger, der strider mod artikel 30 eller artikel 110 i TEUF. Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger, der rejser tvivl om dette synspunkt.

| (359) | Hvis en statsstøtteforanstaltning eller de betingelser, der er knyttet til den (herunder dens finansieringsmetode, når den udgør en integrerende del af foranstaltningen), som anført i miljø- og energiretningslinjernes punkt 29 medfører en tilsidesættelse af EU-retten, og denne tilsidesættelse ikke kan udskilles fra resten af støtteforanstaltningen, kan støtten ikke erklæres forenelig med det indre marked. Enhver afgift på energiområdet, som har til formål at finansiere en statsstøtteforanstaltning, skal være i overensstemmelse med især artikel 30 og 110 i TEUF. Kommissionen har derfor undersøgt, om finansieringsmekanismen for de anmeldte støtteforanstaltninger er i overensstemmelse med artikel 30 og 110 i TEUF. |
| --- | --- |

(359)

Hvis en statsstøtteforanstaltning eller de betingelser, der er knyttet til den (herunder dens finansieringsmetode, når den udgør en integrerende del af foranstaltningen), som anført i miljø- og energiretningslinjernes punkt 29 medfører en tilsidesættelse af EU-retten, og denne tilsidesættelse ikke kan udskilles fra resten af støtteforanstaltningen, kan støtten ikke erklæres forenelig med det indre marked. Enhver afgift på energiområdet, som har til formål at finansiere en statsstøtteforanstaltning, skal være i overensstemmelse med især artikel 30 og 110 i TEUF. Kommissionen har derfor undersøgt, om finansieringsmekanismen for de anmeldte støtteforanstaltninger er i overensstemmelse med artikel 30 og 110 i TEUF.

| (360) | Som det forklares i betragtning 334, har den belgiske stat oprettet et system, hvor de omkostninger, som TSO'en har i forbindelse med kapacitetsmekanismen, dækkes fuldt ud af nettarifferne, der kan sidestilles med en skattelignende afgift. Tariffen angives som nævnt i betragtning 214 i EUR/MWh og anvendes ensartet for alle forbrugere. Kommissionen mener derfor, at disse tariffer minder meget om en afgift på forbruget af elektricitet. |
| --- | --- |

(360)

Som det forklares i betragtning 334, har den belgiske stat oprettet et system, hvor de omkostninger, som TSO'en har i forbindelse med kapacitetsmekanismen, dækkes fuldt ud af nettarifferne, der kan sidestilles med en skattelignende afgift. Tariffen angives som nævnt i betragtning 214 i EUR/MWh og anvendes ensartet for alle forbrugere. Kommissionen mener derfor, at disse tariffer minder meget om en afgift på forbruget af elektricitet.

| (361) | For så vidt angår artikel 30 og 110 i TEUF fremgår det af fast retspraksis, at EU-retten ikke på sit nuværende udviklingstrin begrænser den enkelte medlemsstats frihed til at indføre en differentieret afgiftsordning for visse produkter, også selv om disse må anses for lignende varer, jf. artikel 110, stk. 1, i TEUF, når dette sker efter objektive kriterier, såsom arten af de benyttede råstoffer eller den anvendte fremstillingsmetode. Sådanne afgiftsforskelle er imidlertid kun forenelige med EU-retten, hvis de forfølger formål, der også er forenelige med EU-retten, og hvis den pågældende afgiftsordning er udformet således, at der ikke sker nogen form for direkte eller indirekte forskelsbehandling af varer indført fra andre medlemsstater eller nogen form for beskyttelse af konkurrerende indenlandsk fremstillede varer (100). |
| --- | --- |

(361)

For så vidt angår artikel 30 og 110 i TEUF fremgår det af fast retspraksis, at EU-retten ikke på sit nuværende udviklingstrin begrænser den enkelte medlemsstats frihed til at indføre en differentieret afgiftsordning for visse produkter, også selv om disse må anses for lignende varer, jf. artikel 110, stk. 1, i TEUF, når dette sker efter objektive kriterier, såsom arten af de benyttede råstoffer eller den anvendte fremstillingsmetode. Sådanne afgiftsforskelle er imidlertid kun forenelige med EU-retten, hvis de forfølger formål, der også er forenelige med EU-retten, og hvis den pågældende afgiftsordning er udformet således, at der ikke sker nogen form for direkte eller indirekte forskelsbehandling af varer indført fra andre medlemsstater eller nogen form for beskyttelse af konkurrerende indenlandsk fremstillede varer (100).

100

| (362) | Belgien vil som nævnt i afsnit 2.10 i overensstemmelse med elforordningen tillade udenlandsk kapacitet, som befinder sig i en medlemsstat, der har direkte nettilslutning med Belgien, at deltage fra og med den første levering, dvs. fra 2025. |
| --- | --- |

(362)

Belgien vil som nævnt i afsnit 2.10 i overensstemmelse med elforordningen tillade udenlandsk kapacitet, som befinder sig i en medlemsstat, der har direkte nettilslutning med Belgien, at deltage fra og med den første levering, dvs. fra 2025.

| (363) | Eftersom foranstaltningen er åben for grænseoverskridende kapacitet, konkluderer Kommissionen, at finansieringsmekanismen for de anmeldte støtteforanstaltninger ikke indebærer begrænsninger, der strider mod artikel 30 eller artikel 110 i TEUF. |
| --- | --- |

(363)

Eftersom foranstaltningen er åben for grænseoverskridende kapacitet, konkluderer Kommissionen, at finansieringsmekanismen for de anmeldte støtteforanstaltninger ikke indebærer begrænsninger, der strider mod artikel 30 eller artikel 110 i TEUF.

5.3.3.2.   Overholdelse af elforordningen

Overholdelse af elforordningen

Overholdelse af elforordningens artikel 20

Overholdelse af elforordningens artikel 20

| (364) | Medlemsstaterne skal ifølge elforordningens artikel 20, stk. 1, overvåge ressourcetilstrækkeligheden inden for deres område på grundlag af den i artikel 23 omhandlede europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering. Med henblik på at supplere den europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering kan medlemsstaterne desuden foretage en national ressourcetilstrækkelighedsvurdering i henhold til artikel 24. |
| --- | --- |

(364)

Medlemsstaterne skal ifølge elforordningens artikel 20, stk. 1, overvåge ressourcetilstrækkeligheden inden for deres område på grundlag af den i artikel 23 omhandlede europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering. Med henblik på at supplere den europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering kan medlemsstaterne desuden foretage en national ressourcetilstrækkelighedsvurdering i henhold til artikel 24.

| (365) | Kommissionen bemærker, at ENTSO-E endnu ikke har opfyldt sin forpligtelse efter elforordningens artikel 23 til at fremlægge en europæisk ressourcetilstrækkelighedsvurdering. Det har betydet, at problemet med den belgiske ressourcetilstrækkelighed kun er blevet påvist på grundlag af den nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering. Det har derfor ikke været muligt at sammenligne den nationale og den europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering som krævet i elforordningens artikel 24, stk. 3, for at afdække eventuelle forskelle mellem de to vurderinger. Som det fremgår af elforordningens artikel 24, stk. 1, bør den nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering også baseres på den metode, der er aftalt for den europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering og omhandlet i elforordningens artikel 23. |
| --- | --- |

(365)

Kommissionen bemærker, at ENTSO-E endnu ikke har opfyldt sin forpligtelse efter elforordningens artikel 23 til at fremlægge en europæisk ressourcetilstrækkelighedsvurdering. Det har betydet, at problemet med den belgiske ressourcetilstrækkelighed kun er blevet påvist på grundlag af den nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering. Det har derfor ikke været muligt at sammenligne den nationale og den europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering som krævet i elforordningens artikel 24, stk. 3, for at afdække eventuelle forskelle mellem de to vurderinger. Som det fremgår af elforordningens artikel 24, stk. 1, bør den nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering også baseres på den metode, der er aftalt for den europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering og omhandlet i elforordningens artikel 23.

| (366) | Den 25. juni 2021 offentliggjorde Elia en ny undersøgelse af ressourcetilstrækkeligheden, som er baseret på ERAA-metoden. Der peges i forbindelse med tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 på et problem med ressourcetilstrækkeligheden i Belgien fra og med 2025. |
| --- | --- |

(366)

Den 25. juni 2021 offentliggjorde Elia en ny undersøgelse af ressourcetilstrækkeligheden, som er baseret på ERAA-metoden. Der peges i forbindelse med tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 på et problem med ressourcetilstrækkeligheden i Belgien fra og med 2025.

| (367) | Før der indføres kapacitetsmekanismer, skal medlemsstaterne påpege eventuelle reguleringsmæssige forvridninger eller markedsfejl, der har forårsaget eller bidraget til at skabe ressourcetilstrækkelighedsproblemet. Medlemsstaterne skal vedtage foranstaltninger til at fjerne de påviste forvridninger og fremlægge en tidsplan for deres gennemførelse (elektricitetsforordningens artikel 20, stk. 2). |
| --- | --- |

(367)

Før der indføres kapacitetsmekanismer, skal medlemsstaterne påpege eventuelle reguleringsmæssige forvridninger eller markedsfejl, der har forårsaget eller bidraget til at skabe ressourcetilstrækkelighedsproblemet. Medlemsstaterne skal vedtage foranstaltninger til at fjerne de påviste forvridninger og fremlægge en tidsplan for deres gennemførelse (elektricitetsforordningens artikel 20, stk. 2).

| (368) | Belgien har som anført i afsnit 2.3.4 udarbejdet og offentliggjort en gennemførelsesplan, hvoraf det fremgår, hvilke foranstaltninger der skal træffes for at fjerne reguleringsmæssige forvridninger eller markedsfejl på det belgiske elektricitetsmarked. |
| --- | --- |

(368)

Belgien har som anført i afsnit 2.3.4 udarbejdet og offentliggjort en gennemførelsesplan, hvoraf det fremgår, hvilke foranstaltninger der skal træffes for at fjerne reguleringsmæssige forvridninger eller markedsfejl på det belgiske elektricitetsmarked.

| (369) | De belgiske myndigheder har med afsæt i gennemførelsesplanen forpligtet sig til at iværksætte en række markedsreformer, som navnlig skal styrke balancemarkederne (se betragtning 62), fremme fleksibelt elforbrug (se betragtning 64) og øge kapaciteten på samkøringslinjerne (se betragtning 65). |
| --- | --- |

(369)

De belgiske myndigheder har med afsæt i gennemførelsesplanen forpligtet sig til at iværksætte en række markedsreformer, som navnlig skal styrke balancemarkederne (se betragtning 62), fremme fleksibelt elforbrug (se betragtning 64) og øge kapaciteten på samkøringslinjerne (se betragtning 65).

| (370) | Belgien har også forpligtet sig til at offentliggøre planen og overvåge dens gennemførelse, offentliggøre resultaterne af overvågningen i en årlig rapport og forelægge denne rapport for Europa-Kommissionen. Belgien har endelig forpligtet sig til at overholde gennemførelsesplanen, også efter at det påpegede ressourcetilstrækkelighedsproblem er blevet løst. |
| --- | --- |

(370)

Belgien har også forpligtet sig til at offentliggøre planen og overvåge dens gennemførelse, offentliggøre resultaterne af overvågningen i en årlig rapport og forelægge denne rapport for Europa-Kommissionen. Belgien har endelig forpligtet sig til at overholde gennemførelsesplanen, også efter at det påpegede ressourcetilstrækkelighedsproblem er blevet løst.

| (371) | Efter en offentlig høring vedtog Kommissionen den 30. april 2020 en udtalelse om Belgiens gennemførelsesplan i henhold til elforordningens artikel 20, stk. 5 (101). Kommissionen har i denne udtalelse fastslået, at Belgien bør ændre ordningen for prisfastsættelse på grundlag af knaphed for forbedre sine balancemarkeders funktion yderligere ved at overveje, om funktionen for prisfastsættelse på grundlag af knaphed også bør anvendes for leverandører af balanceringstjenester som nævnt i betragtning 62, men er også opmærksom på de mange forbedringer, der allerede har fundet sted eller ventes at finde sted. Belgien har som nævnt i betragtning 62 indført en såkaldt alfakomponent i sin mekanisme for fastsættelse af ubalancepriser og iværksat udligning af ubalancer og forbereder sig på at medvirke i EU's balanceringsplatforme for aFRR og mFRR. Med hensyn til fleksibelt elforbrug har Kommissionen i sin udtalelse fastslået, at Belgien bør fortsætte udrulningen af intelligente målere med de funktioner, som er nødvendige for at fremme udbredelsen af prisbaseret fleksibelt elforbrug. Belgien har som nævnt i betragtning 64 givet tilsagn om yderligere udrulning af intelligente målere i fremtiden. Disse foranstaltninger er tilstrækkelige til at fjerne de reguleringsmæssige forvridninger eller markedsfejl, der blev påpeget i Belgiens gennemførelsesplan, i overensstemmelse med elektricitetsforordningens artikel 20, stk. 5. |
| --- | --- |

(371)

Efter en offentlig høring vedtog Kommissionen den 30. april 2020 en udtalelse om Belgiens gennemførelsesplan i henhold til elforordningens artikel 20, stk. 5 (101). Kommissionen har i denne udtalelse fastslået, at Belgien bør ændre ordningen for prisfastsættelse på grundlag af knaphed for forbedre sine balancemarkeders funktion yderligere ved at overveje, om funktionen for prisfastsættelse på grundlag af knaphed også bør anvendes for leverandører af balanceringstjenester som nævnt i betragtning 62, men er også opmærksom på de mange forbedringer, der allerede har fundet sted eller ventes at finde sted. Belgien har som nævnt i betragtning 62 indført en såkaldt alfakomponent i sin mekanisme for fastsættelse af ubalancepriser og iværksat udligning af ubalancer og forbereder sig på at medvirke i EU's balanceringsplatforme for aFRR og mFRR. Med hensyn til fleksibelt elforbrug har Kommissionen i sin udtalelse fastslået, at Belgien bør fortsætte udrulningen af intelligente målere med de funktioner, som er nødvendige for at fremme udbredelsen af prisbaseret fleksibelt elforbrug. Belgien har som nævnt i betragtning 64 givet tilsagn om yderligere udrulning af intelligente målere i fremtiden. Disse foranstaltninger er tilstrækkelige til at fjerne de reguleringsmæssige forvridninger eller markedsfejl, der blev påpeget i Belgiens gennemførelsesplan, i overensstemmelse med elektricitetsforordningens artikel 20, stk. 5.

101

| (372) | Foranstaltningen overholder elforordningens artikel 20. |
| --- | --- |

(372)

Foranstaltningen overholder elforordningens artikel 20.

Overholdelse af elforordningens artikel 21

Overholdelse af elforordningens artikel 21

| (373) | Ifølge elektricitetsforordningens artikel 21, stk. 1, kan medlemsstaterne for at fjerne resterende ressourcetilstrækkelighedsproblemer som en sidste udvej indføre en kapacitetsmekanisme, forudsat at betingelserne i artikel 21, stk. 2-8, er opfyldt. |
| --- | --- |

(373)

Ifølge elektricitetsforordningens artikel 21, stk. 1, kan medlemsstaterne for at fjerne resterende ressourcetilstrækkelighedsproblemer som en sidste udvej indføre en kapacitetsmekanisme, forudsat at betingelserne i artikel 21, stk. 2-8, er opfyldt.

| (374) | I perioden fra oktober til december 2019 foretog Belgien i overensstemmelse med elektricitetsforordningens artikel 21, stk. 2, en undersøgelse af den nationale mekanismes virkninger for nabomedlemsstaterne ved at konsultere sine nabomedlemsstater. |
| --- | --- |

(374)

I perioden fra oktober til december 2019 foretog Belgien i overensstemmelse med elektricitetsforordningens artikel 21, stk. 2, en undersøgelse af den nationale mekanismes virkninger for nabomedlemsstaterne ved at konsultere sine nabomedlemsstater.

| (375) | Medlemsstaterne skal ifølge elektricitetsforordningens artikel 20, stk. 3, vurdere, om en kapacitetsmekanisme i form af en strategisk reserve er i stand til at løse ressourcetilstrækkelighedsproblemerne. |
| --- | --- |

(375)

Medlemsstaterne skal ifølge elektricitetsforordningens artikel 20, stk. 3, vurdere, om en kapacitetsmekanisme i form af en strategisk reserve er i stand til at løse ressourcetilstrækkelighedsproblemerne.

| (376) | Belgien har som nævnt i betragtning 60 allerede en strategisk reserve, der vil være til stede indtil den 31. marts 2022. Formålet med den strategiske reserve er at dække efterspørgslen i spidsbelastningsperioder om vinteren, hvis dette ikke er muligt via markedet, ved at opretholde en vis eksisterende kapacitet for produktion og fleksibelt elforbrug uden for markedet som en backup, der kun aktiveres, når balanceringsressourcerne er udtømt. |
| --- | --- |

(376)

Belgien har som nævnt i betragtning 60 allerede en strategisk reserve, der vil være til stede indtil den 31. marts 2022. Formålet med den strategiske reserve er at dække efterspørgslen i spidsbelastningsperioder om vinteren, hvis dette ikke er muligt via markedet, ved at opretholde en vis eksisterende kapacitet for produktion og fleksibelt elforbrug uden for markedet som en backup, der kun aktiveres, når balanceringsressourcerne er udtømt.

| (377) | Som det fremgår af den endelige rapport om sektorundersøgelsen af kapacitetsmekanismer (102), vil den mest hensigtsmæssige kapacitetsmekanisme til at løse problemet, når der påvises problemer med tilstrækkelighed på lang sigt, sandsynligvis være en mængdebaseret markedsdækkende ordning. Som det forklares i samme rapport, vil en strategisk reserve ikke løse det konstaterede investeringsproblem for nye anlæg. I modsætning hertil kan markedsdækkende kapacitetsmekanismer være mere effektive med hensyn til at tilskynde til investeringer for at løse problemer med tilstrækkelighed på længere sigt. |
| --- | --- |

(377)

Som det fremgår af den endelige rapport om sektorundersøgelsen af kapacitetsmekanismer (102), vil den mest hensigtsmæssige kapacitetsmekanisme til at løse problemet, når der påvises problemer med tilstrækkelighed på lang sigt, sandsynligvis være en mængdebaseret markedsdækkende ordning. Som det forklares i samme rapport, vil en strategisk reserve ikke løse det konstaterede investeringsproblem for nye anlæg. I modsætning hertil kan markedsdækkende kapacitetsmekanismer være mere effektive med hensyn til at tilskynde til investeringer for at løse problemer med tilstrækkelighed på længere sigt.

102

| (378) | Eftersom der i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 blev konstateret et strukturelt behov for ny kapacitet (se betragtning 49 og 50), mener Kommissionen, at en kapacitetsmekanisme i form af en strategisk reserve ikke vil være i stand til at løse det påpegede problem med ressourcetilstrækkeligheden i Belgien fra 2025 og frem. |
| --- | --- |

(378)

Eftersom der i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 blev konstateret et strukturelt behov for ny kapacitet (se betragtning 49 og 50), mener Kommissionen, at en kapacitetsmekanisme i form af en strategisk reserve ikke vil være i stand til at løse det påpegede problem med ressourcetilstrækkeligheden i Belgien fra 2025 og frem.

| (379) | Medlemsstaterne må i henhold til elektricitetsforordningens artikel 20, stk. 3, ikke indføre kapacitetsmekanismer, før Kommissionen som omhandlet i forordningens artikel 20, stk. 5, har afgivet en udtalelse om den i artikel 20, stk. 3, omhandlede gennemførelsesplan. |
| --- | --- |

(379)

Medlemsstaterne må i henhold til elektricitetsforordningens artikel 20, stk. 3, ikke indføre kapacitetsmekanismer, før Kommissionen som omhandlet i forordningens artikel 20, stk. 5, har afgivet en udtalelse om den i artikel 20, stk. 3, omhandlede gennemførelsesplan.

| (380) | Den 30. april 2020 vedtog Kommissionen som nævnt i betragtning 371 en udtalelse om Belgiens gennemførelsesplan. Belgien er gået i gang med at forberede den første Y-4-auktion, men har endnu ikke indført kapacitetsmekanismen. |
| --- | --- |

(380)

Den 30. april 2020 vedtog Kommissionen som nævnt i betragtning 371 en udtalelse om Belgiens gennemførelsesplan. Belgien er gået i gang med at forberede den første Y-4-auktion, men har endnu ikke indført kapacitetsmekanismen.

| (381) | Belgien har i overensstemmelse med elforordningens artikel 21, stk. 7, som kræver, at der træffes bestemmelse om effektiv udfasning af kapacitetsmekanismen, hvor ingen nye kontrakter er indgået i tre sammenhængende år, vedtaget en klausul om, at der ikke vil blive afholdt nye auktioner som led i kapacitetsmekanismen, hvis der ikke er indgået nogen ny kapacitetsaftale i tre sammenhængende år i overensstemmelse med ellovens artikel 7j, stk. 11 (se betragtning 218). |
| --- | --- |

(381)

Belgien har i overensstemmelse med elforordningens artikel 21, stk. 7, som kræver, at der træffes bestemmelse om effektiv udfasning af kapacitetsmekanismen, hvor ingen nye kontrakter er indgået i tre sammenhængende år, vedtaget en klausul om, at der ikke vil blive afholdt nye auktioner som led i kapacitetsmekanismen, hvis der ikke er indgået nogen ny kapacitetsaftale i tre sammenhængende år i overensstemmelse med ellovens artikel 7j, stk. 11 (se betragtning 218).

| (382) | Belgien har som anført i betragtning 217 anmodet om godkendelse af statsstøtte for en periode på ti år, dvs. for den maksimale periode, der er fastsat i elforordningens artikel 21, stk. 8. |
| --- | --- |

(382)

Belgien har som anført i betragtning 217 anmodet om godkendelse af statsstøtte for en periode på ti år, dvs. for den maksimale periode, der er fastsat i elforordningens artikel 21, stk. 8.

| (383) | Belgien har endelig forpligtet sig til at anvende den gennemførelsesplan, der er omhandlet i elforordningens artikel 20, stk. 3, efter at markedsmekanismen er blevet indført, som krævet i forordningens artikel 21, stk. 8. |
| --- | --- |

(383)

Belgien har endelig forpligtet sig til at anvende den gennemførelsesplan, der er omhandlet i elforordningens artikel 20, stk. 3, efter at markedsmekanismen er blevet indført, som krævet i forordningens artikel 21, stk. 8.

| (384) | Kommissionen konkluderer, at foranstaltningen overholder elforordningens artikel 21. |
| --- | --- |

(384)

Kommissionen konkluderer, at foranstaltningen overholder elforordningens artikel 21.

Overholdelse af elforordningens artikel 22

Overholdelse af elforordningens artikel 22

| (385) | Elforordningens artikel 22, stk. 1, indeholder bestemmelser om en kapacitetsmekanismes specifikke udformning. Det fremgår af denne artikel, at en kapacitetsmekanisme i) skal være midlertidig, ii) ikke må skabe unødige markedsforvridninger eller begrænse budområdeoverskridende handel, iii) ikke må gå videre end, hvad der er nødvendigt for at afhjælpe tilstrækkelighedsproblemerne, iv) skal udvælge kapacitetsudbydere ved hjælp af en gennemsigtig, ikke-diskriminerende og konkurrencebaseret proces, v) skal give kapacitetsudbydere incitamenter til at være tilgængelige i tider med forventet systemstress, vi) skal sikre, at vederlaget bestemmes gennem den konkurrencebaserede proces, vii) skal fastsætte de tekniske betingelser for kapacitetsudbyderes deltagelse forud for udvælgelsesprocessen, viii) skal være åben for deltagelse af alle ressourcer, der er i stand til at levere den krævede tekniske ydelse, herunder energilagring og efterspørgselsstyring, og ix) skal anvende passende sanktioner over for kapacitetsudbydere, der ikke er tilgængelige i perioder med systemstress. |
| --- | --- |

(385)

Elforordningens artikel 22, stk. 1, indeholder bestemmelser om en kapacitetsmekanismes specifikke udformning. Det fremgår af denne artikel, at en kapacitetsmekanisme i) skal være midlertidig, ii) ikke må skabe unødige markedsforvridninger eller begrænse budområdeoverskridende handel, iii) ikke må gå videre end, hvad der er nødvendigt for at afhjælpe tilstrækkelighedsproblemerne, iv) skal udvælge kapacitetsudbydere ved hjælp af en gennemsigtig, ikke-diskriminerende og konkurrencebaseret proces, v) skal give kapacitetsudbydere incitamenter til at være tilgængelige i tider med forventet systemstress, vi) skal sikre, at vederlaget bestemmes gennem den konkurrencebaserede proces, vii) skal fastsætte de tekniske betingelser for kapacitetsudbyderes deltagelse forud for udvælgelsesprocessen, viii) skal være åben for deltagelse af alle ressourcer, der er i stand til at levere den krævede tekniske ydelse, herunder energilagring og efterspørgselsstyring, og ix) skal anvende passende sanktioner over for kapacitetsudbydere, der ikke er tilgængelige i perioder med systemstress.

| (386) | Kommissionen udtrykte i åbningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt foranstaltningen er forenelig med elforordningens artikel 22, stk. 1, litra c), hvori det bestemmes, at en kapacitetsmekanisme ikke må gå videre end, hvad der er nødvendigt for at afhjælpe tilstrækkelighedsproblemerne. |
| --- | --- |

(386)

Kommissionen udtrykte i åbningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt foranstaltningen er forenelig med elforordningens artikel 22, stk. 1, litra c), hvori det bestemmes, at en kapacitetsmekanisme ikke må gå videre end, hvad der er nødvendigt for at afhjælpe tilstrækkelighedsproblemerne.

| (387) | Den anmeldte kapacitetsmekanisme er som nævnt i betragtning 385 midlertidig. |
| --- | --- |

(387)

Den anmeldte kapacitetsmekanisme er som nævnt i betragtning 385 midlertidig.

| (388) | Kapacitetsmekanismen er udformet med henblik på at begrænse virkningen til, hvad der er nødvendigt for at nå de politiske mål og undgå unødige forvridninger af elektricitetsmarkedet. Kapacitetsmekanismen er åben for alle eksisterende og nye producenter, leverandører af fleksibelt elforbrug og lageroperatører. Kapacitetsmekanismen er ligeledes åben for grænseoverskridende kapacitet. Kapacitetsmekanismen omfatter endvidere en lang række foranstaltninger, der specifikt har til formål at undgå misbrug af markedsstyrke, bl.a. i form af pålidelighedsoptioner, prislofter og en konkurrencebaseret auktionsproces (se afsnit 2.5 og 2.7). Åbenheden over for ny kapacitet og adgangen til langsigtede kontrakter forventes at sikre, at der ikke sker en uretmæssig styrkelse af eksisterende dominans (se betragtning 66 og 117). |
| --- | --- |

(388)

Kapacitetsmekanismen er udformet med henblik på at begrænse virkningen til, hvad der er nødvendigt for at nå de politiske mål og undgå unødige forvridninger af elektricitetsmarkedet. Kapacitetsmekanismen er åben for alle eksisterende og nye producenter, leverandører af fleksibelt elforbrug og lageroperatører. Kapacitetsmekanismen er ligeledes åben for grænseoverskridende kapacitet. Kapacitetsmekanismen omfatter endvidere en lang række foranstaltninger, der specifikt har til formål at undgå misbrug af markedsstyrke, bl.a. i form af pålidelighedsoptioner, prislofter og en konkurrencebaseret auktionsproces (se afsnit 2.5 og 2.7). Åbenheden over for ny kapacitet og adgangen til langsigtede kontrakter forventes at sikre, at der ikke sker en uretmæssig styrkelse af eksisterende dominans (se betragtning 66 og 117).

| (389) | Med hensyn til betingelsen om, at kapacitetsmekanismen ikke må gå videre end, hvad der er nødvendigt for at afhjælpe tilstrækkelighedsproblemerne, er parametrene for fastlæggelse af den mængde kapacitet, der skal anskaffes via kapacitetsmekanismen, blevet godkendt af Belgien på grundlag af reguleringsmyndighedens forslag i overensstemmelse med elforordningens artikel 25, stk. 4 (jf. betragtning 88 og 290). |
| --- | --- |

(389)

Med hensyn til betingelsen om, at kapacitetsmekanismen ikke må gå videre end, hvad der er nødvendigt for at afhjælpe tilstrækkelighedsproblemerne, er parametrene for fastlæggelse af den mængde kapacitet, der skal anskaffes via kapacitetsmekanismen, blevet godkendt af Belgien på grundlag af reguleringsmyndighedens forslag i overensstemmelse med elforordningens artikel 25, stk. 4 (jf. betragtning 88 og 290).

| (390) | Proceduren for endelig fastlæggelse af den mængde kapacitet, der skal anskaffes, skal som anført i betragtning 92 stemme overens med de relevante dele af elforordningen. Belgien har fastlagt den mængde, der skal anskaffes på den første Y-4-auktion for leveringsperioden 2025-2026, ved hjælp af scenariet fra MAF 2019 med opdateringer fra PLEF 2020. Belgien har præciseret, at de samme følsomheder med hensyn til den utilgængelige franske kernekraftkapacitet blev anvendt i »EU-basis"-scenariet i forbindelse med tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 (betragtning 102). |
| --- | --- |

(390)

Proceduren for endelig fastlæggelse af den mængde kapacitet, der skal anskaffes, skal som anført i betragtning 92 stemme overens med de relevante dele af elforordningen. Belgien har fastlagt den mængde, der skal anskaffes på den første Y-4-auktion for leveringsperioden 2025-2026, ved hjælp af scenariet fra MAF 2019 med opdateringer fra PLEF 2020. Belgien har præciseret, at de samme følsomheder med hensyn til den utilgængelige franske kernekraftkapacitet blev anvendt i »EU-basis"-scenariet i forbindelse med tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 (betragtning 102).

| (391) | Som nævnt i betragtning 103 har de belgiske myndigheder desuden i efterspørgselskurven for Y-4-auktionen afsat en betydelig mængde til Y-1-auktionen for at sikre, at der sker en ny kalibrering, når leveringsåret nærmer sig, og undgå, at der bortauktioneres for meget kapacitet på den første Y-4-auktion. Den omfattende kapacitet, der er øremærket til Y-1-auktionen, gør det muligt for de belgiske myndigheder at håndtere mindre afvigelser som følge af nye inputdata og metodemæssige forbedringer. |
| --- | --- |

(391)

Som nævnt i betragtning 103 har de belgiske myndigheder desuden i efterspørgselskurven for Y-4-auktionen afsat en betydelig mængde til Y-1-auktionen for at sikre, at der sker en ny kalibrering, når leveringsåret nærmer sig, og undgå, at der bortauktioneres for meget kapacitet på den første Y-4-auktion. Den omfattende kapacitet, der er øremærket til Y-1-auktionen, gør det muligt for de belgiske myndigheder at håndtere mindre afvigelser som følge af nye inputdata og metodemæssige forbedringer.

| (392) | Kommissionen gør opmærksom på, at det kun er ca. 54 % af det gennemsnitlige spidslastforbrug i tider med knaphed, der vil blive kontraheret på Y-4-auktionen i 2021 (se betragtning 104). |
| --- | --- |

(392)

Kommissionen gør opmærksom på, at det kun er ca. 54 % af det gennemsnitlige spidslastforbrug i tider med knaphed, der vil blive kontraheret på Y-4-auktionen i 2021 (se betragtning 104).

| (393) | Kommissionen gør også opmærksom på, at pålidelighedsstandarden afgør, hvor meget kapacitet der skal bortauktioneres på kapacitetsmarkedet, og at den nye pålidelighedsstandard, der er beregnet efter RS-metoden, ikke afviger fra den tidligere pålidelighedsstandard (betragtning 22). |
| --- | --- |

(393)

Kommissionen gør også opmærksom på, at pålidelighedsstandarden afgør, hvor meget kapacitet der skal bortauktioneres på kapacitetsmarkedet, og at den nye pålidelighedsstandard, der er beregnet efter RS-metoden, ikke afviger fra den tidligere pålidelighedsstandard (betragtning 22).

| (394) | Belgien har som nævnt i betragtning 28 og 105 forpligtet til om nødvendigt at fastsætte en ny pålidelighedsstandard før september 2022 med henblik på at anvende den nye pålidelighedsstandard til beregning af den mængde, der skal anskaffes senest ved auktionen i 2023. Belgien har også forpligtet sig til at krydstjekke og om nødvendigt justere de mængder, der skal anskaffes på T-4-auktionen i 2023 og T-1-auktionen i 2026, i forhold til resultaterne fra den nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering i 2023. Kommissionen opfordrer de belgiske myndigheder til at rådføre sig med ACER, når de ajourfører pålidelighedsstandarden og den nationale ressourcetilstrækkelighedsundersøgelse, for at få en bedre forståelse af de relaterede afgørelser fra ACER, der er nævnt i betragtning 18 og 40. |
| --- | --- |

(394)

Belgien har som nævnt i betragtning 28 og 105 forpligtet til om nødvendigt at fastsætte en ny pålidelighedsstandard før september 2022 med henblik på at anvende den nye pålidelighedsstandard til beregning af den mængde, der skal anskaffes senest ved auktionen i 2023. Belgien har også forpligtet sig til at krydstjekke og om nødvendigt justere de mængder, der skal anskaffes på T-4-auktionen i 2023 og T-1-auktionen i 2026, i forhold til resultaterne fra den nationale ressourcetilstrækkelighedsvurdering i 2023. Kommissionen opfordrer de belgiske myndigheder til at rådføre sig med ACER, når de ajourfører pålidelighedsstandarden og den nationale ressourcetilstrækkelighedsundersøgelse, for at få en bedre forståelse af de relaterede afgørelser fra ACER, der er nævnt i betragtning 18 og 40.

| (395) | I lyset af ovenstående og navnlig de yderligere bemærkninger, som Belgien fremkom med under den formelle undersøgelsesprocedure, finder Kommissionen, at kapacitetsmekanismen ikke går videre end, hvad der er nødvendigt for at afhjælpe tilstrækkelighedsproblemerne. |
| --- | --- |

(395)

I lyset af ovenstående og navnlig de yderligere bemærkninger, som Belgien fremkom med under den formelle undersøgelsesprocedure, finder Kommissionen, at kapacitetsmekanismen ikke går videre end, hvad der er nødvendigt for at afhjælpe tilstrækkelighedsproblemerne.

| (396) | Kapaciteten vil blive anskaffet ved hjælp af en gennemsigtig, ikke-diskriminerende og konkurrencebaseret proces baseret på reglerne om den belgiske kapacitetsmekanismes funktion. |
| --- | --- |

(396)

Kapaciteten vil blive anskaffet ved hjælp af en gennemsigtig, ikke-diskriminerende og konkurrencebaseret proces baseret på reglerne om den belgiske kapacitetsmekanismes funktion.

| (397) | Kapacitetsmekanismen giver kapacitetsudbydere incitamenter til at være tilgængelige i tider med forventet systemstress (se betragtning 182-186). |
| --- | --- |

(397)

Kapacitetsmekanismen giver kapacitetsudbydere incitamenter til at være tilgængelige i tider med forventet systemstress (se betragtning 182-186).

| (398) | Vederlaget bestemmes endvidere gennem udbudsproceduren, og den auktionsproces, der er beskrevet i afsnit 2.5, er ikke-diskriminerende og åben for alle former for kapacitet. |
| --- | --- |

(398)

Vederlaget bestemmes endvidere gennem udbudsproceduren, og den auktionsproces, der er beskrevet i afsnit 2.5, er ikke-diskriminerende og åben for alle former for kapacitet.

| (399) | Belgien har fastsat de tekniske betingelser for kapacitetsudbyderes deltagelse forud for udvælgelsesprocessen. Disse betingelser er fastsat i reglerne om den belgiske kapacitetsmekanismes funktion (se betragtning 12). |
| --- | --- |

(399)

Belgien har fastsat de tekniske betingelser for kapacitetsudbyderes deltagelse forud for udvælgelsesprocessen. Disse betingelser er fastsat i reglerne om den belgiske kapacitetsmekanismes funktion (se betragtning 12).

| (400) | Kapacitetsmekanismen vil være åben for enhver kapacitet, der kan bidrage til ressourcetilstrækkeligheden. Den vil være teknologineutral og vil især være åben for både eksisterende og ny kapacitet, lagring og fleksibelt elforbrug. Kapacitetsmekanismen vil ligeledes være åben for grænseoverskridende kapacitet. |
| --- | --- |

(400)

Kapacitetsmekanismen vil være åben for enhver kapacitet, der kan bidrage til ressourcetilstrækkeligheden. Den vil være teknologineutral og vil især være åben for både eksisterende og ny kapacitet, lagring og fleksibelt elforbrug. Kapacitetsmekanismen vil ligeledes være åben for grænseoverskridende kapacitet.

| (401) | Som anført i betragtning 182 giver kapacitetsmekanismen mulighed for at pålægge sanktioner for manglende tilgængelighed. |
| --- | --- |

(401)

Som anført i betragtning 182 giver kapacitetsmekanismen mulighed for at pålægge sanktioner for manglende tilgængelighed.

| (402) | Kommissionen konkluderer derfor, at kravene i elektricitetsforordningens artikel 22, stk. 1, er overholdt. |
| --- | --- |

(402)

Kommissionen konkluderer derfor, at kravene i elektricitetsforordningens artikel 22, stk. 1, er overholdt.

| (403) | Ifølge elforordningens artikel 22, stk. 3, skal kapacitetsmekanismer derudover i) udformes således, at den pris, der betales for tilgængelighed, typisk bliver nul, når niveauet for kapacitetslevering forventes at være tilstrækkeligt til at opfylde niveauet for den krævede kapacitet, ii) kun vederlægge de deltagende ressourcer for deres tilgængelighed og iii) sikre, at kapacitetsforpligtelser kan overføres mellem berettigede kapacitetsudbydere. |
| --- | --- |

(403)

Ifølge elforordningens artikel 22, stk. 3, skal kapacitetsmekanismer derudover i) udformes således, at den pris, der betales for tilgængelighed, typisk bliver nul, når niveauet for kapacitetslevering forventes at være tilstrækkeligt til at opfylde niveauet for den krævede kapacitet, ii) kun vederlægge de deltagende ressourcer for deres tilgængelighed og iii) sikre, at kapacitetsforpligtelser kan overføres mellem berettigede kapacitetsudbydere.

| (404) | Den anmeldte foranstaltning er en markedsdækkende teknologineutral kapacitetsmekanisme, hvor alle berettigede kapacitetsudbydere konkurrerer på en enkelt kapacitetsauktion for at finde frem til den laveste bæredygtige pris, hvortil den nødvendige kapacitet kan stilles til rådighed. Det forventes, at auktionens konkurrenceprægede karakter vil bringe priserne ned på nul, hvis udbuddet er tilstrækkeligt til at dække efterspørgslen. |
| --- | --- |

(404)

Den anmeldte foranstaltning er en markedsdækkende teknologineutral kapacitetsmekanisme, hvor alle berettigede kapacitetsudbydere konkurrerer på en enkelt kapacitetsauktion for at finde frem til den laveste bæredygtige pris, hvortil den nødvendige kapacitet kan stilles til rådighed. Det forventes, at auktionens konkurrenceprægede karakter vil bringe priserne ned på nul, hvis udbuddet er tilstrækkeligt til at dække efterspørgslen.

| (405) | Som det forklares i betragtning 8, består det kapacitetsgebyr, som udbetales til kapacitetsudbydere, der har en pålidelighedsoption, af en fast betaling for at gøre den aftalte kapacitet tilgængelig, hvis der opstår knaphed. Det er vederlag til kapaciteten for at stå til rådighed og ikke en betaling for den mængde elektricitet, som kapacitetsudbyderne vil udbyde på markedet. |
| --- | --- |

(405)

Som det forklares i betragtning 8, består det kapacitetsgebyr, som udbetales til kapacitetsudbydere, der har en pålidelighedsoption, af en fast betaling for at gøre den aftalte kapacitet tilgængelig, hvis der opstår knaphed. Det er vederlag til kapaciteten for at stå til rådighed og ikke en betaling for den mængde elektricitet, som kapacitetsudbyderne vil udbyde på markedet.

| (406) | Belgien vil som anført i betragtning 187 oprette et sekundært marked for at forsyne kapacitetsudbydere med en mekanisme, der gør det muligt at forbedre deres risikostyring som led i kapacitetsmekanismen. I forbindelse med transaktioner på det sekundære marked vil alle forpligtelser blive overført. |
| --- | --- |

(406)

Belgien vil som anført i betragtning 187 oprette et sekundært marked for at forsyne kapacitetsudbydere med en mekanisme, der gør det muligt at forbedre deres risikostyring som led i kapacitetsmekanismen. I forbindelse med transaktioner på det sekundære marked vil alle forpligtelser blive overført.

| (407) | Kommissionen konkluderer derfor, at kravene i elektricitetsforordningens artikel 22, stk. 2, er overholdt. |
| --- | --- |

(407)

Kommissionen konkluderer derfor, at kravene i elektricitetsforordningens artikel 22, stk. 2, er overholdt.

| (408) | Elforordningens artikel 22, stk. 4, indeholder desuden en række krav vedrørende CO2-emissionsgrænser. |
| --- | --- |

(408)

Elforordningens artikel 22, stk. 4, indeholder desuden en række krav vedrørende CO2-emissionsgrænser.

2

| (409) | Prækvalifikationskravene omfatter som nævnt i betragtning 107 en emissionsgrænse: Kapacitetsudbydere, der overskrider følgende emissionsgrænser, kan ikke deltage i kapacitetsauktionen:






  a) | kapacitetsudbydere der påbegyndte produktionen den 4. juli 2019 eller senere, er underlagt en emissionsgrænse på 550 g CO2 af fossil oprindelse pr. kWh elektricitet |
| --- | --- | --- |

(409)

Prækvalifikationskravene omfatter som nævnt i betragtning 107 en emissionsgrænse: Kapacitetsudbydere, der overskrider følgende emissionsgrænser, kan ikke deltage i kapacitetsauktionen:

a)

kapacitetsudbydere der påbegyndte produktionen den 4. juli 2019 eller senere, er underlagt en emissionsgrænse på 550 g CO2 af fossil oprindelse pr. kWh elektricitet

2

| b) | kapacitetsudbydere, der påbegyndte produktionen før den 4. juli 2019, er underlagt en emissionsgrænse på 550 g CO2 af fossil oprindelse pr. kWh elektricitet og en grænse på 350 kg CO2 af fossil oprindelse i gennemsnit pr. år pr. installeret kWe. |
| --- | --- |

b)

kapacitetsudbydere, der påbegyndte produktionen før den 4. juli 2019, er underlagt en emissionsgrænse på 550 g CO2 af fossil oprindelse pr. kWh elektricitet og en grænse på 350 kg CO2 af fossil oprindelse i gennemsnit pr. år pr. installeret kWe.

2

2

| (410) | Kommissionen konkluderer, at foranstaltningen overholder elforordningens artikel 22. |
| --- | --- |

(410)

Kommissionen konkluderer, at foranstaltningen overholder elforordningens artikel 22.

Overholdelse af elforordningens artikel 24

Overholdelse af elforordningens artikel 24

| (411) | Nationale ressourcetilstrækkelighedsvurderinger skal i henhold til elforordningens artikel 24, stk. 1, have et regionalt anvendelsesområde og være baseret på den metode, der er omhandlet i forordningens artikel 23, stk. 3, navnlig bestemmelserne i artikel 23, stk. 5, litra b)-m). |
| --- | --- |

(411)

Nationale ressourcetilstrækkelighedsvurderinger skal i henhold til elforordningens artikel 24, stk. 1, have et regionalt anvendelsesområde og være baseret på den metode, der er omhandlet i forordningens artikel 23, stk. 3, navnlig bestemmelserne i artikel 23, stk. 5, litra b)-m).

| (412) | Kommissionen bemærker i denne forbindelse, at den seneste ressourcetilstrækkelighedsundersøgelse for Belgien, dvs. tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021, har et regionalt anvendelsesområde og er baseret på den metode, der er omhandlet i artikel 23, stk. 3. |
| --- | --- |

(412)

Kommissionen bemærker i denne forbindelse, at den seneste ressourcetilstrækkelighedsundersøgelse for Belgien, dvs. tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021, har et regionalt anvendelsesområde og er baseret på den metode, der er omhandlet i artikel 23, stk. 3.

| (413) | Hele ERAA-metoden skal ifølge artikel 12, stk. 1, i ACER's afgørelse være indført inden udgangen af 2023. Det bestemmes derfor i ACER's afgørelse, at ERAA-metoden skal indføres gradvist på grundlag af en køreplan for indførelsesfasen, der er fastsat i artikel 11, stk. 8, i ACER's afgørelse. |
| --- | --- |

(413)

Hele ERAA-metoden skal ifølge artikel 12, stk. 1, i ACER's afgørelse være indført inden udgangen af 2023. Det bestemmes derfor i ACER's afgørelse, at ERAA-metoden skal indføres gradvist på grundlag af en køreplan for indførelsesfasen, der er fastsat i artikel 11, stk. 8, i ACER's afgørelse.

| (414) | Selv om ERAA-metoden blev godkendt, umiddelbart før Belgien udførte tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021, indeholder den en række elementer fra ERAA-metoden som skitseret i betragtning 42. |
| --- | --- |

(414)

Selv om ERAA-metoden blev godkendt, umiddelbart før Belgien udførte tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021, indeholder den en række elementer fra ERAA-metoden som skitseret i betragtning 42.

| (415) | Kommissionen påpeger imidlertid, at tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 kun modellerer den automatiske forhøjelse af maksimumsligevægtsprisen fra og med 2025. Belgien har imidlertid godtgjort, at resultaterne af vurderingen af den økonomiske levedygtighed for 2025 vil være de samme, selv om den automatiske forhøjelse af maksimumsligevægtsprisen sættes i gang i 2022. Belgien har endvidere forpligtet sig til at sikre, at der i den nye tilstrækkelighedsundersøgelse, som skal offentliggøres i juni 2023, fuldt ud tages hensyn til metoden for dynamiske prisstigninger lige fra simuleringsperiodens begyndelse (jf. betragtning 48). |
| --- | --- |

(415)

Kommissionen påpeger imidlertid, at tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 kun modellerer den automatiske forhøjelse af maksimumsligevægtsprisen fra og med 2025. Belgien har imidlertid godtgjort, at resultaterne af vurderingen af den økonomiske levedygtighed for 2025 vil være de samme, selv om den automatiske forhøjelse af maksimumsligevægtsprisen sættes i gang i 2022. Belgien har endvidere forpligtet sig til at sikre, at der i den nye tilstrækkelighedsundersøgelse, som skal offentliggøres i juni 2023, fuldt ud tages hensyn til metoden for dynamiske prisstigninger lige fra simuleringsperiodens begyndelse (jf. betragtning 48).

| (416) | Tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 bygger på hensigtsmæssige centrale referencescenarier i overensstemmelse med elforordningens artikel 24, stk. 1 (se betragtning 45). |
| --- | --- |

(416)

Tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 bygger på hensigtsmæssige centrale referencescenarier i overensstemmelse med elforordningens artikel 24, stk. 1 (se betragtning 45).

| (417) | Ifølge elforordningens artikel 24, stk. 1, litra a) kan medlemsstaterne i deres tilstrækkelighedsvurdering tage følsomheder i betragtning, som vedrører »de særlige forhold, der gør sig gældende for national elektricitetsefterspørgsel og -udbud". |
| --- | --- |

(417)

Ifølge elforordningens artikel 24, stk. 1, litra a) kan medlemsstaterne i deres tilstrækkelighedsvurdering tage følsomheder i betragtning, som vedrører »de særlige forhold, der gør sig gældende for national elektricitetsefterspørgsel og -udbud".

| (418) | Kommissionen udtrykte i åbningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt kapacitetsmekanismen er forenelig med elforordningens artikel 24, stk. 1, eftersom tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019 anvendte EU-HiLo-scenariet, der er baseret på antagelser om udenlandsk elektricitetsforsyning, dvs. flere utilgængelige franske kernekraftværker. |
| --- | --- |

(418)

Kommissionen udtrykte i åbningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt kapacitetsmekanismen er forenelig med elforordningens artikel 24, stk. 1, eftersom tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019 anvendte EU-HiLo-scenariet, der er baseret på antagelser om udenlandsk elektricitetsforsyning, dvs. flere utilgængelige franske kernekraftværker.

| (419) | Flere interesserede parter har kritiseret Kommissionens fortolkning af elforordningens artikel 24, stk. 1, for at være for snæver. Ifølge de interesserede parter bekræftes det i ERAA-metoden, at nationale ressourcetilstrækkelighedsvurderinger skal have et regionalt anvendelsesområde og kan omfatte yderligere følsomheder. Disse yderligere følsomheders karakter præciseres eller begrænses ikke. Som nævnt i artikel 3, stk. 6, i den nævnte metode kan disse følsomheder vedrøre en lang række ændringer af antagelserne for hele det omfattede geografiske anvendelsesområde, herunder forskellige antagelser om inputdata, bl.a. om installerede kapaciteter (se betragtning 256-258). |
| --- | --- |

(419)

Flere interesserede parter har kritiseret Kommissionens fortolkning af elforordningens artikel 24, stk. 1, for at være for snæver. Ifølge de interesserede parter bekræftes det i ERAA-metoden, at nationale ressourcetilstrækkelighedsvurderinger skal have et regionalt anvendelsesområde og kan omfatte yderligere følsomheder. Disse yderligere følsomheders karakter præciseres eller begrænses ikke. Som nævnt i artikel 3, stk. 6, i den nævnte metode kan disse følsomheder vedrøre en lang række ændringer af antagelserne for hele det omfattede geografiske anvendelsesområde, herunder forskellige antagelser om inputdata, bl.a. om installerede kapaciteter (se betragtning 256-258).

| (420) | Belgien har angivet, at den nationale elektricitetsforsyning kendetegnes ved den høje sammenkoblingsfrekvens og importafhængigheden (se betragtning 286 og 318). |
| --- | --- |

(420)

Belgien har angivet, at den nationale elektricitetsforsyning kendetegnes ved den høje sammenkoblingsfrekvens og importafhængigheden (se betragtning 286 og 318).

| (421) | Kommissionen påpeger, at tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 omfatter følsomheder vedrørende den utilgængelige franske kernekraftkapacitet, som svarer til de data, den franske TSO anvendte i den franske ressourcetilstrækkelighedsvurdering (se betragtning 287-289). |
| --- | --- |

(421)

Kommissionen påpeger, at tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 omfatter følsomheder vedrørende den utilgængelige franske kernekraftkapacitet, som svarer til de data, den franske TSO anvendte i den franske ressourcetilstrækkelighedsvurdering (se betragtning 287-289).

| (422) | Kommissionen gør opmærksom på, at nationale ressourcetilstrækkelighedsvurderinger i henhold til elforordningens artikel 24, stk. 1, og ERAA-metoden skal have et regionalt anvendelsesområde, og at de centrale referencescenarier i henhold til artikel 3, stk. 6, i ERAA-metoden kan suppleres med yderligere scenarier og/eller følsomheder. I henhold til miljø- og energiretningslinjernes punkt 224, litra a), skal medlemsstaterne desuden foretage en vurdering af indvirkningen af variabel elproduktion, herunder indvirkningen fra nabosystemer. |
| --- | --- |

(422)

Kommissionen gør opmærksom på, at nationale ressourcetilstrækkelighedsvurderinger i henhold til elforordningens artikel 24, stk. 1, og ERAA-metoden skal have et regionalt anvendelsesområde, og at de centrale referencescenarier i henhold til artikel 3, stk. 6, i ERAA-metoden kan suppleres med yderligere scenarier og/eller følsomheder. I henhold til miljø- og energiretningslinjernes punkt 224, litra a), skal medlemsstaterne desuden foretage en vurdering af indvirkningen af variabel elproduktion, herunder indvirkningen fra nabosystemer.

| (423) | Kommissionen finder på denne baggrund, at elforordningens artikel 24, stk. 1, litra a), ikke er til hinder for, at der i nationale ressourcetilstrækkelighedsvurderinger anvendes yderligere følsomheder vedrørende udenlandsk elektricitetsforsyning. |
| --- | --- |

(423)

Kommissionen finder på denne baggrund, at elforordningens artikel 24, stk. 1, litra a), ikke er til hinder for, at der i nationale ressourcetilstrækkelighedsvurderinger anvendes yderligere følsomheder vedrørende udenlandsk elektricitetsforsyning.

| (424) | Det har som anført i betragtning 365 ikke været muligt at sammenligne den nationale og den europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering som krævet i elforordningens artikel 24, stk. 3, fordi ENTSO-E ikke har fremlagt en europæisk ressourcetilstrækkelighedsvurdering. |
| --- | --- |

(424)

Det har som anført i betragtning 365 ikke været muligt at sammenligne den nationale og den europæiske ressourcetilstrækkelighedsvurdering som krævet i elforordningens artikel 24, stk. 3, fordi ENTSO-E ikke har fremlagt en europæisk ressourcetilstrækkelighedsvurdering.

| (425) | Kommissionen konkluderer, at foranstaltningen overholder elforordningens artikel 24. |
| --- | --- |

(425)

Kommissionen konkluderer, at foranstaltningen overholder elforordningens artikel 24.

Overholdelse af elforordningens artikel 25

Overholdelse af elforordningens artikel 25

| (426) | Medlemsstaterne skal ifølge elforordningens artikel 25, stk. 1, have indført en pålidelighedsstandard, når de anvender kapacitetsmekanismer. |
| --- | --- |

(426)

Medlemsstaterne skal ifølge elforordningens artikel 25, stk. 1, have indført en pålidelighedsstandard, når de anvender kapacitetsmekanismer.

| (427) | Belgien har som nævnt i betragtning 22 indført en pålidelighedsstandard, der er fastsat til tre timers LOLE. |
| --- | --- |

(427)

Belgien har som nævnt i betragtning 22 indført en pålidelighedsstandard, der er fastsat til tre timers LOLE.

| (428) | Det fremgår af elforordningens artikel 25, stk. 2, at pålidelighedsstandarden fastsættes af medlemsstaten eller en af medlemsstaten udpeget kompetent myndighed efter forslag fra de regulerende myndigheder. Pålidelighedsstandarden baseres på den metode, som er fastsat i artikel 23, stk. 6. |
| --- | --- |

(428)

Det fremgår af elforordningens artikel 25, stk. 2, at pålidelighedsstandarden fastsættes af medlemsstaten eller en af medlemsstaten udpeget kompetent myndighed efter forslag fra de regulerende myndigheder. Pålidelighedsstandarden baseres på den metode, som er fastsat i artikel 23, stk. 6.

| (429) | Pålidelighedsstandarden blev fastsat ved det kongelige dekret om fastlæggelse af pålidelighedsstandarden og godkendelse af værdier for VOLL og CONE efter forslag fra reguleringsmyndigheden (se betragtning 20). Den fastsatte pålidelighedsstandard afviger en smule fra den, der blev foreslået af reguleringsmyndigheden, af de grunde, der er anført i betragtning 21. Dette er imidlertid ikke i strid med elforordningens artikel 25. |
| --- | --- |

(429)

Pålidelighedsstandarden blev fastsat ved det kongelige dekret om fastlæggelse af pålidelighedsstandarden og godkendelse af værdier for VOLL og CONE efter forslag fra reguleringsmyndigheden (se betragtning 20). Den fastsatte pålidelighedsstandard afviger en smule fra den, der blev foreslået af reguleringsmyndigheden, af de grunde, der er anført i betragtning 21. Dette er imidlertid ikke i strid med elforordningens artikel 25.

| (430) | Belgien har beregnet pålidelighedsstandarden ved hjælp af den metode, der er fastsat i artikel 23, stk. 6. |
| --- | --- |

(430)

Belgien har beregnet pålidelighedsstandarden ved hjælp af den metode, der er fastsat i artikel 23, stk. 6.

| (431) | Pålidelighedsstandarden skal ifølge elforordningens artikel 25, stk. 3, beregnes ved brug af mindst VOLL og CONE over en given tidsramme og udtrykkes som »forventet ikke-leveret energi" og »forventet effektmangel". |
| --- | --- |

(431)

Pålidelighedsstandarden skal ifølge elforordningens artikel 25, stk. 3, beregnes ved brug af mindst VOLL og CONE over en given tidsramme og udtrykkes som »forventet ikke-leveret energi" og »forventet effektmangel".

| (432) | I henhold til elforordningens artikel 2, nr. 9), skal der ved VOLL forstås et overslag i EUR/MWh af den maksimale elpris, som kunder er villige til at betale for at undgå en strømafbrydelse. |
| --- | --- |

(432)

I henhold til elforordningens artikel 2, nr. 9), skal der ved VOLL forstås et overslag i EUR/MWh af den maksimale elpris, som kunder er villige til at betale for at undgå en strømafbrydelse.

| (433) | CREG har som anført i betragtning 25 udført en undersøgelse af betalingsviljen. På grund af denne undersøgelses begrænsninger har det imidlertid kun i begrænset omfang været muligt at anvende resultaterne til fastlæggelse af et fælles overslag over VOLL. Belgien har forpligtet sig til at ajourføre VOLL ud fra en ny undersøgelse af betalingsviljen og om nødvendigt fastsætte en ny pålidelighedsstandard før september 2022 (se betragtning 28). |
| --- | --- |

(433)

CREG har som anført i betragtning 25 udført en undersøgelse af betalingsviljen. På grund af denne undersøgelses begrænsninger har det imidlertid kun i begrænset omfang været muligt at anvende resultaterne til fastlæggelse af et fælles overslag over VOLL. Belgien har forpligtet sig til at ajourføre VOLL ud fra en ny undersøgelse af betalingsviljen og om nødvendigt fastsætte en ny pålidelighedsstandard før september 2022 (se betragtning 28).

| (434) | Kommissionen finder derfor, at pålidelighedsstandarden er blevet fastsat på grundlag af overslaget over VOLL og den forventede CONE (se betragtning 23 og 24) i overensstemmelse med elforordningens artikel 25, stk. 3. |
| --- | --- |

(434)

Kommissionen finder derfor, at pålidelighedsstandarden er blevet fastsat på grundlag af overslaget over VOLL og den forventede CONE (se betragtning 23 og 24) i overensstemmelse med elforordningens artikel 25, stk. 3.

| (435) | Det fremgår af elforordningens artikel 25, stk. 4, at medlemsstaten eller en af medlemsstaten udpeget kompetent myndighed, når der anvendes kapacitetsmekanismer, godkender de parametre, som på grundlag af et forslag fra den regulerende myndighed fastlægger den mængde kapacitet, der skal anskaffes via kapacitetsmekanismen. |
| --- | --- |

(435)

Det fremgår af elforordningens artikel 25, stk. 4, at medlemsstaten eller en af medlemsstaten udpeget kompetent myndighed, når der anvendes kapacitetsmekanismer, godkender de parametre, som på grundlag af et forslag fra den regulerende myndighed fastlægger den mængde kapacitet, der skal anskaffes via kapacitetsmekanismen.

| (436) | CREG har som anført i betragtning 86 og 290 fremlagt et forslag om metoden til fastlæggelse af parametrene for den mængde, der skal indkøbes via kapacitetsmekanismen. |
| --- | --- |

(436)

CREG har som anført i betragtning 86 og 290 fremlagt et forslag om metoden til fastlæggelse af parametrene for den mængde, der skal indkøbes via kapacitetsmekanismen.

| (437) | Kommissionen konkluderer, at foranstaltningen overholder elforordningens artikel 25. |
| --- | --- |

(437)

Kommissionen konkluderer, at foranstaltningen overholder elforordningens artikel 25.

Overholdelse af elforordningens artikel 26

Overholdelse af elforordningens artikel 26

| (438) | I henhold til elforordningens artikel 26, stk. 1, skal andre kapacitetsmekanismer end strategiske reserver og, når det er teknisk muligt, strategiske reserver være åbne for direkte og grænseoverskridende deltagelse af kapacitetsudbydere beliggende i en anden medlemsstat, forudsat at betingelserne fastsat i denne artikel overholdes. |
| --- | --- |

(438)

I henhold til elforordningens artikel 26, stk. 1, skal andre kapacitetsmekanismer end strategiske reserver og, når det er teknisk muligt, strategiske reserver være åbne for direkte og grænseoverskridende deltagelse af kapacitetsudbydere beliggende i en anden medlemsstat, forudsat at betingelserne fastsat i denne artikel overholdes.

| (439) | Det fremgår imidlertid af elforordningens artikel 26, stk. 2, at medlemsstaterne kan kræve, at den udenlandske kapacitet befinder sig i en medlemsstat, der har direkte nettilslutning med den medlemsstat, der anvender kapacitetsmekanismen. |
| --- | --- |

(439)

Det fremgår imidlertid af elforordningens artikel 26, stk. 2, at medlemsstaterne kan kræve, at den udenlandske kapacitet befinder sig i en medlemsstat, der har direkte nettilslutning med den medlemsstat, der anvender kapacitetsmekanismen.

| (440) | Belgien vil tillade udenlandsk kapacitet, som befinder sig i en medlemsstat, der har direkte nettilslutning med Belgien, at deltage i kapacitetsmekanismen med virkning fra det første leveringsår, dvs. 2025. Belgien har anført, at de metoder, fælles regler og vilkår, der er nævnt i elforordningens artikel 26, stk. 11, først blev godkendt i december 2020, og at der er brug for tilstrækkelig tid til at gennemføre dem og træffe de nødvendige forberedelser til den grænseoverskridende deltagelse. Da TSO'erne endnu ikke har været i stand til at indgå de nødvendige aftaler, har det ikke været muligt at tilrettelægge den grænseoverskridende deltagelse med virkning fra den første Y-4-auktion. Ifølge de belgiske myndigheder er der imidlertid blevet afsat en mængde til Y-1-auktionen, hvilket sikrer, at grænseoverskridende kapacitet stadig at deltage og bidrage med virkning fra det første leveringsår (se betragtning 189). |
| --- | --- |

(440)

Belgien vil tillade udenlandsk kapacitet, som befinder sig i en medlemsstat, der har direkte nettilslutning med Belgien, at deltage i kapacitetsmekanismen med virkning fra det første leveringsår, dvs. 2025. Belgien har anført, at de metoder, fælles regler og vilkår, der er nævnt i elforordningens artikel 26, stk. 11, først blev godkendt i december 2020, og at der er brug for tilstrækkelig tid til at gennemføre dem og træffe de nødvendige forberedelser til den grænseoverskridende deltagelse. Da TSO'erne endnu ikke har været i stand til at indgå de nødvendige aftaler, har det ikke været muligt at tilrettelægge den grænseoverskridende deltagelse med virkning fra den første Y-4-auktion. Ifølge de belgiske myndigheder er der imidlertid blevet afsat en mængde til Y-1-auktionen, hvilket sikrer, at grænseoverskridende kapacitet stadig at deltage og bidrage med virkning fra det første leveringsår (se betragtning 189).

| (441) | Kommissionen anmodede i åbningsafgørelsen om en præcisering af flaskehalsindtægters anvendelse og deres fordeling mellem TSO'erne. |
| --- | --- |

(441)

Kommissionen anmodede i åbningsafgørelsen om en præcisering af flaskehalsindtægters anvendelse og deres fordeling mellem TSO'erne.

| (442) | Belgien har præciseret, at flaskehalsindtægter vil blive anvendt og fordelt i overensstemmelse med elforordningens bestemmelser og navnlig artikel 26, stk. 9. |
| --- | --- |

(442)

Belgien har præciseret, at flaskehalsindtægter vil blive anvendt og fordelt i overensstemmelse med elforordningens bestemmelser og navnlig artikel 26, stk. 9.

| (443) | Belgien har desuden bekræftet, at det vil rette sig efter ACER's afgørelse nr. 36/2020, der indeholder tekniske specifikationer for deltagelse i kapacitetsmekanismer på tværs af landegrænser, herunder metoden til fordeling af indtægter fra tildeling af indgangskapacitet. |
| --- | --- |

(443)

Belgien har desuden bekræftet, at det vil rette sig efter ACER's afgørelse nr. 36/2020, der indeholder tekniske specifikationer for deltagelse i kapacitetsmekanismer på tværs af landegrænser, herunder metoden til fordeling af indtægter fra tildeling af indgangskapacitet.

| (444) | Foranstaltningen overholder derfor elforordningens artikel 26. |
| --- | --- |

(444)

Foranstaltningen overholder derfor elforordningens artikel 26.

5.3.3.3.   Konklusion om overholdelsen af andre EU-retlige bestemmelser

Konklusion om overholdelsen af andre EU-retlige bestemmelser

| (445) | Foranstaltningen overholder traktatens artikel 30 og 110 samt elforordningen. |
| --- | --- |

(445)

Foranstaltningen overholder traktatens artikel 30 og 110 samt elforordningen.

| (446) | Den anmeldte foranstaltning strider derfor ikke mod den relevante EU-ret. |
| --- | --- |

(446)

Den anmeldte foranstaltning strider derfor ikke mod den relevante EU-ret.

5.3.4.   Støtten er udformet med henblik på at begrænse virkningerne på konkurrencen og samhandelen

Støtten er udformet med henblik på at begrænse virkningerne på konkurrencen og samhandelen

5.3.4.1.   Behov for statslig indgriben

Behov for statslig indgriben

| (447) | Medlemsstaterne skal i overensstemmelse med afsnit 3.2.2 i miljø- og energiretningslinjerne påvise, at der er behov for statslig indgriben, og navnlig at støtten er nødvendig for at afhjælpe et markedssvigt, som der ellers ikke ville blive taget hånd om. |
| --- | --- |

(447)

Medlemsstaterne skal i overensstemmelse med afsnit 3.2.2 i miljø- og energiretningslinjerne påvise, at der er behov for statslig indgriben, og navnlig at støtten er nødvendig for at afhjælpe et markedssvigt, som der ellers ikke ville blive taget hånd om.

| (448) | Kommissionen udtrykte i åbningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt ressourcetilstrækkelighedsproblemet er blevet tilstrækkeligt belyst og ordentligt analyseret og kvantificeret af de belgiske myndigheder, navnlig med hensyn til punkt 221 og 222 i miljø- og energiretningslinjerne. Denne tvivl deles af mange interesserede parter, som heller ikke er overbevist om behovet for og/eller omfanget af den planlagte kapacitetsmekanisme (se betragtning 227-234). |
| --- | --- |

(448)

Kommissionen udtrykte i åbningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt ressourcetilstrækkelighedsproblemet er blevet tilstrækkeligt belyst og ordentligt analyseret og kvantificeret af de belgiske myndigheder, navnlig med hensyn til punkt 221 og 222 i miljø- og energiretningslinjerne. Denne tvivl deles af mange interesserede parter, som heller ikke er overbevist om behovet for og/eller omfanget af den planlagte kapacitetsmekanisme (se betragtning 227-234).

| (449) | Ifølge tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 vil Belgien fra og med 2025, hvor udfasningen af kernekraft afsluttes, støde på et tilstrækkelighedsproblem og et strukturelt behov for ny kapacitet. Dette behov vil ifølge det centrale EU-basisscenarie ligge på 2 GW i 2025 og gradvist stige til 3,9 GW i 2032 (se betragtning 49). Tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021, der blev offentliggjort i juni 2021, er baseret på ERAA-metoden (se miljø- og energiretningslinjernes punkt 221). |
| --- | --- |

(449)

Ifølge tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 vil Belgien fra og med 2025, hvor udfasningen af kernekraft afsluttes, støde på et tilstrækkelighedsproblem og et strukturelt behov for ny kapacitet. Dette behov vil ifølge det centrale EU-basisscenarie ligge på 2 GW i 2025 og gradvist stige til 3,9 GW i 2032 (se betragtning 49). Tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021, der blev offentliggjort i juni 2021, er baseret på ERAA-metoden (se miljø- og energiretningslinjernes punkt 221).

| (450) | Efter at ACER har godkendt ERAA-metoden (se betragtning 40), er Kommissionens usikkerhed med hensyn til den vægt, der blev lagt på EU-HiLo-scenariet i forbindelse med tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019, eller den manglende anvendelse af et passende kontrakfaktiske scenarie i forbindelse med MAF 2019 til vurdering af ressourcetilstrækkelighedsproblemets omfang i Belgien ikke længere relevant, eftersom de forskellige metoder nu er blevet samlet i en fælles og mere robust metode, som bekræfter, at der foreligger et tilstrækkelighedsproblem. |
| --- | --- |

(450)

Efter at ACER har godkendt ERAA-metoden (se betragtning 40), er Kommissionens usikkerhed med hensyn til den vægt, der blev lagt på EU-HiLo-scenariet i forbindelse med tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2019, eller den manglende anvendelse af et passende kontrakfaktiske scenarie i forbindelse med MAF 2019 til vurdering af ressourcetilstrækkelighedsproblemets omfang i Belgien ikke længere relevant, eftersom de forskellige metoder nu er blevet samlet i en fælles og mere robust metode, som bekræfter, at der foreligger et tilstrækkelighedsproblem.

| (451) | To interesserede parter har ganske vist bemærket, at der ikke blev taget hensyn til den forventede knaphedsfunktion i forbindelse med de tidligere belgiske ressourcetilstrækkelighedsundersøgelser (betragtning 230), men det var der ikke noget krav om på dette tidspunkt. I Kommissionens udtalelse om Belgiens gennemførelsesplan opfordres Belgien imidlertid til at overveje at ændre sin ordning for prisfastsættelse på grundlag af knaphed i overensstemmelse hermed senest den 1. januar 2022. Kommissionen tager i denne forbindelse til efterretning, at reguleringsmyndigheden og TSO'en arbejder på at indføre en funktion for prisfastsættelse for balanceringsenergi ved underforsyning i Belgien. |
| --- | --- |

(451)

To interesserede parter har ganske vist bemærket, at der ikke blev taget hensyn til den forventede knaphedsfunktion i forbindelse med de tidligere belgiske ressourcetilstrækkelighedsundersøgelser (betragtning 230), men det var der ikke noget krav om på dette tidspunkt. I Kommissionens udtalelse om Belgiens gennemførelsesplan opfordres Belgien imidlertid til at overveje at ændre sin ordning for prisfastsættelse på grundlag af knaphed i overensstemmelse hermed senest den 1. januar 2022. Kommissionen tager i denne forbindelse til efterretning, at reguleringsmyndigheden og TSO'en arbejder på at indføre en funktion for prisfastsættelse for balanceringsenergi ved underforsyning i Belgien.

| (452) | Belgien har allerede opnået en elsammenkobling på ca. 24 % og ventes at nå op på 33 % i 2030. Belgien har også som nævnt i betragtning 323 fremmet udviklingen af såkaldt energibegrænsede teknologier, f.eks. via muligheden for at deltage i markederne for systemydelser eller gennem en mekanisme for overførsel af energi. Det har resulteret i en høj andel af efterspørgselsstyring. |
| --- | --- |

(452)

Belgien har allerede opnået en elsammenkobling på ca. 24 % og ventes at nå op på 33 % i 2030. Belgien har også som nævnt i betragtning 323 fremmet udviklingen af såkaldt energibegrænsede teknologier, f.eks. via muligheden for at deltage i markederne for systemydelser eller gennem en mekanisme for overførsel af energi. Det har resulteret i en høj andel af efterspørgselsstyring.

| (453) | De belgiske myndigheder har endvidere som beskrevet i afsnit 2.3.4 forpligtet sig til at iværksætte en række markedsreformer, der navnlig skal styrke balancemarkederne (se betragtning 62), fremme fleksibelt elforbrug (se betragtning 64) og øge kapaciteten på samkøringslinjerne (se betragtning 65). |
| --- | --- |

(453)

De belgiske myndigheder har endvidere som beskrevet i afsnit 2.3.4 forpligtet sig til at iværksætte en række markedsreformer, der navnlig skal styrke balancemarkederne (se betragtning 62), fremme fleksibelt elforbrug (se betragtning 64) og øge kapaciteten på samkøringslinjerne (se betragtning 65).

| (454) | Til trods for disse reformer peges der i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 på risici for den belgiske ressourcetilstrækkelighed baseret på den pålidelighedsstandard, der er beskrevet i betragtning 22. Det påpeges i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021, at det kun vil være muligt at skaffe en beskeden del af den nye kapacitet via »energy-only"-markedet i 2025. |
| --- | --- |

(454)

Til trods for disse reformer peges der i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 på risici for den belgiske ressourcetilstrækkelighed baseret på den pålidelighedsstandard, der er beskrevet i betragtning 22. Det påpeges i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021, at det kun vil være muligt at skaffe en beskeden del af den nye kapacitet via »energy-only"-markedet i 2025.

| (455) | Kommissionen mener derfor, at Belgien har påvist, hvorfor markedet endnu ikke kan levere tilstrækkelig kapacitet i mangel af indgreb, i overensstemmelse med miljø- og energiretningslinjernes punkt 223. |
| --- | --- |

(455)

Kommissionen mener derfor, at Belgien har påvist, hvorfor markedet endnu ikke kan levere tilstrækkelig kapacitet i mangel af indgreb, i overensstemmelse med miljø- og energiretningslinjernes punkt 223.

| (456) | Kommissionen skal i henhold til miljø- og energiretningslinjernes punkt 224 tage hensyn til en række vurderinger, som medlemsstaterne skal forelægge, vedrørende indvirkningen af variabel elproduktion, deltagelse på efterspørgselssiden, samkøringslinjer og alle andre elementer, der kan forårsage eller forværre problemer med utilstrækkelig produktion. |
| --- | --- |

(456)

Kommissionen skal i henhold til miljø- og energiretningslinjernes punkt 224 tage hensyn til en række vurderinger, som medlemsstaterne skal forelægge, vedrørende indvirkningen af variabel elproduktion, deltagelse på efterspørgselssiden, samkøringslinjer og alle andre elementer, der kan forårsage eller forværre problemer med utilstrækkelig produktion.

| (457) | Tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 omfatter alle igangværende og planlagte markedsinitiativer og de seneste fremskrevne politiske mål, der er fastsat eller nævnt i gennemførelsesplanen, for alle de fire elementer, der er angivet i miljø- og energiretningslinjernes punkt 224. |
| --- | --- |

(457)

Tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 omfatter alle igangværende og planlagte markedsinitiativer og de seneste fremskrevne politiske mål, der er fastsat eller nævnt i gennemførelsesplanen, for alle de fire elementer, der er angivet i miljø- og energiretningslinjernes punkt 224.

| (458) | Som anført i betragtning 454 peges der i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 til trods for disse reformer på risici for den belgiske ressourcetilstrækkelighed med hensyn til, hvad der kræves for at nå målet om tre timers LOLE. |
| --- | --- |

(458)

Som anført i betragtning 454 peges der i tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelsen fra 2021 til trods for disse reformer på risici for den belgiske ressourcetilstrækkelighed med hensyn til, hvad der kræves for at nå målet om tre timers LOLE.

| (459) | Kommissionen finder, at den anmeldte foranstaltning er nødvendig, i overensstemmelse med afsnit 3.9.2 i miljø- og energiretningslinjerne. |
| --- | --- |

(459)

Kommissionen finder, at den anmeldte foranstaltning er nødvendig, i overensstemmelse med afsnit 3.9.2 i miljø- og energiretningslinjerne.

5.3.5.   Foranstaltningens hensigtsmæssighed

Foranstaltningens hensigtsmæssighed

| (460) | En statsstøtteforanstaltning er som hovedregel hensigtsmæssig, hvis den er udformet på en sådan måde, at den afhjælper de påviste markedssvigt på en korrekt måde. Det præciseres endvidere i miljø- og energiretningslinjernes punkt 225 og 226, at dette i forbindelse med støtte til tilstrækkelig produktion betyder, at støtten udelukkende bør betales for producentens tilrådighedsstillelse af kapacitet, og at foranstaltningen bør være åben og give tilstrækkelige incitamenter for både nuværende og fremtidige producenter og for operatører, der anvender substituerbare teknologier, herunder løsninger med fleksibelt forbrug eller lagring på efterspørgselssiden. |
| --- | --- |

(460)

En statsstøtteforanstaltning er som hovedregel hensigtsmæssig, hvis den er udformet på en sådan måde, at den afhjælper de påviste markedssvigt på en korrekt måde. Det præciseres endvidere i miljø- og energiretningslinjernes punkt 225 og 226, at dette i forbindelse med støtte til tilstrækkelig produktion betyder, at støtten udelukkende bør betales for producentens tilrådighedsstillelse af kapacitet, og at foranstaltningen bør være åben og give tilstrækkelige incitamenter for både nuværende og fremtidige producenter og for operatører, der anvender substituerbare teknologier, herunder løsninger med fleksibelt forbrug eller lagring på efterspørgselssiden.

| (461) | I dette afsnit undersøges det først, om en markedsdækkende kapacitetsmekanisme er den mest hensigtsmæssige metode til afhjælpning af det påviste tilstrækkelighedsproblem (afsnit 5.3.5.1 i denne afgørelse). Det undersøges dernæst, om kapacitetsmekanismens specifikke udformning er i overensstemmelse med de ovennævnte særlige krav i miljø- og energiretningslinjerne (afsnit 5.3.5.2 i denne afgørelse). |
| --- | --- |

(461)

I dette afsnit undersøges det først, om en markedsdækkende kapacitetsmekanisme er den mest hensigtsmæssige metode til afhjælpning af det påviste tilstrækkelighedsproblem (afsnit 5.3.5.1 i denne afgørelse). Det undersøges dernæst, om kapacitetsmekanismens specifikke udformning er i overensstemmelse med de ovennævnte særlige krav i miljø- og energiretningslinjerne (afsnit 5.3.5.2 i denne afgørelse).

5.3.5.1.   Kapacitetsmekanismens hensigtsmæssighed som instrument

Kapacitetsmekanismens hensigtsmæssighed som instrument

| (462) | Visse interesserede parter har som nævnt i betragtning 235 anført, at det konstaterede tilstrækkelighedsproblem vil kunne håndteres bedre med en strategisk reserve end med en markedsdækkende kapacitetsmekanisme. Belgien har derimod bemærket, at en strategisk reserve ikke vil gøre det muligt at håndtere de underliggende markedssvigt (se betragtning 278 og 279). |
| --- | --- |

(462)

Visse interesserede parter har som nævnt i betragtning 235 anført, at det konstaterede tilstrækkelighedsproblem vil kunne håndteres bedre med en strategisk reserve end med en markedsdækkende kapacitetsmekanisme. Belgien har derimod bemærket, at en strategisk reserve ikke vil gøre det muligt at håndtere de underliggende markedssvigt (se betragtning 278 og 279).

| (463) | Belgien har som nævnt i betragtning 60 allerede en strategisk reserve, der vil være til stede indtil den 31. marts 2022. Formålet med den strategiske reserve er at dække efterspørgslen i spidsbelastningsperioder om vinteren, hvis dette ikke er muligt via markedet, ved at opretholde en vis eksisterende kapacitet for produktion og fleksibelt elforbrug uden for markedet som en backup, der kun aktiveres, når balanceringsressourcerne er udtømt. |
| --- | --- |

(463)

Belgien har som nævnt i betragtning 60 allerede en strategisk reserve, der vil være til stede indtil den 31. marts 2022. Formålet med den strategiske reserve er at dække efterspørgslen i spidsbelastningsperioder om vinteren, hvis dette ikke er muligt via markedet, ved at opretholde en vis eksisterende kapacitet for produktion og fleksibelt elforbrug uden for markedet som en backup, der kun aktiveres, når balanceringsressourcerne er udtømt.

| (464) | Som det forklares i betragtning 377 og 378, synes en markedsdækkende kapacitetsmekanisme, som omfatter et kapacitetsmarked, der supplerer energimarkedet, at være den mest effektive løsning på, hvordan den belgiske forsyningssikkerhed garanteres i forbindelse med strukturelle ændringer såsom udfasningen af kernekraft. |
| --- | --- |

(464)

Som det forklares i betragtning 377 og 378, synes en markedsdækkende kapacitetsmekanisme, som omfatter et kapacitetsmarked, der supplerer energimarkedet, at være den mest effektive løsning på, hvordan den belgiske forsyningssikkerhed garanteres i forbindelse med strukturelle ændringer såsom udfasningen af kernekraft.

5.3.5.2.   Hensigtsmæssigheden af kapacitetsmekanismens specifikke udformning

Hensigtsmæssigheden af kapacitetsmekanismens specifikke udformning

Vederlag udelukkende for tilrådighedsstillelse af kapacitet

Vederlag udelukkende for tilrådighedsstillelse af kapacitet

| (465) | Ifølge miljø- og energiretningslinjernes punkt 225 bør støtten udelukkende betales for tilrådighedsstillelse af kapacitet. |
| --- | --- |

(465)

Ifølge miljø- og energiretningslinjernes punkt 225 bør støtten udelukkende betales for tilrådighedsstillelse af kapacitet.

| (466) | I åbningsafgørelsen indtog Kommissionen det foreløbige synspunkt, at støtten udelukkende betales for tilrådighedsstillelse af kapacitet. Hverken Belgien eller nogen af de interesserede parter har sat spørgsmålstegn ved Kommissionens synspunkt. |
| --- | --- |

(466)

I åbningsafgørelsen indtog Kommissionen det foreløbige synspunkt, at støtten udelukkende betales for tilrådighedsstillelse af kapacitet. Hverken Belgien eller nogen af de interesserede parter har sat spørgsmålstegn ved Kommissionens synspunkt.

| (467) | Kapacitetsmekanismen omfatter et vederlag til kapaciteten for at stå til rådighed og ikke en betaling for den mængde elektricitet, som kapacitetsudbyderne vil udbyde på markedet. |
| --- | --- |

(467)

Kapacitetsmekanismen omfatter et vederlag til kapaciteten for at stå til rådighed og ikke en betaling for den mængde elektricitet, som kapacitetsudbyderne vil udbyde på markedet.

| (468) | Foranstaltningen overholder derfor miljø- og energiretningslinjernes punkt 225. |
| --- | --- |

(468)

Foranstaltningen overholder derfor miljø- og energiretningslinjernes punkt 225.

Foranstaltningens åbenhed over for alle relevante kapacitetsudbydere

Foranstaltningens åbenhed over for alle relevante kapacitetsudbydere

| (469) | Det fremgår af miljø- og energiretningslinjernes punkt 226, at kapacitetsmekanismer bør være i) åbne for forskellige teknologier, ii) tage hensyn til, i hvilken udstrækning kapaciteten på samkøringslinjerne kan afhjælpe det påviste problem med utilstrækkelig produktion, og iii) give tilstrækkelige incitamenter for både ny og eksisterende kapacitet. |
| --- | --- |

(469)

Det fremgår af miljø- og energiretningslinjernes punkt 226, at kapacitetsmekanismer bør være i) åbne for forskellige teknologier, ii) tage hensyn til, i hvilken udstrækning kapaciteten på samkøringslinjerne kan afhjælpe det påviste problem med utilstrækkelig produktion, og iii) give tilstrækkelige incitamenter for både ny og eksisterende kapacitet.

| (470) | Det er som nævnt i betragtning 66 hensigten, at foranstaltningen skal være åben for enhver kapacitet, der kan bidrage til ressourcetilstrækkeligheden, at den skal være teknologineutral, og at den især skal være åben for både eksisterende og ny kapacitet, lagring og fleksibelt elforbrug. Aggregering af kapacitet, bl.a. inden for forskellige teknologier, vil være tilladt. Alle teknologier vil også kunne deltage i samtlige auktioner (såvel Y-4- og Y-1-auktioner) vedrørende en leveringsperiode. |
| --- | --- |

(470)

Det er som nævnt i betragtning 66 hensigten, at foranstaltningen skal være åben for enhver kapacitet, der kan bidrage til ressourcetilstrækkeligheden, at den skal være teknologineutral, og at den især skal være åben for både eksisterende og ny kapacitet, lagring og fleksibelt elforbrug. Aggregering af kapacitet, bl.a. inden for forskellige teknologier, vil være tilladt. Alle teknologier vil også kunne deltage i samtlige auktioner (såvel Y-4- og Y-1-auktioner) vedrørende en leveringsperiode.

| (471) | Belgien har truffet en række foranstaltninger, der skal gøre det muligt for alle teknologier at deltage i auktionerne. Kommissionen hæfter sig især ved beslutningen om at øremærke en del af den mængde, der skal anskaffes, til Y-1-auktionen for at tilskynde leverandører af fleksibelt elforbrug til at deltage. Der er desuden indført en særlig kategori vedrørende »ubekræftet kapacitet" (åben for alle teknologier, der ikke kræver daglige programmer, og individuel deltagelse på grund af systemrelevans) i forbindelse med Y-4-auktioner for også at fremme deltagelse af kapaciteter, som kan have vanskeligere ved at opnå den modenhed, der normalt kræves i forbindelse med Y-4 (se betragtning 83 og 98). |
| --- | --- |

(471)

Belgien har truffet en række foranstaltninger, der skal gøre det muligt for alle teknologier at deltage i auktionerne. Kommissionen hæfter sig især ved beslutningen om at øremærke en del af den mængde, der skal anskaffes, til Y-1-auktionen for at tilskynde leverandører af fleksibelt elforbrug til at deltage. Der er desuden indført en særlig kategori vedrørende »ubekræftet kapacitet" (åben for alle teknologier, der ikke kræver daglige programmer, og individuel deltagelse på grund af systemrelevans) i forbindelse med Y-4-auktioner for også at fremme deltagelse af kapaciteter, som kan have vanskeligere ved at opnå den modenhed, der normalt kræves i forbindelse med Y-4 (se betragtning 83 og 98).

| (472) | Med hensyn til vedvarende energi har eksisterende og nye udbydere af vedvarende energikilder ret til at deltage i kapacitetsmekanismen, medmindre de modtager driftsstøtte gennem særlige statsstøtteordninger (se betragtning 205). |
| --- | --- |

(472)

Med hensyn til vedvarende energi har eksisterende og nye udbydere af vedvarende energikilder ret til at deltage i kapacitetsmekanismen, medmindre de modtager driftsstøtte gennem særlige statsstøtteordninger (se betragtning 205).

| (473) | I forlængelse af åbningsafgørelsen har en interesseret part gjort gældende, at deltagelsesberettigede kapacitetsindehavere (f.eks. kraftvarmeanlæg med en kapacitet på over 1 MW) udelukkes fra at deltage, hvis de i en periode modtager driftsstøtte via grønne certifikater (GSC) og/eller kraftvarmecertifikater (CHP) (se betragtning 237). |
| --- | --- |

(473)

I forlængelse af åbningsafgørelsen har en interesseret part gjort gældende, at deltagelsesberettigede kapacitetsindehavere (f.eks. kraftvarmeanlæg med en kapacitet på over 1 MW) udelukkes fra at deltage, hvis de i en periode modtager driftsstøtte via grønne certifikater (GSC) og/eller kraftvarmecertifikater (CHP) (se betragtning 237).

| (474) | Kommissionen mener, at CHP-certifikaterne allerede sigter mod at dække de omkostninger, der er nødvendige for, at kraftvarmeoperatører kan fortsætte driften. For at undgå kumulering af støtte og den deraf følgende overkompensation bør producenter ikke være modtagere af andre former for støtte, f.eks. støtte til vedvarende energi eller kraftvarme, som allerede dækker disse modtageres driftsomkostninger i tilstrækkeligt omfang, jf. betragtning 205. |
| --- | --- |

(474)

Kommissionen mener, at CHP-certifikaterne allerede sigter mod at dække de omkostninger, der er nødvendige for, at kraftvarmeoperatører kan fortsætte driften. For at undgå kumulering af støtte og den deraf følgende overkompensation bør producenter ikke være modtagere af andre former for støtte, f.eks. støtte til vedvarende energi eller kraftvarme, som allerede dækker disse modtageres driftsomkostninger i tilstrækkeligt omfang, jf. betragtning 205.

| (475) | Som det fremgår af betragtning 205, får disse operatører ret til at deltage i kapacitetsmekanismen, hvis de ikke længere modtager driftsstøtte til vedvarende energi/kraftvarme. |
| --- | --- |

(475)

Som det fremgår af betragtning 205, får disse operatører ret til at deltage i kapacitetsmekanismen, hvis de ikke længere modtager driftsstøtte til vedvarende energi/kraftvarme.

| (476) | De regler, der er beskrevet i betragtning 205, fører ikke til udelukkelse af kapacitetsudbydere, som ikke modtager en sådan støtte. |
| --- | --- |

(476)

De regler, der er beskrevet i betragtning 205, fører ikke til udelukkelse af kapacitetsudbydere, som ikke modtager en sådan støtte.

| (477) | Med hensyn til grænseoverskridende deltagelse vil grænseoverskridende kapacitet, som befinder sig i en medlemsstat, der har direkte nettilslutning med Belgien, få mulighed for at deltage med virkning fra den første leveringsperiode (se betragtning 189). |
| --- | --- |

(477)

Med hensyn til grænseoverskridende deltagelse vil grænseoverskridende kapacitet, som befinder sig i en medlemsstat, der har direkte nettilslutning med Belgien, få mulighed for at deltage med virkning fra den første leveringsperiode (se betragtning 189).

| (478) | Nye kapaciteter eller eksisterende kapaciteter, der kræver store investeringer for fortsat at stå til rådighed, får mulighed for at deltage på grundlag af flerårige kontrakter, hvis de godtgør, at de investeringsomkostninger, der er fastlagt på forhånd, er nødvendige for at udvikle og opføre disse nye anlæg eller opgradere eksisterende anlæg (se betragtning 138). |
| --- | --- |

(478)

Nye kapaciteter eller eksisterende kapaciteter, der kræver store investeringer for fortsat at stå til rådighed, får mulighed for at deltage på grundlag af flerårige kontrakter, hvis de godtgør, at de investeringsomkostninger, der er fastlagt på forhånd, er nødvendige for at udvikle og opføre disse nye anlæg eller opgradere eksisterende anlæg (se betragtning 138).

| (479) | Investeringstærsklerne baseres på de støtteberettigede investeringsomkostninger, der er beskrevet i betragtning 137. Tærsklerne tager hensyn til den nominelle installerede kapacitet (dvs. den maksimale kapacitet, som anlægget er i stand til at præstere) frem for den reducerede installerede kapacitet (dvs. den foruddefinerede tilgængelighedsgrad og bidraget til målet om ressourcetilstrækkelighed). |
| --- | --- |

(479)

Investeringstærsklerne baseres på de støtteberettigede investeringsomkostninger, der er beskrevet i betragtning 137. Tærsklerne tager hensyn til den nominelle installerede kapacitet (dvs. den maksimale kapacitet, som anlægget er i stand til at præstere) frem for den reducerede installerede kapacitet (dvs. den foruddefinerede tilgængelighedsgrad og bidraget til målet om ressourcetilstrækkelighed).

| (480) | I denne forbindelse udtrykte Kommissionen i åbningsafgørelsen tvivl om anvendelsen af den nominelle installerede kapacitet til beregning af investeringstærskler. Et sådant element kan efter Kommissionens opfattelse føre til forskelsbehandling af teknologier med høje reduktionsfaktorer og navnlig af fluktuerende vedvarende energikilder baseret på sol og vind. Den reducerede installerede kapacitet, som er et mål for en teknologis faktiske bidrag til den samlede kapacitet, vil skabe lige muligheder for alle teknologier med hensyn til adgangen til flerårige kontrakter. |
| --- | --- |

(480)

I denne forbindelse udtrykte Kommissionen i åbningsafgørelsen tvivl om anvendelsen af den nominelle installerede kapacitet til beregning af investeringstærskler. Et sådant element kan efter Kommissionens opfattelse føre til forskelsbehandling af teknologier med høje reduktionsfaktorer og navnlig af fluktuerende vedvarende energikilder baseret på sol og vind. Den reducerede installerede kapacitet, som er et mål for en teknologis faktiske bidrag til den samlede kapacitet, vil skabe lige muligheder for alle teknologier med hensyn til adgangen til flerårige kontrakter.

| (481) | Til trods for den indledende tvivl og i betragtning af den aktuelle situation på det belgiske elektricitetsmarked samt manglende bemærkninger herom fra interesserede parter har Kommissionen intet grundlag for at konkludere her og nu, at mekanismens udformning i praksis vil føre til forskelsbehandling af visse teknologier i dette specifikke tilfælde. Belgien har desuden forpligtet sig til løbende at gennemgå reglerne om kapacitetsmekanismens funktion for at sikre, at de ikke resulterer i en eventuel forskelsbehandling af teknologier, i lyset af markedsudviklingen. |
| --- | --- |

(481)

Til trods for den indledende tvivl og i betragtning af den aktuelle situation på det belgiske elektricitetsmarked samt manglende bemærkninger herom fra interesserede parter har Kommissionen intet grundlag for at konkludere her og nu, at mekanismens udformning i praksis vil føre til forskelsbehandling af visse teknologier i dette specifikke tilfælde. Belgien har desuden forpligtet sig til løbende at gennemgå reglerne om kapacitetsmekanismens funktion for at sikre, at de ikke resulterer i en eventuel forskelsbehandling af teknologier, i lyset af markedsudviklingen.

| (482) | En interesseret part har som anført i betragtning 236 foreslået, at der indføres en T-2-auktion for at undgå overforsyning i forbindelse med T-4-auktionen. |
| --- | --- |

(482)

En interesseret part har som anført i betragtning 236 foreslået, at der indføres en T-2-auktion for at undgå overforsyning i forbindelse med T-4-auktionen.

| (483) | Belgien har i denne forbindelse forklaret, at en auktion, der fordelt på to perioder (T-4 og T-1), allerede gør det muligt for alle teknologier, der har en længere eller kortere leveringstid, at deltage i mekanismen og gør det muligt for medlemsstaten at være rimelig sikker på, at der kan anskaffes en tilstrækkelig mængde til at garantere forsyningssikkerheden i leveringsåret. Hvis kapacitetsmængderne opdeles yderligere, og der tilføjes en T-2-auktion, risikerer det at begrænse konkurrencen for meget på disse auktioner (se betragtning 280). |
| --- | --- |

(483)

Belgien har i denne forbindelse forklaret, at en auktion, der fordelt på to perioder (T-4 og T-1), allerede gør det muligt for alle teknologier, der har en længere eller kortere leveringstid, at deltage i mekanismen og gør det muligt for medlemsstaten at være rimelig sikker på, at der kan anskaffes en tilstrækkelig mængde til at garantere forsyningssikkerheden i leveringsåret. Hvis kapacitetsmængderne opdeles yderligere, og der tilføjes en T-2-auktion, risikerer det at begrænse konkurrencen for meget på disse auktioner (se betragtning 280).

| (484) | Kommissionen mener, at myndighederne med rette har valgt at anskaffe kapacitet ved hjælp af to auktioner — Y-4 og Y-1. |
| --- | --- |

(484)

Kommissionen mener, at myndighederne med rette har valgt at anskaffe kapacitet ved hjælp af to auktioner — Y-4 og Y-1.

| (485) | Kommissionen tager til efterretning, at myndighederne har givet tilsagn om løbende at gennemgå reglerne om kapacitetsmekanismens funktion for at sikre, at de ikke resulterer i en eventuel forskelsbehandling af teknologier, i lyset af markedsudviklingen. |
| --- | --- |

(485)

Kommissionen tager til efterretning, at myndighederne har givet tilsagn om løbende at gennemgå reglerne om kapacitetsmekanismens funktion for at sikre, at de ikke resulterer i en eventuel forskelsbehandling af teknologier, i lyset af markedsudviklingen.

| (486) | Den emissionsgrænse, der er beskrevet i betragtning 107, gælder for alle teknologier og gør det muligt for Belgien at overholde miljø- og energiretningslinjernes punkt 220 og punkt 233, litra e). Endelig vil nye anlæg, som fyres med fossilt brændsel og giver adgang til 15-årige kontrakter, være bundet af de mål, som EU og/eller Belgien har fastsat for at reducere drivhusgasemissionerne og opnå klimaneutralitet i 2050 (se betragtning 109). |
| --- | --- |

(486)

Den emissionsgrænse, der er beskrevet i betragtning 107, gælder for alle teknologier og gør det muligt for Belgien at overholde miljø- og energiretningslinjernes punkt 220 og punkt 233, litra e). Endelig vil nye anlæg, som fyres med fossilt brændsel og giver adgang til 15-årige kontrakter, være bundet af de mål, som EU og/eller Belgien har fastsat for at reducere drivhusgasemissionerne og opnå klimaneutralitet i 2050 (se betragtning 109).

| (487) | Kommissionen mener derfor, at støtten er hensigtsmæssig. |
| --- | --- |

(487)

Kommissionen mener derfor, at støtten er hensigtsmæssig.

5.3.6.   Proportionalitet

Proportionalitet

| (488) | Støttebeløbet er forholdsmæssigt, hvis det er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at nå det tilsigtede mål. Dette krav for foranstaltninger til sikring af tilstrækkelig produktion præciseres i miljø- og energiretningslinjernes punkt 228-231 med det formål at sikre, at støttemodtagere kun opnår et rimeligt afkast, og at uventede fortjenester undgås. |
| --- | --- |

(488)

Støttebeløbet er forholdsmæssigt, hvis det er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at nå det tilsigtede mål. Dette krav for foranstaltninger til sikring af tilstrækkelig produktion præciseres i miljø- og energiretningslinjernes punkt 228-231 med det formål at sikre, at støttemodtagere kun opnår et rimeligt afkast, og at uventede fortjenester undgås.

5.3.6.1.   Udbudsprocedure

Udbudsprocedure

| (489) | Kommissionen udtrykte i åbningsafgørelsen bekymring over den eventuelle forskelsbehandling af kapaciteter med høje reduktionsfaktorer (beskrevet i betragtning 480 og 481) og dermed bekymring over udbudsproceduren. |
| --- | --- |

(489)

Kommissionen udtrykte i åbningsafgørelsen bekymring over den eventuelle forskelsbehandling af kapaciteter med høje reduktionsfaktorer (beskrevet i betragtning 480 og 481) og dermed bekymring over udbudsproceduren.

| (490) | Til trods for den indledende tvivl har Kommissionen som anført i betragtning 485 intet grundlag for at konkludere her og nu, at mekanismens udformning i praksis vil føre til forskelsbehandling af forskellige teknologier i dette specifikke tilfælde og som følge heraf påvirke udbudsproceduren. |
| --- | --- |

(490)

Til trods for den indledende tvivl har Kommissionen som anført i betragtning 485 intet grundlag for at konkludere her og nu, at mekanismens udformning i praksis vil føre til forskelsbehandling af forskellige teknologier i dette specifikke tilfælde og som følge heraf påvirke udbudsproceduren.

| (491) | Den anmeldte foranstaltning er en markedsdækkende teknologineutral kapacitetsmekanisme, hvor alle berettigede kapacitetsudbydere konkurrerer på en enkelt kapacitetsauktion for at finde frem til den laveste bæredygtige pris, hvortil den nødvendige kapacitet kan stilles til rådighed. Det forventes, at auktionens konkurrenceprægede karakter vil bringe priserne ned på nul, hvis udbuddet er tilstrækkeligt til at dække efterspørgslen. Processen er underlagt gennemsigtige og ikke-diskriminerende kriterier, herunder adgangskriterier. Den vigtigste grund til at udelukke kapacitetsudbydere er, at de omfattet af andre støtteforanstaltninger, hvilket vil resultere i kumulering og mulig overkompensation. Med hensyn til kontrakternes varighed har de fleste kapacitetsudbydere kun adgang til etårige kapacitetskontrakter. Ny og opgraderet kapacitet, der indebærer massive investeringsomkostninger, har adgang til længere kapacitetskontrakter, således at investorerne kan skaffe den nødvendige finansiering (se betragtning 117 og 326). |
| --- | --- |

(491)

Den anmeldte foranstaltning er en markedsdækkende teknologineutral kapacitetsmekanisme, hvor alle berettigede kapacitetsudbydere konkurrerer på en enkelt kapacitetsauktion for at finde frem til den laveste bæredygtige pris, hvortil den nødvendige kapacitet kan stilles til rådighed. Det forventes, at auktionens konkurrenceprægede karakter vil bringe priserne ned på nul, hvis udbuddet er tilstrækkeligt til at dække efterspørgslen. Processen er underlagt gennemsigtige og ikke-diskriminerende kriterier, herunder adgangskriterier. Den vigtigste grund til at udelukke kapacitetsudbydere er, at de omfattet af andre støtteforanstaltninger, hvilket vil resultere i kumulering og mulig overkompensation. Med hensyn til kontrakternes varighed har de fleste kapacitetsudbydere kun adgang til etårige kapacitetskontrakter. Ny og opgraderet kapacitet, der indebærer massive investeringsomkostninger, har adgang til længere kapacitetskontrakter, således at investorerne kan skaffe den nødvendige finansiering (se betragtning 117 og 326).

| (492) | En markedsdækkende kapacitetsmekanisme afspejler det resultat, der forventes af et effektivt energimarked. Auktionerne baseres på pay-as-bid for de to første auktioner (Y-4-auktionerne for de to første leveringsår) efterfulgt af pay-as-clear (se betragtning 112 og 113). Der er fastsat to forskellige prislofter i forbindelse med kapacitetsmekanismen for at undgå uventede fortjenester og begrænse misbrug af markedsstyrke: i) det overordnede auktionsprisloft og ii) det mellemliggende prisloft (se afsnit 2.5.4.2). Formålet med lofterne er at hindre udøvelse af markedsstyrke og dermed at begrænse støttebeløbet til et rimeligt vederlag for tilrådighedsstillelse af kapacitet. |
| --- | --- |

(492)

En markedsdækkende kapacitetsmekanisme afspejler det resultat, der forventes af et effektivt energimarked. Auktionerne baseres på pay-as-bid for de to første auktioner (Y-4-auktionerne for de to første leveringsår) efterfulgt af pay-as-clear (se betragtning 112 og 113). Der er fastsat to forskellige prislofter i forbindelse med kapacitetsmekanismen for at undgå uventede fortjenester og begrænse misbrug af markedsstyrke: i) det overordnede auktionsprisloft og ii) det mellemliggende prisloft (se afsnit 2.5.4.2). Formålet med lofterne er at hindre udøvelse af markedsstyrke og dermed at begrænse støttebeløbet til et rimeligt vederlag for tilrådighedsstillelse af kapacitet.

| (493) | Kommissionen konkluderer som følge heraf, at foranstaltningen er udformet som en udbudsprocedure, der er baseret på klare, gennemsigtige og ikke-diskriminerende kriterier, og at den også opfylder kravet om forebyggelse af uventede fortjenester. |
| --- | --- |

(493)

Kommissionen konkluderer som følge heraf, at foranstaltningen er udformet som en udbudsprocedure, der er baseret på klare, gennemsigtige og ikke-diskriminerende kriterier, og at den også opfylder kravet om forebyggelse af uventede fortjenester.

5.3.6.2.   Mængde, der skal anskaffes

Mængde, der skal anskaffes

| (494) | Som nævnt i betragtning 223 udtrykte Kommissionen i åbningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt der vil blive finansieret unødvendigt kapacitet, fordi der anvendes et urealistisk scenarie til beregning af mængden i forbindelse med kapacitetsmekanismen. |
| --- | --- |

(494)

Som nævnt i betragtning 223 udtrykte Kommissionen i åbningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt der vil blive finansieret unødvendigt kapacitet, fordi der anvendes et urealistisk scenarie til beregning af mængden i forbindelse med kapacitetsmekanismen.

| (495) | En interesseret part har anført, at finansieringsmekanismen vil kunne påvirke kapacitetsmekanismens kapacitetsmængde. Hvis de afgifter, der skal finansiere kapacitetsmekanismen, eksempelvis knyttes til forbruget af elektricitet i perioder med høj efterspørgsel, kan det ses som et incitament for de pågældende parter til at nedsætte deres forbrug, mens efterspørgslen er høj, hvilket mindsker behovet for bortauktionering af kapacitet (se betragtning 241). |
| --- | --- |

(495)

En interesseret part har anført, at finansieringsmekanismen vil kunne påvirke kapacitetsmekanismens kapacitetsmængde. Hvis de afgifter, der skal finansiere kapacitetsmekanismen, eksempelvis knyttes til forbruget af elektricitet i perioder med høj efterspørgsel, kan det ses som et incitament for de pågældende parter til at nedsætte deres forbrug, mens efterspørgslen er høj, hvilket mindsker behovet for bortauktionering af kapacitet (se betragtning 241).

| (496) | Som Belgien har forklaret (se betragtning 293), er antallet af installerede intelligente målere i Belgien endnu ikke er tilstrækkeligt til, at der kan indføres en finansieringsmekanisme baseret på spidslastforbrug. Kapacitetsmekanismeloven er blevet ændret, således at der kan indføres en sådan model i 2025. Belgien har ligeledes forklaret, at det vil tage den nuværende finansieringsmekanisme op til fornyet vurdering i 2023, hvor der fremlægges en rapport om udrulningen af intelligente målere. |
| --- | --- |

(496)

Som Belgien har forklaret (se betragtning 293), er antallet af installerede intelligente målere i Belgien endnu ikke er tilstrækkeligt til, at der kan indføres en finansieringsmekanisme baseret på spidslastforbrug. Kapacitetsmekanismeloven er blevet ændret, således at der kan indføres en sådan model i 2025. Belgien har ligeledes forklaret, at det vil tage den nuværende finansieringsmekanisme op til fornyet vurdering i 2023, hvor der fremlægges en rapport om udrulningen af intelligente målere.

| (497) | Kommissionen har også fået tilsagn fra Belgien om den metode, der skal anvendes til fastlæggelse af efterspørgselskurven for auktionen, jf. afsnit 2.5.2. Belgien har ligeledes bekræftet, at man vil anskaffe en mængde kapacitet, der står i rimeligt forhold til det opdaterede tilstrækkelighedsproblem, og justere den mængde, der skal anskaffes, løbende for at afspejle opdateringer af tilstrækkelighedsvurderingen og pålidelighedsstandarden, samtidig med at der sikres konkurrencebaserede auktioner. Belgien har navnlig forpligtet sig til om nødvendigt at justere mængderne ud fra den ajourførte tilstrækkelighedsvurdering og pålidelighedsstandard som beskrevet ovenfor. I lyset af ovenstående og begrundelserne i betragtning 395 og 400 finder Kommissionen, at kapacitetsmekanismen ikke går videre end, hvad der er nødvendigt for at afhjælpe tilstrækkelighedsproblemerne. |
| --- | --- |

(497)

Kommissionen har også fået tilsagn fra Belgien om den metode, der skal anvendes til fastlæggelse af efterspørgselskurven for auktionen, jf. afsnit 2.5.2. Belgien har ligeledes bekræftet, at man vil anskaffe en mængde kapacitet, der står i rimeligt forhold til det opdaterede tilstrækkelighedsproblem, og justere den mængde, der skal anskaffes, løbende for at afspejle opdateringer af tilstrækkelighedsvurderingen og pålidelighedsstandarden, samtidig med at der sikres konkurrencebaserede auktioner. Belgien har navnlig forpligtet sig til om nødvendigt at justere mængderne ud fra den ajourførte tilstrækkelighedsvurdering og pålidelighedsstandard som beskrevet ovenfor. I lyset af ovenstående og begrundelserne i betragtning 395 og 400 finder Kommissionen, at kapacitetsmekanismen ikke går videre end, hvad der er nødvendigt for at afhjælpe tilstrækkelighedsproblemerne.

5.3.6.3.   Konklusion om proportionalitet

Konklusion om proportionalitet

| (498) | Kommissionen konkluderer, at foranstaltningen er forholdsmæssig. |
| --- | --- |

(498)

Kommissionen konkluderer, at foranstaltningen er forholdsmæssig.

5.3.7.   Konkurrencefordrejning og afvejningstest

Konkurrencefordrejning og afvejningstest

| (499) | Kapacitetsmekanismens negative virkninger på samhandelen på det indre marked for elektricitet skal være tilstrækkeligt begrænsede, således at foranstaltningens samlede virkning er positiv. Domstolen har præciseret, at Kommissionen ved vurderingen af, om en foranstaltning ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, skal foretage en afvejning af den påtænkte støttes positive virkninger for udviklingen af den erhvervsgren, som den tilsigter at støtte, og de negative virkninger, som denne støtte kan have på det indre marked (103). |
| --- | --- |

(499)

Kapacitetsmekanismens negative virkninger på samhandelen på det indre marked for elektricitet skal være tilstrækkeligt begrænsede, således at foranstaltningens samlede virkning er positiv. Domstolen har præciseret, at Kommissionen ved vurderingen af, om en foranstaltning ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, skal foretage en afvejning af den påtænkte støttes positive virkninger for udviklingen af den erhvervsgren, som den tilsigter at støtte, og de negative virkninger, som denne støtte kan have på det indre marked (103).

103

5.3.7.1.   Positive virkninger

Positive virkninger

| (500) | På den positive side gør Kommissionen opmærksom på, at ordningen har positive virkninger, for så vidt som den opretholder den eksisterende kapacitet på elektricitetsmarkedet eller skaber ny kapacitet og dermed elforsyningssikkerhed. I denne forbindelse er et af formålene med EU's energipolitik at sikre energiforsyningssikkerheden i henhold til artikel 194 i TEUF. |
| --- | --- |

(500)

På den positive side gør Kommissionen opmærksom på, at ordningen har positive virkninger, for så vidt som den opretholder den eksisterende kapacitet på elektricitetsmarkedet eller skaber ny kapacitet og dermed elforsyningssikkerhed. I denne forbindelse er et af formålene med EU's energipolitik at sikre energiforsyningssikkerheden i henhold til artikel 194 i TEUF.

| (501) | Kommissionen gør endvidere opmærksom på, at det ikke er muligt at indgå aftaler om produktionsanlæg, der udleder over 550 g CO2 pr. kWh elektricitet, som led i kapacitetsmekanismen (se betragtning 107), og at berettigede anlæg skal forpligte sig til at opnå klimaneutralitet i 2050. Det må derfor konkluderes, at kapacitetsmekanismen giver producenter, der anvender kulstoffattige teknologier, forrang i overensstemmelse med miljø- og energiretningslinjernes punkt 233, litra e). |
| --- | --- |

(501)

Kommissionen gør endvidere opmærksom på, at det ikke er muligt at indgå aftaler om produktionsanlæg, der udleder over 550 g CO2 pr. kWh elektricitet, som led i kapacitetsmekanismen (se betragtning 107), og at berettigede anlæg skal forpligte sig til at opnå klimaneutralitet i 2050. Det må derfor konkluderes, at kapacitetsmekanismen giver producenter, der anvender kulstoffattige teknologier, forrang i overensstemmelse med miljø- og energiretningslinjernes punkt 233, litra e).

2

5.3.7.2.   Negative virkninger

Negative virkninger

| (502) | På den negative side tæller, at støtte til kapacitetsudbydere kan fordreje konkurrencen og samhandelen på elektricitetsmarkedet, bl.a. mellem de virksomheder, der modtager støtte, og deres konkurrenter i den samme sektor. |
| --- | --- |

(502)

På den negative side tæller, at støtte til kapacitetsudbydere kan fordreje konkurrencen og samhandelen på elektricitetsmarkedet, bl.a. mellem de virksomheder, der modtager støtte, og deres konkurrenter i den samme sektor.

| (503) | Kravet om undgåelse af uforholdsmæssigt store negative virkninger på konkurrence og samhandel præciseres i miljø- og energiretningslinjernes punkt 232 og 233, hvori der peges på behovet for bred deltagelse i ordningen og undgåelse af markedsundergravende virkninger såsom styrkelse af markedsdominans eller påvirkning af investeringsbeslutninger. |
| --- | --- |

(503)

Kravet om undgåelse af uforholdsmæssigt store negative virkninger på konkurrence og samhandel præciseres i miljø- og energiretningslinjernes punkt 232 og 233, hvori der peges på behovet for bred deltagelse i ordningen og undgåelse af markedsundergravende virkninger såsom styrkelse af markedsdominans eller påvirkning af investeringsbeslutninger.

| (504) | Foranstaltningen er åben for alle eksisterende og nye producenter, leverandører af fleksibelt elforbrug og lageroperatører. Foranstaltningen er ligeledes åben for grænseoverskridende kapacitet. |
| --- | --- |

(504)

Foranstaltningen er åben for alle eksisterende og nye producenter, leverandører af fleksibelt elforbrug og lageroperatører. Foranstaltningen er ligeledes åben for grænseoverskridende kapacitet.

Åbenhed over for aggregering af efterspørgsel og udbud

Åbenhed over for aggregering af efterspørgsel og udbud

| (505) | Det fremgår af miljø- og energiretningslinjernes punkt 232, litra a), at foranstaltninger til tilstrækkelig produktion bør rumme mulighed for aggregering af både efterspørgsel og udbud |
| --- | --- |

(505)

Det fremgår af miljø- og energiretningslinjernes punkt 232, litra a), at foranstaltninger til tilstrækkelig produktion bør rumme mulighed for aggregering af både efterspørgsel og udbud

| (506) | Visse interesserede parter har som nævnt i betragtning 242 anført, at de nuværende regler for adgang til flerårige kontrakter hindrer aggregering. Det gælder i særdeleshed for reglen om, at det anlæg i en aggregeret portefølje, der har den korteste kontrakt, bestemmer kontraktvarigheden for hele porteføljen. |
| --- | --- |

(506)

Visse interesserede parter har som nævnt i betragtning 242 anført, at de nuværende regler for adgang til flerårige kontrakter hindrer aggregering. Det gælder i særdeleshed for reglen om, at det anlæg i en aggregeret portefølje, der har den korteste kontrakt, bestemmer kontraktvarigheden for hele porteføljen.

| (507) | Kommissionen er klar over, at de nuværende regler for adgang til flerårige kontrakter kan hindre aggregering. Den bifalder derfor Belgiens forslag om at ændre det kongelige dekret om fastlæggelse af investeringstærskler, støttekriterier for investeringsomkostninger og klassificeringsproceduren (se betragtning 141). Ændringen gør det muligt for den ansvarlige for det aggregerede tilbud at vælge den kapacitetskategori, der gælder for det aggregerede tilbud. |
| --- | --- |

(507)

Kommissionen er klar over, at de nuværende regler for adgang til flerårige kontrakter kan hindre aggregering. Den bifalder derfor Belgiens forslag om at ændre det kongelige dekret om fastlæggelse af investeringstærskler, støttekriterier for investeringsomkostninger og klassificeringsproceduren (se betragtning 141). Ændringen gør det muligt for den ansvarlige for det aggregerede tilbud at vælge den kapacitetskategori, der gælder for det aggregerede tilbud.

| (508) | Med hensyn til en interesseret parts bemærkning om aggregeringshindringer for anlæg med en daglig planlægningsforpligtelse (se betragtning 243) hæfter Kommissionen sig ved de argumenter, der er fremført af Belgien (betragtning 297 og 298) og den interesserede part (betragtning 243). Da kapaciteter, der er underlagt en daglig planlægningsforpligtelse, er omfattet af særlige koordineringsprocedurer, mener Kommissionen, at Belgiens tilgang over for disse kapaciteter er korrekt i betragtning af deres særlige funktion på elektricitetsmarkedet. Belgien vil imidlertid foretage regelmæssige vurderinger af kapacitetsmekanismen, således at der kan foretages ændringer, hvis og når det er relevant, bl.a. med hensyn til muligheden for aggregering af anlæg med en daglig planlægningsforpligtelse. |
| --- | --- |

(508)

Med hensyn til en interesseret parts bemærkning om aggregeringshindringer for anlæg med en daglig planlægningsforpligtelse (se betragtning 243) hæfter Kommissionen sig ved de argumenter, der er fremført af Belgien (betragtning 297 og 298) og den interesserede part (betragtning 243). Da kapaciteter, der er underlagt en daglig planlægningsforpligtelse, er omfattet af særlige koordineringsprocedurer, mener Kommissionen, at Belgiens tilgang over for disse kapaciteter er korrekt i betragtning af deres særlige funktion på elektricitetsmarkedet. Belgien vil imidlertid foretage regelmæssige vurderinger af kapacitetsmekanismen, således at der kan foretages ændringer, hvis og når det er relevant, bl.a. med hensyn til muligheden for aggregering af anlæg med en daglig planlægningsforpligtelse.

Investeringstærskler

Investeringstærskler

| (509) | Hvad angår visse interesserede parters bemærkninger om niveauet for investeringstærskler for flerårige kontrakter, som angiveligt kan føre til forskelsbehandling mellem visse teknologiklasser, hæfter Kommissionen sig ved Belgiens tilsagn om at ajourføre disse tærskler, hvis nye oplysninger, herunder bemærkninger fra interesserede parter, viser, at der er behov for det. De nye investeringstærskler for flerårige kontrakter, der har været genstand for offentlig høring, er angivet i betragtning 138. CREG vil ajourføre investeringstærsklerne, når det anses for nødvendigt, dog mindst hvert tredje år. Kommissionen har som følge heraf ingen grund til at antage, at de nye tærskler for flerårige kontrakter vil føre til forskelsbehandling mellem teknologier. |
| --- | --- |

(509)

Hvad angår visse interesserede parters bemærkninger om niveauet for investeringstærskler for flerårige kontrakter, som angiveligt kan føre til forskelsbehandling mellem visse teknologiklasser, hæfter Kommissionen sig ved Belgiens tilsagn om at ajourføre disse tærskler, hvis nye oplysninger, herunder bemærkninger fra interesserede parter, viser, at der er behov for det. De nye investeringstærskler for flerårige kontrakter, der har været genstand for offentlig høring, er angivet i betragtning 138. CREG vil ajourføre investeringstærsklerne, når det anses for nødvendigt, dog mindst hvert tredje år. Kommissionen har som følge heraf ingen grund til at antage, at de nye tærskler for flerårige kontrakter vil føre til forskelsbehandling mellem teknologier.

Reduktionsfaktorer

Reduktionsfaktorer

| (510) | Visse interesserede parter har som nævnt i betragtning 247 og 248 angivet, at de nuværende reduktionsfaktorer risikerer at gå hårdt ud over teknologier såsom lagring, fleksibelt elforbrug eller vedvarende energi. |
| --- | --- |

(510)

Visse interesserede parter har som nævnt i betragtning 247 og 248 angivet, at de nuværende reduktionsfaktorer risikerer at gå hårdt ud over teknologier såsom lagring, fleksibelt elforbrug eller vedvarende energi.

| (511) | Belgien har forklaret (se betragtning 303), at reduktionsfaktorerne for energibegrænsede teknologier mindskes i takt med, at deres andel i systemet/landet øges. Det forklarer den forskel mellem reduktionsfaktorer i Belgien, Frankrig og Det Forenede Kongerige, som de interesserede parter har henvist til. For at tage hensyn til de interesserede parters bekymringer har Belgien imidlertid ajourført reduktionsfaktorerne i forlængelse af reguleringsmyndighedens rådgivning og et særligt taskforcemøde om dette emne for alle interesserede parter i begyndelsen af januar 2021. De ajourførte reduktionsfaktorer angives i betragtning 79. Kommissionen har som følge heraf ingen grund til at antage, at de reviderede reduktionsfaktorer er uhensigtsmæssige. |
| --- | --- |

(511)

Belgien har forklaret (se betragtning 303), at reduktionsfaktorerne for energibegrænsede teknologier mindskes i takt med, at deres andel i systemet/landet øges. Det forklarer den forskel mellem reduktionsfaktorer i Belgien, Frankrig og Det Forenede Kongerige, som de interesserede parter har henvist til. For at tage hensyn til de interesserede parters bekymringer har Belgien imidlertid ajourført reduktionsfaktorerne i forlængelse af reguleringsmyndighedens rådgivning og et særligt taskforcemøde om dette emne for alle interesserede parter i begyndelsen af januar 2021. De ajourførte reduktionsfaktorer angives i betragtning 79. Kommissionen har som følge heraf ingen grund til at antage, at de reviderede reduktionsfaktorer er uhensigtsmæssige.

Tilbagebetalingsforpligtelse

Tilbagebetalingsforpligtelse

| (512) | Med hensyn til visse interesserede parters bemærkninger om, at tilbagebetalingsforpligtelsens funktion fører til forskelsbehandling af kapacitetsoperatører, der har en fuldstændig plan (betragtning 250 og 251), har Belgien anført, at kapacitetsmekanismen skaber en balance mellem den indførte tilbagebetalingsforpligtelse og behovet for at undgå forskelsbehandling af kapacitet, som kun kan aktiveres ved en pris, der er højere end strikeprisen. |
| --- | --- |

(512)

Med hensyn til visse interesserede parters bemærkninger om, at tilbagebetalingsforpligtelsens funktion fører til forskelsbehandling af kapacitetsoperatører, der har en fuldstændig plan (betragtning 250 og 251), har Belgien anført, at kapacitetsmekanismen skaber en balance mellem den indførte tilbagebetalingsforpligtelse og behovet for at undgå forskelsbehandling af kapacitet, som kun kan aktiveres ved en pris, der er højere end strikeprisen.

| (513) | Kommissionen bemærker, at medlemsstater med lignende markedsdækkende kapacitetsmekanismer ikke følger den samme praksis med hensyn til tilbagebetalingsforpligtelsen. Kommissionen bemærker også, at tilbagebetalingsforpligtelsens funktion i forbindelse med den belgiske kapacitetsmekanisme er blevet væsentligt ændret og forbedret, efter at der er afholdt offentlige høringer. |
| --- | --- |

(513)

Kommissionen bemærker, at medlemsstater med lignende markedsdækkende kapacitetsmekanismer ikke følger den samme praksis med hensyn til tilbagebetalingsforpligtelsen. Kommissionen bemærker også, at tilbagebetalingsforpligtelsens funktion i forbindelse med den belgiske kapacitetsmekanisme er blevet væsentligt ændret og forbedret, efter at der er afholdt offentlige høringer.

| (514) | Kommissionen mener derfor, at tilbagebetalingsforpligtelsens funktion sikrer den rette balance mellem de to modsatrettede mål, der er nævnt i betragtning 512. |
| --- | --- |

(514)

Kommissionen mener derfor, at tilbagebetalingsforpligtelsens funktion sikrer den rette balance mellem de to modsatrettede mål, der er nævnt i betragtning 512.

Mellemliggende prisloft

Mellemliggende prisloft

| (515) | Kommissionen udtrykte i åbningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt det kan udelukke visse kapacitetsindehavere fra kapacitetsmekanismen, at der er indført et mellemliggende prisloft for kapaciteter med etårige kontrakter uden mulighed for individuel dispensation. Denne tvivl blev delt af visse interesserede parter (betragtning 252). |
| --- | --- |

(515)

Kommissionen udtrykte i åbningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt det kan udelukke visse kapacitetsindehavere fra kapacitetsmekanismen, at der er indført et mellemliggende prisloft for kapaciteter med etårige kontrakter uden mulighed for individuel dispensation. Denne tvivl blev delt af visse interesserede parter (betragtning 252).

| (516) | Kommissionen bifalder derfor Belgiens tilsagn om at indføre en dispensationsordning. Dispensationsordningen har været i offentlig høring og er blevet indarbejdet i det kongelige dekret om fastlæggelse af investeringstærskler og støttekriterier for investeringsomkostninger. Dispensationsordningen vil gælde for såvel nationale kapaciteter som indirekte grænseoverskridende kapaciteter (se betragtning 129 og 130). |
| --- | --- |

(516)

Kommissionen bifalder derfor Belgiens tilsagn om at indføre en dispensationsordning. Dispensationsordningen har været i offentlig høring og er blevet indarbejdet i det kongelige dekret om fastlæggelse af investeringstærskler og støttekriterier for investeringsomkostninger. Dispensationsordningen vil gælde for såvel nationale kapaciteter som indirekte grænseoverskridende kapaciteter (se betragtning 129 og 130).

| (517) | Dispensationen for den første auktion vil som anført i betragtning 131 blive meddelt efterfølgende, dvs. efter at auktionen er afsluttet. I betragtning af de argumenter som Belgien har fremført (betragtning 131), finder Kommissionen, at den efterfølgende dispensation fra det mellemliggende prisloft for den første auktion er berettiget. |
| --- | --- |

(517)

Dispensationen for den første auktion vil som anført i betragtning 131 blive meddelt efterfølgende, dvs. efter at auktionen er afsluttet. I betragtning af de argumenter som Belgien har fremført (betragtning 131), finder Kommissionen, at den efterfølgende dispensation fra det mellemliggende prisloft for den første auktion er berettiget.

Konklusion om foranstaltningens åbenhed over for alle teknologier

Konklusion om foranstaltningens åbenhed over for alle teknologier

| (518) | Foranstaltningen sikrer deltagelse af producenter, der benytter forskellige teknologier, og operatører, som tilbyder foranstaltninger med en tilsvarende teknisk ydeevne, i overensstemmelse med miljø- og energiretningslinjernes punkt 232, litra a). |
| --- | --- |

(518)

Foranstaltningen sikrer deltagelse af producenter, der benytter forskellige teknologier, og operatører, som tilbyder foranstaltninger med en tilsvarende teknisk ydeevne, i overensstemmelse med miljø- og energiretningslinjernes punkt 232, litra a).

Grænseoverskridende kapacitet

Grænseoverskridende kapacitet

| (519) | Miljø- og energiretningslinjernes punkt 232, litra b), indeholder bestemmelser, som skal sikre, at operatører fra andre medlemsstater kan indgå i en foranstaltning. |
| --- | --- |

(519)

Miljø- og energiretningslinjernes punkt 232, litra b), indeholder bestemmelser, som skal sikre, at operatører fra andre medlemsstater kan indgå i en foranstaltning.

| (520) | Kommissionen udtrykte i åbningsafgørelsen bekymring over, at det kan afskrække operatører fra andre medlemsstater fra at deltage i kapacitetsmekanismen, hvis indirekte grænseoverskridende kapacitet kun får adgang til etårige kontrakter, som er underlagt det mellemliggende prisloft. |
| --- | --- |

(520)

Kommissionen udtrykte i åbningsafgørelsen bekymring over, at det kan afskrække operatører fra andre medlemsstater fra at deltage i kapacitetsmekanismen, hvis indirekte grænseoverskridende kapacitet kun får adgang til etårige kontrakter, som er underlagt det mellemliggende prisloft.

| (521) | Kommissionen tiltræder de argumenter, som Belgien har fremført vedrørende denne bekymring. Der kan navnlig ikke altid garanteres en tilstrækkelig indgangskapacitet på længere sigt, da dette afhænger af forskellige faktorer, som er angivet i betragtning 143. Kommissionen bifalder Belgiens tilsagn om at revidere udenlandske kapaciteters eventuelle adgang til flerårige kontrakter (se betragtning 144). |
| --- | --- |

(521)

Kommissionen tiltræder de argumenter, som Belgien har fremført vedrørende denne bekymring. Der kan navnlig ikke altid garanteres en tilstrækkelig indgangskapacitet på længere sigt, da dette afhænger af forskellige faktorer, som er angivet i betragtning 143. Kommissionen bifalder Belgiens tilsagn om at revidere udenlandske kapaciteters eventuelle adgang til flerårige kontrakter (se betragtning 144).

| (522) | Som nævnt i betragtning 516 finder den ordning for dispensation fra det mellemliggende prisloft, som Belgien indførte efter åbningsafgørelsen, anvendelse på såvel nationale kapaciteter som indirekte grænseoverskridende kapaciteter. |
| --- | --- |

(522)

Som nævnt i betragtning 516 finder den ordning for dispensation fra det mellemliggende prisloft, som Belgien indførte efter åbningsafgørelsen, anvendelse på såvel nationale kapaciteter som indirekte grænseoverskridende kapaciteter.

| (523) | Hvad angår direkte grænseoverskridende deltagelse i kapacitetsmekanismen har to interesserede parter angivet, at en sådan deltagelse kan mindske incitamenterne til at investere i samkøringslinjers kapacitet og skade sammenkoblingen af markeder (betragtning 254 og 255). |
| --- | --- |

(523)

Hvad angår direkte grænseoverskridende deltagelse i kapacitetsmekanismen har to interesserede parter angivet, at en sådan deltagelse kan mindske incitamenterne til at investere i samkøringslinjers kapacitet og skade sammenkoblingen af markeder (betragtning 254 og 255).

| (524) | Som Belgien har forklaret (se betragtning 316), er kapacitetsmekanismeloven blevet ændret for at tage hensyn til de problemer, som de interesserede parter har påpeget. Ifølge de nye regler er det en forudsætning for direkte grænseoverskridende kapacitets deltagelse, at Belgien og den medlemsstat, på hvis område kapaciteten befinder sig, har indgået en aftale. |
| --- | --- |

(524)

Som Belgien har forklaret (se betragtning 316), er kapacitetsmekanismeloven blevet ændret for at tage hensyn til de problemer, som de interesserede parter har påpeget. Ifølge de nye regler er det en forudsætning for direkte grænseoverskridende kapacitets deltagelse, at Belgien og den medlemsstat, på hvis område kapaciteten befinder sig, har indgået en aftale.

Flaskehalsindtægter

Flaskehalsindtægter

| (525) | Kommissionen anmodede i åbningsafgørelsen ligeledes om en præcisering af flaskehalsindtægters anvendelse og deres fordeling mellem TSO'erne. |
| --- | --- |

(525)

Kommissionen anmodede i åbningsafgørelsen ligeledes om en præcisering af flaskehalsindtægters anvendelse og deres fordeling mellem TSO'erne.

| (526) | Belgien har præciseret, at flaskehalsindtægter vil blive anvendt og fordelt i overensstemmelse med elforordningens bestemmelser og navnlig artikel 26, stk. 9. |
| --- | --- |

(526)

Belgien har præciseret, at flaskehalsindtægter vil blive anvendt og fordelt i overensstemmelse med elforordningens bestemmelser og navnlig artikel 26, stk. 9.

| (527) | Belgien har også bekræftet, at det vil rette sig efter ACER's afgørelse nr. 36/2020, der bl.a. fastlægger metoden til fordeling af indtægter fra tildeling af indgangskapacitet (se betragtning 204). |
| --- | --- |

(527)

Belgien har også bekræftet, at det vil rette sig efter ACER's afgørelse nr. 36/2020, der bl.a. fastlægger metoden til fordeling af indtægter fra tildeling af indgangskapacitet (se betragtning 204).

Konklusion om foranstaltningens åbenhed over for grænseoverskridende kapacitet

Konklusion om foranstaltningens åbenhed over for grænseoverskridende kapacitet

| (528) | Kommissionen konkluderer, at foranstaltningen ikke mindsker incitamenterne til at investere i samkøringslinjers kapacitet eller sammenkoblingen af markeder, i overensstemmelse med miljø- og energiretningslinjernes punkt 233, litra a) og b). |
| --- | --- |

(528)

Kommissionen konkluderer, at foranstaltningen ikke mindsker incitamenterne til at investere i samkøringslinjers kapacitet eller sammenkoblingen af markeder, i overensstemmelse med miljø- og energiretningslinjernes punkt 233, litra a) og b).

| (529) | Med hensyn til uretmæssig styrkelse af markedsdominans (miljø- og energiretningslinjernes punkt 233, litra d)) omfatter kapacitetsmekanismen en lang række foranstaltninger, der specifikt har til formål at undgå misbrug af markedsstyrke, bl.a. i form af pålidelighedsoptioner, prislofter og en konkurrencebaseret auktionsproces (se betragtning 94, 111 og 147). Åbenheden over for ny kapacitet og adgangen til langsigtede kontrakter forventes desuden at sikre, at der ikke sker en uretmæssig styrkelse af eksisterende dominans. |
| --- | --- |

(529)

Med hensyn til uretmæssig styrkelse af markedsdominans (miljø- og energiretningslinjernes punkt 233, litra d)) omfatter kapacitetsmekanismen en lang række foranstaltninger, der specifikt har til formål at undgå misbrug af markedsstyrke, bl.a. i form af pålidelighedsoptioner, prislofter og en konkurrencebaseret auktionsproces (se betragtning 94, 111 og 147). Åbenheden over for ny kapacitet og adgangen til langsigtede kontrakter forventes desuden at sikre, at der ikke sker en uretmæssig styrkelse af eksisterende dominans.

| (530) | Med hensyn til bestemmelsen om, at producenter, der anvender kulstoffattige teknologier, skal gives forrang i tilfælde af, at de tekniske og økonomiske parametre er de samme (miljø- og energiretningslinjernes punkt 233, litra e)), bemærker Kommissionen, at foranstaltningen er åben for producenter, der anvender kulstoffattige teknologier. For at undgå kumulering af støtte og den deraf følgende overkompensation må producenter dog ikke være modtagere af andre former for støtte, jf. betragtning 205. |
| --- | --- |

(530)

Med hensyn til bestemmelsen om, at producenter, der anvender kulstoffattige teknologier, skal gives forrang i tilfælde af, at de tekniske og økonomiske parametre er de samme (miljø- og energiretningslinjernes punkt 233, litra e)), bemærker Kommissionen, at foranstaltningen er åben for producenter, der anvender kulstoffattige teknologier. For at undgå kumulering af støtte og den deraf følgende overkompensation må producenter dog ikke være modtagere af andre former for støtte, jf. betragtning 205.

| (531) | Foranstaltningen er i overensstemmelse med afsnit 3.9.6 i miljø- og energiretningslinjerne. |
| --- | --- |

(531)

Foranstaltningen er i overensstemmelse med afsnit 3.9.6 i miljø- og energiretningslinjerne.

5.3.7.3.   Konklusion om konkurrencefordrejning og afvejningstest

Konklusion om konkurrencefordrejning og afvejningstest

| (532) | Kommissionen konkluderer, at foranstaltningen har væsentlige positive virkninger med hensyn til at fremme en erhvervsgren, samtidig med at den garanterer forsyningssikkerheden og ikke fører til unødige forvridninger af konkurrencen og samhandelen. Det følger heraf, at støttens positive virkninger opvejer dens negative virkninger for konkurrence og samhandel. Den foreslåede støtte fremmer derfor udviklingen af visse erhvervsgrene, samtidig med at den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, som krævet i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF. |
| --- | --- |

(532)

Kommissionen konkluderer, at foranstaltningen har væsentlige positive virkninger med hensyn til at fremme en erhvervsgren, samtidig med at den garanterer forsyningssikkerheden og ikke fører til unødige forvridninger af konkurrencen og samhandelen. Det følger heraf, at støttens positive virkninger opvejer dens negative virkninger for konkurrence og samhandel. Den foreslåede støtte fremmer derfor udviklingen af visse erhvervsgrene, samtidig med at den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, som krævet i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF.

5.3.8.   Støttens gennemsigtighed og virksomheder, der er i krise eller ikke har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte

Støttens gennemsigtighed og virksomheder, der er i krise eller ikke har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte

| (533) | Belgien har forpligtet sig til at anvende de gennemsigtighedskrav, der er fastsat i afsnit 3.2.7 i miljø- og energiretningslinjerne, for så vidt som de finder anvendelse på støtte, der ydes som led i kapacitetsmekanismen (se betragtning 219). |
| --- | --- |

(533)

Belgien har forpligtet sig til at anvende de gennemsigtighedskrav, der er fastsat i afsnit 3.2.7 i miljø- og energiretningslinjerne, for så vidt som de finder anvendelse på støtte, der ydes som led i kapacitetsmekanismen (se betragtning 219).

| (534) | Der vil i overensstemmelse med miljø- og energiretningslinjernes punkt 16 ikke blive ydet støtte til kriseramte virksomheder (se betragtning 221) |
| --- | --- |

(534)

Der vil i overensstemmelse med miljø- og energiretningslinjernes punkt 16 ikke blive ydet støtte til kriseramte virksomheder (se betragtning 221)

| (535) | Der må i henhold til miljø- og energiretningslinjernes punkt 17 ikke ydes støtte til virksomheder, der ikke har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte, som Kommissionen ved en tidligere afgørelse har fundet ulovlig og uforenelig med det indre marked (se betragtning 220). |
| --- | --- |

(535)

Der må i henhold til miljø- og energiretningslinjernes punkt 17 ikke ydes støtte til virksomheder, der ikke har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte, som Kommissionen ved en tidligere afgørelse har fundet ulovlig og uforenelig med det indre marked (se betragtning 220).

6.   KONKLUSION

KONKLUSION

Foranstaltningen er forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF og de relevante bestemmelser i miljø- og energiretningslinjerne —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Støtten i form af den kapacitetsmekanisme, som Kongeriget Belgien påtænker at indføre, er forenelig med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). Støtteordningen godkendes for en periode på højst ti år regnet fra datoen for den første auktion.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Belgien.

Hvis afgørelsen indeholder fortrolige oplysninger, som ikke bør offentliggøres, bedes De informere Kommissionen herom inden for femten arbejdsdage efter modtagelsesdatoen. Modtager Kommissionen ikke en begrundet anmodning herom inden for denne tidsfrist, vil den gå ud fra, at De er indforstået med, at afgørelsen offentliggøres i sin helhed. En sådan anmodning med de relevante oplysninger skal sendes elektronisk til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Statsstøtte |
| 1049 Bruxelles BELGIEN |
| Stateaidgreffe@ec.europa.eu |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Statsstøtte

1049 Bruxelles BELGIEN

Stateaidgreffe@ec.europa.eu

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. august 2021.

På Kommissionens vegne

Margrethe VESTAGER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT C 346 af 16.10.2020, s. 27.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  Forordning nr. 1 om den ordning, der skal gælde for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på det sproglige område, EFT 17 af 6.10.1958, s. 385.

3

(4)  https://ec.europa.eu/energy/en/content/national-energy-and-climate-plans-necps-belgium.

4

(5)  Lov af 22. april 2019 om indførelse af en kapacitetsmekanisme (Loi modifiant la loi du 29 avril 1999 relative à l'organisation du marché de l'électricité portant la mise en place d'un mécanisme de rémunération de capacité) («kapacitetsmekanismeloven«) og lov af 15. marts 2021 om ændring af lov af 22. april 2019 (Loi modifiant la loi du 29 avril 1999 relative à l'organisation du marché de l'électricité et modifiant la loi du 22 avril 2019 modifiant la loi du 29 avril 1999 relative à l'organisation du marché de l'électricité portant la mise en place d'un mécanisme de rémunération de capacité) (»den ændrede kapacitetsmekanismelov«).

5

Loi modifiant la loi du 29 avril 1999 relative à l'organisation du marché de l'électricité portant la mise en place d'un mécanisme de rémunération de capacité)

Loi modifiant la loi du 29 avril 1999 relative à l'organisation du marché de l'électricité et modifiant la loi du 22 avril 2019 modifiant la loi du 29 avril 1999 relative à l'organisation du marché de l'électricité portant la mise en place d'un mécanisme de rémunération de capacité

(6)  Disse dokumenter er tilgængelige på energiministeriets websted: https://economie.fgov.be/fr/themes/energie/securite-dapprovisionnement/mecanisme-de-remuneration-de.

6

(7)  Det første forslag blev efterfølgende forelagt for den nationale reguleringsmyndighed den 13. november 2020. Efter drøftelser mellem TSO'en og reguleringsmyndigheden fremlagde TSO'en den 30. april 2021 et nyt forslag for reguleringsmyndigheden. Reguleringsmyndigheden iværksatte en yderligere offentlig høring fra den 30. april til den 7. maj 2021 om de ændringer, der efter dens opfattelse burde foretages i TSO'ens forslag. Reguleringsmyndigheden vedtog dernæst reglerne om den belgiske kapacitetsmekanismes funktion ved en beslutning af 14. maj 2021, som blev godkendt ved kongeligt dekret af 30. maj 2021.

7

(8)  
  Arrêté royal du 28 avril 2021 fixant les paramètres avec lesquels le volume de la capacité à prévoir est déterminé, y compris leurs méthodes de calcul, et les autres paramètres nécessaires pour l'organisation des mises aux enchères, ainsi que la méthode pour et les conditions à l'octroi d'une dérogation individuelle à l'application du ou des plafond(s) de prix intermédiaire(s) dans le cadre du mécanisme de rémunération de capacité.

8

Arrêté royal du 28 avril 2021 fixant les paramètres avec lesquels le volume de la capacité à prévoir est déterminé, y compris leurs méthodes de calcul, et les autres paramètres nécessaires pour l'organisation des mises aux enchères, ainsi que la méthode pour et les conditions à l'octroi d'une dérogation individuelle à l'application du ou des plafond(s) de prix intermédiaire(s) dans le cadre du mécanisme de rémunération de capacité.

(9)  
  Arrêté royal du 21 mai 2021 relatif à l'établissement des critères de recevabilité visés à l'article 7undecies, § 8, alinéa 1er, 1° et 2°, de la loi du 29 avril 1999 relative à l'organisation du marché de l'électricité, en ce qui concerne les conditions dans lesquelles les détenteurs de capacité bénéficiant ou ayant bénéficié de mesures de soutien ont le droit ou l'obligation de participer à la procédure de préqualification et en ce qui concerne le seuil minimal, en MW.

9

Arrêté royal du 21 mai 2021 relatif à l'établissement des critères de recevabilité visés à l'article 7undecies, § 8, alinéa 1er, 1° et 2°, de la loi du 29 avril 1999 relative à l'organisation du marché de l'électricité, en ce qui concerne les conditions dans lesquelles les détenteurs de capacité bénéficiant ou ayant bénéficié de mesures de soutien ont le droit ou l'obligation de participer à la procédure de préqualification et en ce qui concerne le seuil minimal, en MW.

(10)  
  Arrêté royal du 4 juin 2021 fixant les seuils d'investissements, les critères d'éligibilité des coûts d'investissement et la procedure de classement.

10

Arrêté royal du 4 juin 2021 fixant les seuils d'investissements, les critères d'éligibilité des coûts d'investissement et la procedure de classement.

(11)  
  Projet d’arrêté royal relatif à l’établissement des conditions auxquelles les détenteurs de capacité étrangère directe et indirecte peuvent participer à la procédure de préqualification dans le cadre du mécanisme de rémunération de capacité. På tidspunktet for vedtagelsen af den foreliggende afgørelse er dette kongelige dekret endnu ikke blevet vedtaget.

11

Projet d’arrêté royal relatif à l’établissement des conditions auxquelles les détenteurs de capacité étrangère directe et indirecte peuvent participer à la procédure de préqualification dans le cadre du mécanisme de rémunération de capacité

(12)  
  Arrêté royal du 30 mai 2021 déterminant des modalités du contrôle du bon fonctionnement du mécanisme de rémunération de capacité par la commission de régulation de l'électricité et du gaz.

12

Arrêté royal du 30 mai 2021 déterminant des modalités du contrôle du bon fonctionnement du mécanisme de rémunération de capacité par la commission de régulation de l'électricité et du gaz.

(13)  Se: https://www.elia.be/en/public-consultation/20200828_public-consultation-crm-functioning-rules.

13

(14)  LOLE95 henviser til en 95. percentil-standard, hvorefter LOLE under alvorlige omstændigheder, der optræder med en sandsynlighed på 5 % (f.eks. en meget kold vinter, der forekommer én gang hvert 20. år), skal være lavere end den givne standard, som i Belgiens tilfælde udgør 20 timer.

14

(15)  
  EUT L 158 af 14.6.2019, s. 54.

15

(16)  ACER Decision of 2 October 2020 on the Methodology for calculating the value of lost load, the cost of new entry, and the reliability standard: https://www.acer.europa.eu/Official_documents/Acts_of_the_Agency/Individual%20decisions%20Annexes/ACER%20Decision%20No%2023-2020_Annexes/ACER%20Decision%2023-2020%20on%20VOLL%20CONE%20RS%20-%20Annex%20I.pdf.

16

(17)  Den tidligere værdi af VOLL i Belgien udgjorde 23,3 EUR/kWh, og den anslåede værdi af CONE udgjorde 65 EUR/kW/år.

17

(18)  https://www.elia.be/en/news/press-releases/2019/06/20190628_press-release-adequacy-and-flexibility-study-for-belgium-2020-2030.

18

(19)  Se statsstøtteafgørelse C(2018) 589 final i sag SA.48648 (2017/NN) — Belgien — strategisk reserve.

19

(20)  
  »EU-basisscenariet« tager højde for alle modellerede europæiske landes senest kendte politikker (forløbskurver for kernekraft og kul, forventet opførelse af nye gasanlæg, udvikling i fleksibelt elforbrug og lagring, kapacitetsmekanismer, flowbaseret tilgang, regler i pakken for ren energi, forventet netudvikling osv.).

20

(21)  https://www.creg.be/fr/publications/etude-f1957.

21

(22)  https://eepublicdownloads.blob.core.windows.net/public-cdn-container/clean-documents/sdc-documents/MAF/2019/MAF%202019%20Appendix%201%20-%20Detailed%20Results%2C%20Sensitivities%20and%20Input%20Data.pdf.

22

(23)  Følsomheden i forbindelse med udfasning af kul blev undersøgt. Samlet set blev en produktionskapacitet på ca. 23,6 GW fjernet fra basisscenariet for 2025, især ved reduktion af brun- og stenkulskapaciteten.

23

(24)  Ifølge Belgien var undersøgelsen baseret på en antagelse om en termisk produktion på 2,5 GW, og valget af teknologi var vilkårligt.

24

(25)  https://www.benelux.int/files/4515/8998/1576/PENTAreport_FINAL.pdf.

25

(26)  Det Pentalaterale Energiforum er en ramme for regionalt samarbejde i det centrale Vesteuropa mellem Østrig, Belgien, Frankrig, Tyskland, Luxembourg, Nederlandene og Schweiz.

26

(27)  I lighed med MAF 2019 blev der »således i denne undersøgelse for 2025 forudsat et behov for 2,5 GW ny kapacitet, som skal leveres ved kapacitetsmekanismen i 2025 for at opnå tilstrækkelighed for Belgien«.

27

(28)  
  »Med hensyn til »følsomhed ved mindre gas« i PLEF vedrørende Belgien blev den forudsatte nye kapacitet på 2,5 GW fjernet fra PLEF's »basisscenario«. Den belgiske og franske gaskapacitet er henholdsvis 2,5 GW og 2,2 GW lavere end i basisscenariet. Østrig har 1,2 GW mindre gaskapacitet, Nederlandene 1,6 GW mindre gaskapacitet og Luxemburg 0,1 GW mindre gaskapacitet.«

28

(29)  
  »Med hensyn til »følsomhed ved mindre kernekraft/NTC [nettooverførselskapacitet] i forhold til Schweiz« er kernekraftkapaciteten 1 700 MW lavere i Frankrig og 1 190 MW lavere i Schweiz. For alle de øvrige lande er den installerede kapacitet uændret i forhold til basisscenariet. NTC mellem Schweiz og de tilstødende områder begrænses desuden for at tage hensyn til øgede ikke-planlagte strømme gennem Schweiz som følge af, at Schweiz muligvis ikke vil være omfattet af den flowbaserede markedskobling (FBMC) i 2025.«

29

(30)  ACER's afgørelse om ERAA-metoden: https://www.acer.europa.eu/Official_documents/Acts_of_the_Agency/Individual%20decisions%20Annexes/ACER%20Decision%20No%2024-2020_Annexes/ACER%20Decision%2024-2020%20on%20ERAA%20-%20Annex%20I.pdf.

30

(31)  Det fremgår af ACER's afgørelse nr. 04/2017 af 14. november 2017, at såfremt ligevægtsprisen overstiger en værdi på 60 % af den harmoniserede maksimumsligevægtspris for den fælles day-ahead-kobling i mindst én markedstidsenhed i løbet af en dag i et individuelt budområde eller i flere budområder, forhøjes den harmoniserede maksimumsligevægtspris med 1 000 EUR/MWh.

31

(32)  
  EUT L 197 af 25.7.2015, s. 24.

32

(33)  Se statsstøtteafgørelse C(2018) 589 final i sag SA.48648 (2017/NN) — Belgien — strategisk reserve.

33

(34)  https://ec.europa.eu/energy/consultations/consultation-belgiums-market-reform-plan_en.

34

(35)  Kommissionens udtalelse C(2020) 2654 final: https://ec.europa.eu/energy/topics/markets-and-consumers/capacity-mechanisms_en.

35

(36)  https://economie.fgov.be/sites/default/files/Files/Energy/Belgian-electricity-market-Final-implementation-plan-CRM-22062020.pdf.

36

(37)  I 2020 besluttede den flamske regering at fremskynde udrulningen af intelligente målere med henblik på at udskifte 80 % af alle energimålere i flamske husstande inden udgangen af 2024. I det ændrede energidekret af 17. juli 2020 tilkendegav den flamske regering desuden en ambition om, at alle traditionelle målere i Flandern skulle udskiftes med digitale energimålere inden den 1. juli 2029.

37

(38)  https://www.elia.be/en/grid-data/grid-development/investment-plan/federal-development-plan-2020-2030.

38

(39)  Disse procentsatser er baseret på de definitioner, der anvendes af ekspertgruppen ITEG (Interconnection Target Experts Group), dvs. sammenkoblingsfrekvens = samlet import / samlet produktionskapacitet, hvor der med samlet import menes »den maksimale elektricitetsstrøm, som det grænseoverskridende anlæg kan overføre i overensstemmelse med kriterierne for systemsikkerhed«.

39

(40)  Ved udgangen af 2020 var ALEGrO-samkøringslinjen mellem Belgien og Tyskland etableret, således at der kunne udveksles elektricitet mellem de to lande. Denne samkøringslinje har været tilgængelig for kommercielle aktiviteter siden november 2020.

40

(41)  Kapacitetsindehavere kan kun indgå kapacitetskontrakter, som ikke overstiger den berettigede mængde, der svarer til deres referenceeffekt (under hensyntagen til fravalgte mængder), ganget med reduktionsfaktoren.

41

(42)  Kan også ses her: CRM-bijlage-reductiefactoren-veiling-10-2021.pdf (fgov.be).

42

(43)  https://www.elia.be/fr/users-group/implementation-crm.

43

(44)  https://www.creg.be/fr/publications/avis-a2030.

44

(45)  
  »Anvendelsen af et Hi-Lo-scenarie, hvor basisscenariet omfatter ekstreme hændelser, kan næppe anses for at være et »statistisk normalt år«. Et Hi-Lo-scenarie indebærer tværtimod pr. definition en ekstraordinær situation. CREG afviser ikke, at der reelt kan forekomme ekstreme situationer, men disse situationer og deres sandsynlighed skal indgå i en sandsynlighedsbaseret simulering. Elias forsyningssikkerhedsanalyser, som er baseret på et Hi-Lo-scenarie, omfatter i stedet en beregning af den gennemsnitlige LoLE ud fra en statistisk unormal grundantagelse (dvs. »lav sandsynlighed«).«

45

(46)  https://www.creg.be/fr/publications/note-z2024.

46

(47)  https://www.creg.be/fr/publications/proposition-e2064.

47

(48)  Forventet ikke-leveret energi: prognoser for den årlige efterspørgsel, som ikke kan dækkes med de ressourcer, der er til rådighed på energimarkedet, udtrykt i MWh.

48

(49)  https://www.plan.be/admin/uploaded/201403170843050.WP_1403.pdf.

49

(50)  https://www.acer.europa.eu/en/Electricity/Infrastructure_and_network%20development/Infrastructure/Documents/CEPA%20study%20on%20the%20Value%20of%20Lost%20Load%20in%20the%20electricity%20supply.pdf.

50

(51)  Andre elementer i CREG's forslag kan findes her: https://www.creg.be/fr/publications/proposition-e2064.

51

(52)  https://economie.fgov.be/fr/themes/energie/securite-dapprovisionnement/mecanisme-de-remuneration-de.

52

(53)  Elforordningens artikel 23.

53

(54)  Elforordningens artikel 24.

54

(55)  Det referencescenarie, der blev anvendt til den første kalibring af efterspørgselskurven, er beskrevet i betragtning 287.

55

(56)  Netto-CONE betegner de indtægter, som den bedste nye aktørs teknologi skal indbringe på kapacitetsmarkedet for at kompensere for »manglende penge« på energimarkedet i løbet af et år. Den beregnes ved at fjerne markedsindtægter og indtægter fra systemydelser fra brutto-CONE.

56

(57)  Reguleringsmyndigheden CREG iværksatte en offentlig høring fra den 1. juli 2020 til den 13. juli 2020 om et forslag til CONE-værdier i forbindelse med en kort liste over referenceteknologier, de vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger (WACC) og korrektionsfaktoren X (se betragtning 99, litra b)).

57

(58)  Vedrørende gasturbiner med kombineret cyklus (CCGT), gasturbiner med åben cyklus (OCGT) og dieselmotorer på den korte liste over referenceteknologier og baseret på antagelser om gennemsnitlige værdier for brutto-CONE, energimarkedsindtægter og indtægter fra systemydelser.

58

(59)  https://www.elia.be/en/public-consultation/20200505_public-consultation-on-the-scenarios-sensitivities-and-data-for-the-crm.

59

(60)  
  »2.2.1 Tilgængelig fransk kernekraft — Den første følsomhed stemmer overens med den tiårige tilstrækkeligheds- og fleksibilitetsundersøgelse for 2020-2030 (Elia, 2019) og beskrives i punkt 2.6.8. Den omfatter en reduktion af den tilgængelige kernekraft med fire anlæg til vinter.«

60

(61)  https://www.creg.be/fr/publications/proposition-c2105.

61

(62)  https://economie.fgov.be/sites/default/files/Files/Energy/avis-dg-energie-projet-proposition-2105-signed.pdf.

62

(63)  https://www.creg.be/fr/consultations-publiques/consultation-publique-relative-au-projet-de-proposition-2086-relative-au.

63

(64)  Elia iværksatte en offentlig høring om scenarier, følsomheder og data med henblik på beregning af kapacitetsmekanismeparametre for Y-4-auktionen for leveringsperioden 2025-2026 (se betragtning 99, litra a)).

64

(65)  Tal fra Elias kalibreringsrapport. Tilgængelig på: https://www.elia.be/nl/users-group/implementatie-crm.

65

(66)  I betragtning af at reduktionsfaktorerne for »store termiske anlæg« varierer fra 85 til 95 %, anvendes en reduktionsfaktor på mindst 90 % for CCGT-, OCGT- og turboreaktor-teknologien. For markedsrespons-teknologien svarer reduktionsfaktoren til et gennemsnit, hvor der tages hensyn til de forskellige muligheder, der indgår i markedsrespons-teknologien.

66

CCGT-

OCGT-

turboreaktor

markedsrespons

markedsrespons

(67)  Tal fra Elias kalibreringsrapport. Tilgængelig på: https://www.elia.be/nl/users-group/implementatie-crm.

67

(68)  Det påpeges, at der kun er taget hensyn til mFRR-reservationsgebyrer på under 10 EUR/MW/h i den samlede gennemsnitlige værdi, da priser over dette skæringspunkt anses for at repræsentere perioder med tilstrækkelighedsproblemer og derfor ikke er repræsentative for denne analyse. Værdien LAV/MELLEM/HØJ beregnes som 60/75/90 % af den samlede gennemsnitlige værdi for at tage højde for de variable omkostninger, der er forbundet med reservation af mFRR, f.eks. omkostninger til afgivelse af bud. Nettoindtægter fra levering af frekvensrelaterede balanceringstjenester er for at undgå dobbelttælling og for kun at medregne nettoindtægter omfattet i følgende omfang: FCR-indtægter er ikke omfattet, eftersom batterier ventes at blive den førende teknologi til levering af FCR. Batteriteknologier indgår ikke i kalibreringen af det mellemliggende prisloft, eftersom de anses for at medføre positive forretningsmæssige fordele i forbindelse med levering af FCR. aFRR-indtægter er ikke omfattet, eftersom det antages, at teknologier, der leverer aFRR, resulterer i arbitrage mellem levering af aFRR og salg af energi. Det antages derfor, at aFRR-reservationsgebyrer ikke udgør en nettoindtægt oveni de inframarginale indtægter, der oppebæres på energimarkedet. mFRR-indtægter anses for relevante for turboreaktorteknologien (antages at levere et mFRR-standardprodukt) og markedsresponsteknologien (antages at levere et mFRR-fleksprodukt), da de typisk leverer disse tjenester, der findes på markedet. Indtægter for turboreaktor- og markedsresponsteknologien fastsættes mere specifikt som en procentdel af det gennemsnitlige mFRR-reservationsgebyr eller af den inframarginale indtægt fra energimarkedet afhængig af, hvilken af disse der resulterer i den højeste værdi.

68

(69)  Tal fra Elias kalibreringsrapport. Tilgængelig på: https://www.elia.be/nl/users-group/implementatie-crm.

69

(70)  En metode til opnåelse af individuel dispensation var i offentlig høring i februar 2021.

70

(71)  Kapacitetsudbyderne skal fremlægge CO2-oplysninger for deres CMU'er under prækvalifikationsprocessen. Reglerne om den belgiske kapacitetsmekanismes funktion (se afsnit 18.1.17) indeholder retningslinjer for beregning af de specifikke og årlige emissioner baseret på ACER's udtalelse nr. 22/2019.

71

2

(72)  https://www.creg.be/fr/publications/proposition-c1907.

72

(73)  Investeringstærsklerne fastlægges ved kongeligt dekret på grundlag af et forslag fra reguleringsmyndigheden (artikel 6, stk. 2, i det offentliggjorte kongelige dekret).

73

(74)  Den mængde, som en CMU er forpligtet til at stille til rådighed i forbindelse med tilgængelighedstest og overvågning af tilgængeligheden.

74

(75)  Den kapacitet, som CMU'en faktisk stiller til rådighed i forbindelse med overvågning af tilgængeligheden eller tilgængelighestesten.

75

(76)  Den maksimale effekt (målt i MW), som leveringspunktet kan sende ind i (eller fjerne fra) Elias net i et bestemt kvarter, under hensyntagen til alle tekniske, driftsmæssige, vejrmæssige eller andre begrænsninger, der er kendt på tidspunktet for meddelelsen til Elia sammen med den daglige tidsplan, og uden hensyntagen til leveringspunktets eventuelle deltagelse i levering af balanceringstjenester.

76

(77)  Udkast til kongeligt dekret om fastsættelse af betingelserne for, at indehavere af direkte og indirekte udenlandsk kapacitet kan deltage i prækvalifikationsproceduren inden for rammerne af kapacitetsmekanismen.

77

(78)  Se ACER Decision No 36/2020 of 22 December 2020 on technical specifications for cross-border participation in capacity mechanisms.

78

(79)  En »udpeget elektricitetsmarkedsoperatør (NEMO)« er en enhed, der af den kompetente myndighed er blevet udpeget til at udføre opgaver i forbindelse med den fælles day-ahead- eller intraday-kobling — se elforordningens artikel 2.

79

(80)  https://www.dekamer.be/kvvcr/showpage.cfm?section=/none&leftmenu=no&language=fr&cfm=/site/wwwcfm/flwb/flwbn.cfm?lang=F&legislat=55&dossierID=1220.

80

(81)  https://www.creg.be/sites/default/files/assets/Publications/Decisions/Z1109-10FR.pdf.

81

(82)  Se elforordningens artikel 21, stk. 8.

82

(83)  Meddelelse fra Kommissionen om ændring af Kommissionens meddelelser om EU-retningslinjer for statsstøttereglernes anvendelse i forbindelse med hurtig etablering af bredbåndsnet, om retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2014-2020, om statsstøtte til film og audiovisuelle værker, om EU-retningslinjer for statsstøtte til fremme af risikofinansieringsinvesteringer og om retningslinjer for statsstøtte til lufthavne og luftfartsselskaber (EUT C 198 af 27.6.2014, s. 30).

83

(84)  Som defineret i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte ikke-finansielle virksomheder (EUT C 249 af 31.7.2014, s. 1).

84

(85)  
  EUT C 200 af 28.6.2014, s. 1, som berigtiget af Kommissionen i EUT C 290 af 10.8.2016, s. 11. Den 2. juli 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om forlængelse af miljø- og energiretningslinjerne indtil den 31. december 2021 og ændring af dem. Se meddelelse C(2020) 4355 final.

85

(86)  https://www.elia.be/en/news/press-releases/2020/05/20200520_third-regional-generation-adequacy-assessment-report.

86

(87)  https://assets.rte-france.com/prod/public/2020-06/bp2019_synthegse_12_1_0.pdf.

87

(88)  Dom af 22. marts 1977, sag 78/76, Steinike & Weinlig mod Tyskland, Sml. s. 595, præmis 21, af 13. marts 2001, sag C-379/98, PreussenElektra, Sml. I, s. 2099, præmis 58, og af 15. maj 2019, Achema m.fl., C-706/17, ECLI:EU:C:2019:407, præmis 47 ff.

88

(89)  Dom af 15. juli 2004, Pearle m.fl., C-345/02, ECLI:EU:C:2004:448.

89

(90)  Dom af 30. maj 2013, Doux Élevage og Coopérative agricole UKL-ARREE, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348

90

(91)  Dom af 28. marts 2019, Tyskland mod Kommissionen, C- 405/16 P, ECLI:EU:C:2019:268, præmis 68.

91

(92)  Se dom af 28. marts 2019, Tyskland mod Kommissionen, C- 405/16 P, ECLI:EU:C:2019:268, præmis 68 og 72, af 15. maj 2019, Achema m.fl., C-706/17, ECLI:EU:C:2019:407, præmis 57, og af 20. september 2019, FVE Holýšov I m.fl. mod Kommissionen, T-217/17, ECLI:EU:T:2019:633, præmis 111.

92

(93)  Domstolens dom af 11. juli 1996, SFEI m.fl., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, præmis 60, og af 29. april 1999, Spanien mod Kommissionen, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, præmis 41.

93

(94)  Se elforordningen og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 af 5. juni 2019 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ændring af direktiv 2012/27/EU (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 125).

94

(95)  Der er ved meddelelse C(2020) 4355 final indsat følgende punktum i miljø- og energiretningslinjernes punkt 16: »Disse retningslinjer finder imidlertid anvendelse på virksomheder, der ikke var kriseramte pr. 31. december 2019, men som blev kriseramte virksomheder i perioden fra den 1. januar 2020 til den 30. juni 2021.«

95

(96)  Dom af 22. september 2020, Østrig mod Kommissionen, C-594/18 P, EU:C:2020:742, præmis 20 og 24.

96

(97)  Se i den forstand miljø- og energiretningslinjernes punkt 49 and 144.

97

(98)  Dom af 22. september 2020, Østrig mod Kommissionen, C-594/18 P, EU:C:2020:742, præmis 44.

98

(99)  Se betragtning 25 til Kommissionens afgørelse i statsstøttesag SA.40029 (2014/N) »Reintroduction of the winding-up scheme, compensation scheme, Model I and Model II — H1 2015«, EUT C 136 af 24.4.2015, s. 4. Se betragtning 29 til Kommissionens afgørelse om statsstøtte SA.42215 (2015/N) »Prolongation of the Greek financial support measures (art. 2 law 3723/2008)«, EUT C 277 af 21.8.2015, s. 11.

99

(100)  Dom af 2. april 1998, sag C-213/96, Outokumpu, Sml. I, s. 1777, præmis 30.

100

(101)  Kommissionens udtalelse C(2020) 2654 final: https://ec.europa.eu/energy/topics/markets-and-consumers/capacity-mechanisms_en.

101

(102)  Endelig rapport om sektorundersøgelsen af kapacitetsmekanismer (SWD(2016) 385 final).

102

(103)  Dom af 22. september 2020, Østrig mod Kommissionen, C-594/18 P, EU:C:2020:742, præmis 101.

103

---

| 19.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 117/106 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 117/106

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2022/640

af 7. april 2022

om gennemførelsesbestemmelser for de vigtigste sikkerhedsaktørers roller og ansvarsområder

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 249,

under henvisning til Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/443 af 13. marts 2015 om sikkerhedsbeskyttelse i Kommissionen (1),

under henvisning til Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 af 13. marts 2015 om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer (2) og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Afgørelse (EU, Euratom) 2015/443 og (EU, Euratom) 2015/444 gælder for alle Kommissionens tjenestegrene og bygninger. |
| --- | --- |

(1)

Afgørelse (EU, Euratom) 2015/443 og (EU, Euratom) 2015/444 gælder for alle Kommissionens tjenestegrene og bygninger.

| (2) | Om nødvendigt skal der vedtages gennemførelsesbestemmelser til at supplere eller understøtte afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 i overensstemmelse med afgørelsens artikel 60. |
| --- | --- |

(2)

Om nødvendigt skal der vedtages gennemførelsesbestemmelser til at supplere eller understøtte afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 i overensstemmelse med afgørelsens artikel 60.

| (3) | De sikkerhedsforanstaltninger, der træffes for at beskytte EU-klassificerede informationer, skal gennem hele livscyklussen svare til informationernes sikkerhedsklassifikation. |
| --- | --- |

(3)

De sikkerhedsforanstaltninger, der træffes for at beskytte EU-klassificerede informationer, skal gennem hele livscyklussen svare til informationernes sikkerhedsklassifikation.

| (4) | Sikkerhedsforanstaltninger til beskyttelse af kommunikations- og informationssystemer i Kommissionen er fastsat i Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2017/46 (3), navnlig artikel 3 om principper for IT-sikkerhed i Kommissionen og artikel 9 om systemejere. |
| --- | --- |

(4)

Sikkerhedsforanstaltninger til beskyttelse af kommunikations- og informationssystemer i Kommissionen er fastsat i Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2017/46 (3), navnlig artikel 3 om principper for IT-sikkerhed i Kommissionen og artikel 9 om systemejere.

| (5) | Formålet med gennemførelsesbestemmelserne om de vigtigste sikkerhedsaktørers roller og ansvarsområder er at vejlede om de forudsætninger og pligter, der er fastsat for disse roller i afgørelse (EU, Euratom) 2015/443 og (EU, Euratom) 2015/444. |
| --- | --- |

(5)

Formålet med gennemførelsesbestemmelserne om de vigtigste sikkerhedsaktørers roller og ansvarsområder er at vejlede om de forudsætninger og pligter, der er fastsat for disse roller i afgørelse (EU, Euratom) 2015/443 og (EU, Euratom) 2015/444.

| (6) | Artikel 36, stk. 7, i afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 fastsætter en række yderligere sikkerhedsrelaterede funktioner, som Kommissionens sikkerhedsmyndighed skal påtage sig. Opgaverne i forbindelse med disse funktioner er fastlagt i nævnte afgørelse. |
| --- | --- |

(6)

Artikel 36, stk. 7, i afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 fastsætter en række yderligere sikkerhedsrelaterede funktioner, som Kommissionens sikkerhedsmyndighed skal påtage sig. Opgaverne i forbindelse med disse funktioner er fastlagt i nævnte afgørelse.

| (7) | Lokale sikkerhedsansvarlige og arkivansvarlige har et særligt ansvar for beskyttelse af EU's klassificerede informationer i deres tjenestegrene i henhold til afgørelse (EU, Euratom) 2015/444. |
| --- | --- |

(7)

Lokale sikkerhedsansvarlige og arkivansvarlige har et særligt ansvar for beskyttelse af EU's klassificerede informationer i deres tjenestegrene i henhold til afgørelse (EU, Euratom) 2015/444.

| (8) | Den 4. maj 2016 vedtog Kommissionen en afgørelse (4) om bemyndigelse af Kommissionens medlem med ansvar for sikkerhedsanliggender til på Kommissionens vegne og ansvar at vedtage de gennemførelsesbestemmelser, der henvises til i artikel 60 i afgørelse (EU, Euratom) 2015/444; efterfølgende vedtog det medlem af Kommissionen, der er ansvarligt for sikkerhedsspørgsmål, den 13. april 2021 på vegne af Kommissionen og under dennes ansvar en afgørelse (5) om videredelegering af disse gennemførelsesbestemmelser til generaldirektøren for Generaldirektoratet for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed — |
| --- | --- |

(8)

Den 4. maj 2016 vedtog Kommissionen en afgørelse (4) om bemyndigelse af Kommissionens medlem med ansvar for sikkerhedsanliggender til på Kommissionens vegne og ansvar at vedtage de gennemførelsesbestemmelser, der henvises til i artikel 60 i afgørelse (EU, Euratom) 2015/444; efterfølgende vedtog det medlem af Kommissionen, der er ansvarligt for sikkerhedsspørgsmål, den 13. april 2021 på vegne af Kommissionen og under dennes ansvar en afgørelse (5) om videredelegering af disse gennemførelsesbestemmelser til generaldirektøren for Generaldirektoratet for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

KAPITEL 1

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.   I denne afgørelse fastsættes roller og ansvarsområder for de vigtigste sikkerhedsaktører, der er ansvarlige for beskyttelse af EU's klassificerede informationer (EUCI) i Kommissionen i henhold til afgørelse (EU, Euratom) 2015/443 og (EU, Euratom) 2015/444.

2.   Denne afgørelse finder anvendelse på alle Kommissionens tjenestegrene og på alle Kommissionens lokaliteter.

KAPITEL 2

GENERALDIREKTORATET FOR MENNESKELIGE RESSOURCER OG SIKKERHED

Artikel 2

Kommissionens sikkerhedsmyndighed

1.   Direktøren for Sikkerhedsdirektoratet i Generaldirektoratet for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed er Kommissionens sikkerhedsmyndighed (CSA), jf. artikel 7 i afgørelse (EU, Euratom) 2015/444.

2.   CSA'en udfører sine opgaver på følgende områder som fastsat i afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 i overensstemmelse med artikel 3-7 i denne afgørelse:

| a) | personelsikkerhed |
| --- | --- |

a)

personelsikkerhed

| b) | fysisk sikkerhed |
| --- | --- |

b)

fysisk sikkerhed

| c) | forvaltning af EUCI |
| --- | --- |

c)

forvaltning af EUCI

| d) | akkreditering af ethvert kommunikations- og informationssystem (CIS), der håndterer EUCI |
| --- | --- |

d)

akkreditering af ethvert kommunikations- og informationssystem (CIS), der håndterer EUCI

| e) | industrisikkerhed samt |
| --- | --- |

e)

industrisikkerhed samt

| f) | udveksling af klassificerede informationer. |
| --- | --- |

f)

udveksling af klassificerede informationer.

3.   CSA'en tilbyder obligatorisk uddannelse af de lokale sikkerhedsansvarlige (LSO'er), stedfortrædende LSO'er, arkivansvarlige (RCO'er) og stedfortrædende RCO'er i deres ansvarsområder og opgaver.

Artikel 3

Informationssikringsmyndighed

Informationssikringsmyndigheden er ansvarlig for følgende aktiviteter i forbindelse med beskyttelse af EUCI:

| a) | udvikling af sikkerhedspolitikker for informationssikring og sikkerhedsretningslinjer og overvågning af deres effektivitet og relevans |
| --- | --- |

a)

udvikling af sikkerhedspolitikker for informationssikring og sikkerhedsretningslinjer og overvågning af deres effektivitet og relevans

| b) | beskyttelse og forvaltning af tekniske informationer om kryptoprodukter |
| --- | --- |

b)

beskyttelse og forvaltning af tekniske informationer om kryptoprodukter

| c) | sikring af, at informationssikkerhedsforanstaltningerne er i overensstemmelse med Kommissionens sikkerheds- og indkøbspolitikker, hvor det er relevant |
| --- | --- |

c)

sikring af, at informationssikkerhedsforanstaltningerne er i overensstemmelse med Kommissionens sikkerheds- og indkøbspolitikker, hvor det er relevant

| d) | sikring af, at kryptoprodukter udvælges i overensstemmelse med politikkerne for deres egnethed og udvælgelse |
| --- | --- |

d)

sikring af, at kryptoprodukter udvælges i overensstemmelse med politikkerne for deres egnethed og udvælgelse

| e) | høring af systemejere, systemleverandører, sikkerhedsaktører og brugerrepræsentanter med hensyn til informationssikkerhedspolitikker og sikkerhedsretningslinjer. |
| --- | --- |

e)

høring af systemejere, systemleverandører, sikkerhedsaktører og brugerrepræsentanter med hensyn til informationssikkerhedspolitikker og sikkerhedsretningslinjer.

Artikel 4

Sikkerhedsgodkendelsesmyndighed

1.   CSA'en er ansvarlig for at akkreditere sikrede områder, der opfylder kravene i artikel 18 i afgørelse 2015/444, og CIS'er til håndtering af EUCI.

2.   Kommissionens tjenestegrene hører sikkerhedsgodkendelsesmyndigheden i samarbejde med deres LSO og deres lokale IT-sikkerhedsansvarlige (LISO), alt efter hvad der er relevant, når en afdeling har til hensigt at:

| a) | opstille et sikret område |
| --- | --- |

a)

opstille et sikret område

| b) | implementere et CIS til håndtering af EUCI |
| --- | --- |

b)

implementere et CIS til håndtering af EUCI

| c) | installere eventuelt andet udstyr til håndtering af klassificerede oplysninger, herunder forbindelser til et CIS hos tredjemand. |
| --- | --- |

c)

installere eventuelt andet udstyr til håndtering af klassificerede oplysninger, herunder forbindelser til et CIS hos tredjemand.

Sikkerhedsakkrediteringsmyndigheden (SAA) yder rådgivning om disse aktiviteter under både planlægnings- og anlægs- eller udviklingsprocesserne.

3.   EUCI må ikke håndteres i et sikret område eller et CIS, før sikkerhedsgodkendelsesmyndigheden har udstedt en godkendelse på det relevante klassifikationsniveau.

4.   Kravene til godkendelse af et sikret område omfatter:

| a) | godkendelse af planerne for det sikrede område |
| --- | --- |

a)

godkendelse af planerne for det sikrede område

| b) | godkendelse af kontrakter om arbejder udført af eksterne kontrahenter under hensyntagen til bestemmelserne om industrisikkerhed, f.eks. krav om sikkerhedsgodkendelse af kontrahenterne og deres personale |
| --- | --- |

b)

godkendelse af kontrakter om arbejder udført af eksterne kontrahenter under hensyntagen til bestemmelserne om industrisikkerhed, f.eks. krav om sikkerhedsgodkendelse af kontrahenterne og deres personale

| c) | adgang til alle nødvendige erklæringer og typeattester |
| --- | --- |

c)

adgang til alle nødvendige erklæringer og typeattester

| d) | en fysisk inspektion af det sikrede område for at verificere, at byggematerialer og -metoder, adgangskontrol, sikkerhedsudstyr og andre genstande opfylder de krav, der er fastsat af den relevante CSA |
| --- | --- |

d)

en fysisk inspektion af det sikrede område for at verificere, at byggematerialer og -metoder, adgangskontrol, sikkerhedsudstyr og andre genstande opfylder de krav, der er fastsat af den relevante CSA

| e) | validering af modforanstaltninger mod elektromagnetisk stråling for ethvert teknisk sikret område |
| --- | --- |

e)

validering af modforanstaltninger mod elektromagnetisk stråling for ethvert teknisk sikret område

| f) | godkendelse af de operationelle sikkerhedsprocedurer (SecOP'er) for det sikrede område. |
| --- | --- |

f)

godkendelse af de operationelle sikkerhedsprocedurer (SecOP'er) for det sikrede område.

5.   Kravene til godkendelse af et CIS, der håndterer EUCI, omfatter:

| a) | udarbejdelse af en systemakkrediteringsstrategi |
| --- | --- |

a)

udarbejdelse af en systemakkrediteringsstrategi

| b) | validering af CIS'ets sikkerhedsplan på grundlag af en risikostyringstilgang |
| --- | --- |

b)

validering af CIS'ets sikkerhedsplan på grundlag af en risikostyringstilgang

| c) | validering af SecOP'erne for CIS'et |
| --- | --- |

c)

validering af SecOP'erne for CIS'et

| d) | validering af al anden påkrævet sikkerhedsdokumentation, der kræves af sikkerhedsgodkendelsesmyndigheden |
| --- | --- |

d)

validering af al anden påkrævet sikkerhedsdokumentation, der kræves af sikkerhedsgodkendelsesmyndigheden

| e) | godkendelse af eventuel anvendelse af krypteringsteknologier |
| --- | --- |

e)

godkendelse af eventuel anvendelse af krypteringsteknologier

| f) | validering af modforanstaltningerne mod elektromagnetisk stråling for et CIS, der håndterer informationer, der er klassificeret på CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL-niveau eller højere |
| --- | --- |

f)

validering af modforanstaltningerne mod elektromagnetisk stråling for et CIS, der håndterer informationer, der er klassificeret på CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL-niveau eller højere

| g) | en inspektion af CIS'et for at kontrollere, at de dokumenterede sikkerhedsforanstaltninger er gennemført korrekt. |
| --- | --- |

g)

en inspektion af CIS'et for at kontrollere, at de dokumenterede sikkerhedsforanstaltninger er gennemført korrekt.

6.   Når kravene til akkreditering er opfyldt, udsteder sikkerhedsgodkendelsesmyndigheden en formel autorisation til håndtering af EUCI i det sikrede område eller CIS, til et angivet maksimalt klassifikationsniveau for EUCI og i op til 5 år afhængigt af klassifikationsniveauet af de EUCI, der håndteres, og de involverede risici.

7.   Efter underretning om et sikkerhedsbrud eller en væsentlig ændring af udformningen af eller sikkerhedsforanstaltningerne i et sikret område eller CIS gennemgår sikkerhedsgodkendelsesmyndigheden autorisationen til at håndtere EUCI og kan om nødvendigt tilbagekalde denne, indtil eventuelle konstaterede problemer er løst.

Artikel 5

TEMPEST-myndighed

1.   TEMPEST-sikkerhedsforanstaltninger gennemføres for at beskytte CIS'er, der håndterer informationer, der er klassificeret på CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL-niveau eller højere, og kan gennemføres for informationer, der er klassificeret på RESTREINT UE/EU RESTRICTED-niveau.

2.   TEMPEST-myndigheden er ansvarlig for at godkende de foranstaltninger, der træffes for at beskytte mod kompromittering af EUCI gennem utilsigtede elektroniske emissioner.

3.   Efter anmodning fra en ejer af et CIS-system, der håndterer EUCI, udsteder TEMPEST-myndigheden specifikationer for TEMPEST-sikkerhedsforanstaltninger, alt efter hvad der er relevant for informationernes klassifikationsniveau.

4.   TEMPEST-myndigheden udfører teknisk afprøvning i forbindelse med akkrediteringen af sikrede områder og CIS'er til håndtering af EUCI, der er klassificeret på CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL-niveau eller højere, og udsteder efter vellykket testning et TEMPEST-certifikat.

5.   Et TEMPEST-certifikat skal mindst indeholde følgende oplysninger:

| a) | datoen for afprøvningen |
| --- | --- |

a)

datoen for afprøvningen

| b) | en beskrivelse af TEMPEST-sikkerhedsforanstaltningerne med planer for området |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af TEMPEST-sikkerhedsforanstaltningerne med planer for området

| c) | certifikatets udløbsdato |
| --- | --- |

c)

certifikatets udløbsdato

| d) | eventuelle ændringer, som vil ugyldiggøre certificeringen |
| --- | --- |

d)

eventuelle ændringer, som vil ugyldiggøre certificeringen

| e) | TEMPEST-myndighedens underskrift. |
| --- | --- |

e)

TEMPEST-myndighedens underskrift.

6.   En LSO eller en mødearrangør med ansvar for at tilrettelægge et klassificeret møde i samarbejde med LSO'en kan anmode TEMPEST-myndigheden om at teste mødelokaler for at sikre, at de er teknisk sikrede.

Artikel 6

Kryptogodkendelsesmyndighed

1.   Kryptogodkendelsesmyndigheden er ansvarlig for at godkende anvendelsen af krypteringsteknologier.

2.   Kryptogodkendelsesmyndigheden yder vejledning om kravene til anvendelse og godkendelse af krypteringsteknologier.

3.   Kryptogodkendelsesmyndigheden godkender anvendelsen af krypteringsløsninger på grundlag af en anmodning fra systemejeren. Godkendelsen baseres på en tilfredsstillende evaluering af mindst:

| a) | sikkerhedsbehovene for de oplysninger, der skal beskyttes |
| --- | --- |

a)

sikkerhedsbehovene for de oplysninger, der skal beskyttes

| b) | en oversigt over det CIS, der er involveret i løsningen |
| --- | --- |

b)

en oversigt over det CIS, der er involveret i løsningen

| c) | en vurdering af de iboende risici og restrisikoen |
| --- | --- |

c)

en vurdering af de iboende risici og restrisikoen

| d) | en beskrivelse af den planlagte løsning |
| --- | --- |

d)

en beskrivelse af den planlagte løsning

| e) | SecOP'er for krypteringsløsningen. |
| --- | --- |

e)

SecOP'er for krypteringsløsningen.

4.   Kryptogodkendelsesmyndigheden fører et register over godkendte krypteringsløsninger.

Artikel 7

Kryptodistributionsmyndighed

1.   Kryptodistributionsmyndigheden er ansvarlig for distribution af kryptografiske materialer, der anvendes til beskyttelse af EUCI (hovedsagelig krypteringsudstyr, kryptografiske nøgler, certifikater og relaterede autentifikatorer) til følgende:

| a) | brugere eller afdelinger i Kommissionen til CIS, der administreres af eksterne parter |
| --- | --- |

a)

brugere eller afdelinger i Kommissionen til CIS, der administreres af eksterne parter

| b) | brugere eller organisationer uden for Kommissionen til CIS, der administreres af Kommissionen. |
| --- | --- |

b)

brugere eller organisationer uden for Kommissionen til CIS, der administreres af Kommissionen.

2.   Kryptodistributionsmyndigheden kan uddelegere distributionen af kryptografiske materialer til tredjeparter til andre afdelinger i overensstemmelse med artikel 17, stk. 3, i afgørelse 2015/443.

3.   Kryptodistributionsmyndigheden sikrer, at alle kryptografiske materialer sendes via sikre kanaler, der beskytter mod og dokumenterer eventuel manipulation, i overensstemmelse med de gældende sikkerhedsregler for klassifikationsgraden for de EUCI, der vil blive beskyttet af disse materialer.

4.   Kryptodistributionsmyndigheden skal vejlede LSO'en og, hvor det er relevant, LISO'en i hver af de afdelinger i Kommissionen, der er involveret i produktion, distribution eller brug af kryptografiske materialer.

5.   Kryptodistributionsmyndigheden sikrer, at der udarbejdes passende SecOP'er for distributionsprocessen.

KAPITEL 3

KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE

Artikel 8

Afdelingschefer

1.   Hver afdelingschef udpeger:

| a) | en LSO og en eller, hvis det er relevant, flere stedfortrædere i afdelingen eller kabinettet |
| --- | --- |

a)

en LSO og en eller, hvis det er relevant, flere stedfortrædere i afdelingen eller kabinettet

| b) | en RCO og en eller, hvis det er relevant, flere stedfortrædere i hver afdeling, der driver et EUCI-register |
| --- | --- |

b)

en RCO og en eller, hvis det er relevant, flere stedfortrædere i hver afdeling, der driver et EUCI-register

| c) | en systemejer for hvert CIS, der håndterer EUCI. |
| --- | --- |

c)

en systemejer for hvert CIS, der håndterer EUCI.

2.   Afdelingschefen anmoder om godkendelse fra direktøren for Sikkerhedsdirektoratet i Generaldirektoratet for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed forud for udnævnelsen af LSO'er, stedfortrædende LSO'er, RCO'er og stedfortrædende RCO'er.

3.   Afdelingschefen identificerer i samråd med LSO'en alle stillinger, der kræver sikkerhedsgodkendelse til at tilgå EUCI. Ansøgere til sådanne stillinger underrettes om kravet om godkendelse under ansættelsesproceduren.

4.   Lederen af en afdeling, der ligger inde med EUCI, er ansvarlig for at aktivere nøddestruktionsplaner og evakueringsplaner, når det er nødvendigt. Planerne skal omfatte en alternativ strategi til situationer, hvor afdelingslederen ikke kan kontaktes.

Artikel 9

Ejere af CIS, der håndterer EUCI

1.   Systemejeren kontakter sikkerhedsgodkendelsesmyndigheden så tidligt som muligt i et projekt til implementering af et CIS, der håndterer EUCI, med henblik på at fastlægge de relevante sikkerhedsstandarder og -krav og indlede processen med sikkerhedsgodkendelse.

2.   Systemejeren sikrer, at sikkerhedsforanstaltningerne opfylder kravene fra sikkerhedsgodkendelsesmyndigheden, og at CIS'et ikke håndterer EUCI, før det er blevet akkrediteret.

3.   Systemejeren kontakter kryptogodkendelsesmyndigheden med henblik på godkendelse til at anvende krypteringsteknologier. Systemejere må ikke anvende krypteringsteknologier i produktionssystemer uden forudgående godkendelse.

4.   Systemejeren skal rådføre sig med afdelingens LISO om spørgsmål vedrørende CIS'ers sikkerhed.

5.   Systemejeren skal mindst en gang om året gennemgå de sikkerhedsforanstaltninger, der gælder for et system, herunder dets sikkerhedsplan.

6.   Hvis en sikkerhedshændelse indtræffer i et CIS, som tyder på, at CIS'et ikke længere kan beskytte EUCI i tilstrækkelig grad, underretter systemejeren LSO'en og kontakter straks sikkerhedsgodkendelsesmyndigheden med henblik på rådgivning om det videre forløb. I så fald kan godkendelsen suspenderes, og systemet kan blive taget ud af drift, indtil der er truffet passende korrigerende foranstaltninger.

7.   Systemejeren skal til enhver tid give sikkerhedsgodkendelsesmyndigheden fuld støtte i forbindelse med dennes opgaver vedrørende akkreditering af CIS'et.

Artikel 10

Operationel informationssikringsmyndighed

Den operationelle informationssikringsmyndighed for hvert CIS skal:

| a) | udarbejde sikkerhedsdokumentation i overensstemmelse med sikkerhedspolitikker og -retningslinjer, navnlig sikkerhedsplanen, SecOP'erne vedrørende systemet og den kryptografiske dokumentation som led i CIS-akkrediteringsprocessen |
| --- | --- |

a)

udarbejde sikkerhedsdokumentation i overensstemmelse med sikkerhedspolitikker og -retningslinjer, navnlig sikkerhedsplanen, SecOP'erne vedrørende systemet og den kryptografiske dokumentation som led i CIS-akkrediteringsprocessen

| b) | deltage i udvælgelse og afprøvning af systemspecifikke tekniske sikkerhedsforanstaltninger, -anordninger og -software for at overvåge deres implementering og sikre, at de installeres, konfigureres og vedligeholdes sikkert i overensstemmelse med den relevante sikkerhedsdokumentation |
| --- | --- |

b)

deltage i udvælgelse og afprøvning af systemspecifikke tekniske sikkerhedsforanstaltninger, -anordninger og -software for at overvåge deres implementering og sikre, at de installeres, konfigureres og vedligeholdes sikkert i overensstemmelse med den relevante sikkerhedsdokumentation

| c) | deltage i udvælgelsen af TEMPEST-sikkerhedsforanstaltninger og -anordninger, hvis det kræves i sikkerhedsplanen, og i samarbejde med TEMPEST-myndigheden sikre, at de installeres og vedligeholdes sikkert |
| --- | --- |

c)

deltage i udvælgelsen af TEMPEST-sikkerhedsforanstaltninger og -anordninger, hvis det kræves i sikkerhedsplanen, og i samarbejde med TEMPEST-myndigheden sikre, at de installeres og vedligeholdes sikkert

| d) | overvåge gennemførelsen og anvendelsen af SecOP'erne i forbindelse med driften af systemet |
| --- | --- |

d)

overvåge gennemførelsen og anvendelsen af SecOP'erne i forbindelse med driften af systemet

| e) | forvalte og håndtere kryptoprodukter i samarbejde med kryptodistributionsmyndigheden for at sikre korrekt opbevaring af kryptografiske materialer og kontrollerede produkter og om nødvendigt sikre generering af kryptografiske variabler |
| --- | --- |

e)

forvalte og håndtere kryptoprodukter i samarbejde med kryptodistributionsmyndigheden for at sikre korrekt opbevaring af kryptografiske materialer og kontrollerede produkter og om nødvendigt sikre generering af kryptografiske variabler

| f) | foretage sikkerhedsanalyser, -gennemgange og -test, navnlig med henblik på at udarbejde de relevante risikorapporter som krævet af sikkerhedsgodkendelsesmyndigheden |
| --- | --- |

f)

foretage sikkerhedsanalyser, -gennemgange og -test, navnlig med henblik på at udarbejde de relevante risikorapporter som krævet af sikkerhedsgodkendelsesmyndigheden

| g) | tilbyde CIS-specifik uddannelse i informationssikring |
| --- | --- |

g)

tilbyde CIS-specifik uddannelse i informationssikring

| h) | implementere og anvende CIS-specifikke sikkerhedsforanstaltninger. |
| --- | --- |

h)

implementere og anvende CIS-specifikke sikkerhedsforanstaltninger.

KAPITEL 4

LSO

Artikel 11

Udpegelse af LSO

1.   LSO'en og de stedfortrædende LSO'er er tjenestemænd eller midlertidigt ansatte.

2.   Alle LSO'er og stedfortrædende LSO'er skal have en gyldig sikkerhedsgodkendelse til at tilgå EUCI op til klassifikationsniveau SECRET UE/EU SECRET og om nødvendigt op til klassifikationsniveau TRES SECRET UE/EU TOP SECRET. LSO'en eller den stedfortrædende LSO skal opnå sikkerhedsgodkendelsen, inden vedkommende udpeges.

3.   Kommissionens repræsentationer kan anmode CSA'en om at indrømme en undtagelse fra kravene i stk. 1 og 2.

Artikel 12

Operationelle sikkerhedsprocedurer for sikrede områder

1.   LSO'en i den pågældende tjenestegren i Kommissionen udarbejder SecOP'er for hvert sikret område, som hører under deres ansvarsområde.

2.   LSO'en skal sikre, at SecOP'erne omfatter følgende krav:

| a) | kun ansatte med en gyldig sikkerhedsgodkendelse og et konstateret behov for at tilgå dokumenter, der er klassificeret på CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL-niveau eller højere, må have uledsaget adgang til et sikret område i kontortiden |
| --- | --- |

a)

kun ansatte med en gyldig sikkerhedsgodkendelse og et konstateret behov for at tilgå dokumenter, der er klassificeret på CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL-niveau eller højere, må have uledsaget adgang til et sikret område i kontortiden

| b) | uledsaget adgang til et sikret område uden for kontortiden gives kun til LSO'en i afdelingen, RCO(er) i det sikrede område, deres stedfortrædere og autoriseret personale fra sikkerhedsdirektoratet i Generaldirektoratet for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed |
| --- | --- |

b)

uledsaget adgang til et sikret område uden for kontortiden gives kun til LSO'en i afdelingen, RCO(er) i det sikrede område, deres stedfortrædere og autoriseret personale fra sikkerhedsdirektoratet i Generaldirektoratet for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed

| c) | optageanordninger og kommunikationsudstyr såsom mobiltelefoner, computere, kameraer eller andre intelligente enheder er ikke tilladt i sikrede områder uden forudgående tilladelse fra CSA'en der skal anmodes om eventuel dispensation fra CSA'en på forhånd; LSO'en fungerer som kontaktpunkt |
| --- | --- |

c)

optageanordninger og kommunikationsudstyr såsom mobiltelefoner, computere, kameraer eller andre intelligente enheder er ikke tilladt i sikrede områder uden forudgående tilladelse fra CSA'en der skal anmodes om eventuel dispensation fra CSA'en på forhånd; LSO'en fungerer som kontaktpunkt

| d) | alt internt eller eksternt personale, der har brug for adgang til et sikret område, men som ikke opfylder kriterierne under litra a) ovenfor, skal til enhver tid ledsages og overvåges af en behørigt bemyndiget medarbejder; al sådan adgang til et sikret område skal registreres i en logbog, der føres ved indgangen til det sikrede område |
| --- | --- |

d)

alt internt eller eksternt personale, der har brug for adgang til et sikret område, men som ikke opfylder kriterierne under litra a) ovenfor, skal til enhver tid ledsages og overvåges af en behørigt bemyndiget medarbejder; al sådan adgang til et sikret område skal registreres i en logbog, der føres ved indgangen til det sikrede område

| e) | LSO'en sikrer, at de systemer til detektering af indtrængen, der overvåger et sikret område, er aktive og fungerer korrekt til enhver tid, og forvalter alle relaterede adgangskoder, nøgler, PIN-numre eller andre adgangs- og autentificeringsmekanismer |
| --- | --- |

e)

LSO'en sikrer, at de systemer til detektering af indtrængen, der overvåger et sikret område, er aktive og fungerer korrekt til enhver tid, og forvalter alle relaterede adgangskoder, nøgler, PIN-numre eller andre adgangs- og autentificeringsmekanismer

| f) | alarmer i et sikret område indberettes til Sikkerhedsdirektoratet i Generaldirektoratet for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed, som straks underretter LSO'en |
| --- | --- |

f)

alarmer i et sikret område indberettes til Sikkerhedsdirektoratet i Generaldirektoratet for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed, som straks underretter LSO'en

| g) | LSO'en i den afdeling, hvor det sikrede område er beliggende, skal føre register over alle interventioner efter en alarm eller en sikringsrelateret hændelse |
| --- | --- |

g)

LSO'en i den afdeling, hvor det sikrede område er beliggende, skal føre register over alle interventioner efter en alarm eller en sikringsrelateret hændelse

| h) | der skal være indført procedurer i tilfælde af en alarm eller en anden nødsituation inden for det sikrede område, herunder evakuering af personale og sikring af en hurtig reaktion fra et beredskabshold under den berørte sikkerhedsmyndigheds og de eksterne beredskabstjenesters myndighed, hvis det er nødvendigt |
| --- | --- |

h)

der skal være indført procedurer i tilfælde af en alarm eller en anden nødsituation inden for det sikrede område, herunder evakuering af personale og sikring af en hurtig reaktion fra et beredskabshold under den berørte sikkerhedsmyndigheds og de eksterne beredskabstjenesters myndighed, hvis det er nødvendigt

| i) | LSO'en skal straks indberette ethvert brud på sikkerheden, der indtræffer inden for eller involverer et sikret område, til CSA'en med henblik på at fastlægge den passende reaktion |
| --- | --- |

i)

LSO'en skal straks indberette ethvert brud på sikkerheden, der indtræffer inden for eller involverer et sikret område, til CSA'en med henblik på at fastlægge den passende reaktion

| j) | individuelle kontorer, rum og pengeskabe i et sikret område skal holdes aflåst, når de efterlades uden opsyn |
| --- | --- |

j)

individuelle kontorer, rum og pengeskabe i et sikret område skal holdes aflåst, når de efterlades uden opsyn

| k) | personalet skal undgå at drøfte klassificerede oplysninger på gangarealer eller andre fælles områder i det sikrede område, når ikke-autoriserede personer befinder sig i nærheden. |
| --- | --- |

k)

personalet skal undgå at drøfte klassificerede oplysninger på gangarealer eller andre fælles områder i det sikrede område, når ikke-autoriserede personer befinder sig i nærheden.

Artikel 13

Sikkerhedsnøgler og -kombinationer

1.   LSO'en har det overordnede ansvar for at sikre korrekt håndtering og opbevaring af nøgler og kombinationer, der anvendes i eller til at få adgang til sikrede områder. Nøgler og kombinationer skal opbevares i en sikkerhedscontainer og beskyttes med mindst samme beskyttelsesniveau som det materiale, de giver adgang til.

2.   LSO'en fører et register over sikkerhedscontainere og bokslokaler sammen med en ajourført liste over alle medarbejdere, der har uledsaget adgang til dem.

3.   LSO'en fører et register over nøgler til sikkerhedscontainere og bokslokaler, herunder de medarbejdere, som har fået dem tildelt. Der skal opbevares et modtagelsesbevis for hver nøgle, der udstedes, herunder nøgleidentifikation, modtager, dato og klokkeslæt.

4.   Nøgler og kombinationer udstedes kun til medarbejdere, der har behov for det, og som har fået den relevante autorisation til at tilgå EUCI. LSO'en skal indsamle enhver nøgle i tilfælde, hvor disse betingelser ikke længere er opfyldt.

5.   LSO'en opbevarer reservenøgler og en skriftlig fortegnelse over hver kombinationsindstilling i individuelle forseglede, uigennemsigtige, underskrevne og daterede kuverter, som tilvejebringes af den medarbejder, der er ansvarlig for nøglerne. Disse kuverter skal opbevares i en sikkerhedscontainer, der er godkendt til det højeste klassificeringsniveau for materiale, der opbevares i den relevante beholder eller det relevante bokslokale.

6.   Hvis en konvolut i forbindelse med en ændring af kombination eller nøglerotation viser tegn på manipulation eller beskadigelse, skal LSO'en behandle dette som en sikkerhedshændelse og straks underrette CSA'en.

7.   Ændringer af kombinationsindstillingerne for sikkerhedscontainere i sikrede områder foretages under tilsyn af LSO'en. Kombinationer skal indstilles på ny mindst hver 12. måned, og når:

| a) | der modtages en ny beholder eller installeres en ny lås (navnlig skal standardkombinationer ændres med det samme) |
| --- | --- |

a)

der modtages en ny beholder eller installeres en ny lås (navnlig skal standardkombinationer ændres med det samme)

| b) | der er mistanke om kompromittering eller en sådan har fundet sted |
| --- | --- |

b)

der er mistanke om kompromittering eller en sådan har fundet sted

| c) | en person, der er i besiddelse af en kombination, ikke længere har behov herfor. |
| --- | --- |

c)

en person, der er i besiddelse af en kombination, ikke længere har behov herfor.

8.   LSO'en fører et register over datoerne for de ændringer af kombinationen, der er omhandlet i stk. 7.

Artikel 14

Planer for nødflytning og nøddestruktion af EUCI

1.   LSO'en bistår afdelingschefen med at udarbejde planer for nødflytning og nøddestruktion af EUCI på grundlag af vejledning fra HR.DS.

2.   LSO'en sikrer, at alt udstyr, der er nødvendigt for driften af de planer, der er omhandlet i stk. 1, er let tilgængeligt og funktionsdygtigt.

3.   LSO'en vurderer sammen med de embedsmænd, der er udpeget i de i stk. 1 omhandlede planer, mindst hver 12. måned planernes parathed, og træffer alle nødvendige foranstaltninger for at ajourføre dem.

Artikel 15

Sikkerhedsgodkendelser

1.   LSO'en fører en fortegnelse over alle stillinger i afdelingen, der kræver en sikkerhedsgodkendelse fra Kommissionen, og det personale, der varetager disse stillinger. Kravet om en sikkerhedsgodkendelse skal angives i stillingsopslaget i forbindelse med ansættelsesproceduren og meddeles ansøgeren under samtalen.

2.   LSO'en fører tilsyn med alle anmodninger om sikkerhedsgodkendelser med henblik på at få adgang til EUCI. LSO'en er kontaktpunkt i den pågældende tjenestegren og samarbejder med CSA'en om sikkerhedsgodkendelserne.

3.   LSO'en indgiver anmodningen om at iværksætte sikkerhedsgodkendelsesproceduren for den pågældende medarbejder og sikrer, at medarbejderen straks sender spørgeskemaet om national sikkerhedsgodkendelse tilbage til CSA'en.

4.   LSO'en sikrer, at sikkerhedsgodkendte medarbejdere i afdelingen følger den obligatoriske EUCI-briefing for at opnå deres sikkerhedsgodkendelse.

5.   LSO'en holder regelmæssigt kontakt med tjenestegrenens personaletjeneste for at informere om alle ændringer i stillinger, der kræver sikkerhedsgodkendelse, og underretter straks CSA'en om eventuelle ændringer.

6.   LSO'en underretter CSA'en om ankomsten af nye medarbejdere, der allerede har sikkerhedsgodkendelse til at tiltræde en stilling, der kræver en sikkerhedsgodkendt medarbejder.

7.   LSO'en sikrer, at personalet i afdelingen afslutter proceduren for fornyelse af en sikkerhedsgodkendelse inden for den fastsatte frist. Enhver medarbejder, der nægter at gennemføre proceduren, er forpligtet til at lade sig overflytte til en stilling, som ikke kræver en sikkerhedsgodkendt medarbejder.

Artikel 16

EUCI-arkiv

1.   Hvis en afdeling driver et EUCI-arkiv, fører LSO'en tilsyn med RCO'ernes aktiviteter vedrørende håndtering af EUCI og overholdelse af reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EUCI.

2.   LSO'en udfører følgende kontroller mindst hver 12. måned og ved udskiftning af en RCO eller en stedfortrædende RCO:

| a) | en kontrol af en stikprøve af dokumenter i EUCI-arkivet for at bekræfte deres status og nøjagtigheden af arkivet over klassificerede dokumenter |
| --- | --- |

a)

en kontrol af en stikprøve af dokumenter i EUCI-arkivet for at bekræfte deres status og nøjagtigheden af arkivet over klassificerede dokumenter

| b) | en kontrol af en stikprøve af kvitteringer og fremsendelsessedler med henblik på distribution af EUCI til og fra EUCI-arkivet |
| --- | --- |

b)

en kontrol af en stikprøve af kvitteringer og fremsendelsessedler med henblik på distribution af EUCI til og fra EUCI-arkivet

| c) | kontrol af en stikprøve af destruktionsattester. |
| --- | --- |

c)

kontrol af en stikprøve af destruktionsattester.

3.   LSO'en foretager mindst en gang om måneden stikprøvekontrol af arkivet over klassificerede dokumenter og af nyligt modtagne klassificerede dokumenter for at sikre, at dokumenterne registreres korrekt.

4.   Alle kontroller registreres i arkivet med klassificerede dokumenter.

Artikel 17

Andre sikkerhedsopgaver

LSO'ens øvrige sikkerhedsansvar fastlægges i en sikkerhedsmeddelelse, der navnlig omfatter den fysiske sikkerhed for personer, bygninger og andre aktiver samt oplysninger.

KAPITEL 5

ARKIVANSVARLIG (RCO)

Artikel 18

Udpegelse af RCO'en

1.   RCO'en og de stedfortrædende RCO'er er tjenestemænd eller midlertidigt ansatte.

2.   Alle RCO'er og stedfortrædende RCO'er skal have en gyldig sikkerhedsgodkendelse til at tilgå EUCI op til klassifikationsniveau SECRET UE/EU SECRET og om nødvendigt op til klassifikationsniveau TRES SECRET UE/EU TOP SECRET. RCO'en eller den stedfortrædende RCO skal opnå sikkerhedsgodkendelsen, inden vedkommende udpeges.

3.   Kommissionens repræsentationer kan anmode CSA'en om at indrømme en undtagelse fra kravene i stk. 1 og 2.

Artikel 19

Opgaver

1.   RCO'er registrerer af sikkerhedshensyn oplysninger, der er klassificeret på CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL-niveau eller højere, når:

| a) | de overføres til eller forlader en af Kommissionens tjenestegrene eller |
| --- | --- |

a)

de overføres til eller forlader en af Kommissionens tjenestegrene eller

| b) | de overføres til eller forlader et CIS. |
| --- | --- |

b)

de overføres til eller forlader et CIS.

2.   RCO'er registrerer alle hændelser i livscyklussen for alle informationer, der er klassificeret på CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL-niveau eller højere. RCO'er sikrer også, at alle informationer, der er klassificeret på CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL-niveau eller tilsvarende, og som udveksles med tredjelande og internationale organisationer, registreres. Dette sker i samordning med det EUCI-arkiv, der forvaltes af Generalsekretariatet.

3.   RCO'en registrerer dokumenter, der er klassificeret på CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL-niveau eller højere, i registret over klassificerede dokumenter og sikrer, at de opbevares sikkert i EUCI-arkivet.

4.   RCO'en bistår Kommissionens personale med at udarbejde og sende informationer, der er klassificeret på CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL-niveau eller højere.

5.   Når dokumenter, der er klassificeret på CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL-niveau eller højere, modtages fra andre afdelinger eller eksterne parter, sikrer RCO'en, at kvitteringen for levering returneres til udstederen.

6.   Inden en medarbejder får adgang til et klassificeret dokument, der opbevares i EUCI-arkivet, kontrollerer RCO'en sammen med LSO'en, at medarbejderen er sikkerhedsgodkendt af CSA'en.

7.   RCO'en skal logge alt personale, der kommer ind i og forlader EUCI-arkivet, og som ikke har tilladelse til at have uledsaget adgang, og ledsage dem under hele besøget.

8.   Når en medarbejder udtager et dokument med henblik på opslag uden for EUCI-arkivet, sikrer RCO'en, at vedkommende er bekendt med de relevante kompenserende sikkerhedsforanstaltninger, og at medarbejderen returnerer dokumentet, så snart det ikke længere skal bruges. RCO'en minder personalet om at returnere sådanne dokumenter så hurtigt som muligt.

9.   EUCI-arkivet udsteder et kurercertifikat, hvis klassificerede dokumenter transporteres i hånden uden for det land, hvor arkivet er beliggende.

10.   Detaljerede instrukser til RCO'er om registrering af klassificerede dokumenter skal fremgå af en sikkerhedsmeddelelse.

Artikel 20

Nedklassificering og afklassificering

RCO'en bistår de udstedende afdelinger i processen med at gennemgå registreret EUCI for at fastslå, om den oprindelige klassifikationsgrad stadig er hensigtsmæssig, eller om dokumentet kan nedklassificeres eller afklassificeres.

Artikel 21

Destruktion

1.   RCO'er er ansvarlige for at destruere informationer, der er klassificeret på CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL-niveau eller højere, ved hjælp af godkendte midler, eventuelt under tilstedeværelse af sikkerhedsgodkendte vidner.

2.   RCO'er registrerer enhver destruktion af informationer, der er klassificeret på CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL-niveau eller højere, i arkivet med klassificerede dokumenter og opbevarer de tilsvarende destruktionsattester i EUCI-arkivet.

Artikel 22

Supplerende opgaver

1.   RCO'en yder al nødvendig bistand til LSO'en, når LSO'en udfører tilsynsaktiviteter i EUCI-arkivet.

2.   RCO'en indberetter alle formodede eller faktiske sikkerhedshændelser til LSO'en, som derefter indberetter dem til CSA'en.

3.   RCO'en i EUCI-arkivet tilhørende en af Kommissionens tjenestegrene, der afholder et møde, der er klassificeret på CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL-niveau eller højere, forbereder de EUCI, der vil blive behandlet på mødet, og koordinerer med mødearrangøren med henblik på at sikre, at alle dokumenter og kvitteringer håndteres i overensstemmelse med de relevante regler.

KAPITEL 6

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 23

Gennemsigtighed

Denne afgørelse meddeles Kommissionens ansatte og alle personer, som den gælder for, og offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Artikel 24

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. april 2022.

På Kommissionens vegne

For formanden

Gertrud INGESTAD

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed

---

(1)  
  EUT L 72 af 17.3.2015, s. 41.

1

(2)  
  EUT L 72 af 17.3.2015, s. 53.

2

(3)  Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2017/46 af 10. januar 2017 om kommunikations- og informationssystemernes sikkerhed i Europa-Kommissionen (EUT L 6 af 11.1.2017, s. 40).

3

(4)  Afgørelse C(2016) 2797 final af 4. maj 2016 om bemyndigelse i forbindelse med sikkerhed (findes ikke på dansk).

4

(5)  Afgørelse C(2021) 2684 final af 13. april 2021 om videredelegering af bemyndigelser, der er tildelt i henhold til Kommissionens afgørelse C(2016) 2797 om bemyndigelse i forbindelse med sikkerhed (findes ikke på dansk).

5

---

Berigtigelser

| 19.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 117/117 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 117/117

---

Berigtigelse til Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/396 af 9. marts 2022 om gennemførelse af forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 80 af 9. marts 2022
  )

Side 17, bilaget, tabellen, nr. 776, kolonnen »Navn«:

I stedet for:

»Sergey Borisovich IVANOV

(Сергей Борисович ИВАНОВ)«

læses:

»Sergey Pavlovich IVANOV

(Сергей Павлович ИВАНОВ)«.

---

| 19.4.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 117/118 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 117/118

---

Berigtigelse til Rådets afgørelse (FUSP) 2022/397 af 9. marts 2022 om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 80 af 9. marts 2022
  )

Side 47, bilaget, tabellen, nr. 776, kolonnen »Navn«:

I stedet for:

»Sergey Borisovich IVANOV

(Сергей Борисович ИВАНОВ)«

læses:

»Sergey Pavlovich IVANOV

(Сергей Павлович ИВАНОВ)«.

---