# Den Europæiske Unions L 69/2022

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 69 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 65. årgang4. marts 2022 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 69

Dansk udgave

Retsforskrifter

65. årgang4. marts 2022

---

| Indhold | | I   Lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/362 af 24. februar 2022 om ændring af direktiv 1999/62/EF, 1999/37/EF og (EU) 2019/520, for så vidt angår afgifter på køretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer | 1 |

Indhold

I   Lovgivningsmæssige retsakter

Side

DIREKTIVER

*

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/362 af 24. februar 2022 om ændring af direktiv 1999/62/EF, 1999/37/EF og (EU) 2019/520, for så vidt angår afgifter på køretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer

1

| | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/363 af 24. januar 2022 om ændring og berigtigelse af bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 for så vidt angår listerne over tredjelande eller regioner heri, hvorfra det er tilladt at indføre visse fiskevarer til Unionen (
  1
  ) | 40 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/364 af 3. marts 2022 om ændring af bilag V og XIV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 for så vidt angår oplysningerne om Canada, Det Forenede Kongerige og USA i listerne over tredjelande, hvorfra det er tilladt at indføre sendinger af fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød af fjerkræ og fuglevildt til Unionen (
  1
  ) | 45 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/365 af 3. marts 2022 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2018/1624 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder vedrørende procedurer, standardformularer og skemaer for forelæggelse af oplysninger i forbindelse med afviklingsplaner for kreditinstitutter og investeringsselskaber i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU (
  1
  ) | 60 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2022/366 af 3. marts 2022 om delvis suspension af anvendelsen af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Vanuatu om visumfritagelse for kortvarige ophold | 105 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/367 af 2. marts 2022 om ændring af afgørelse 2011/163/EU om godkendelse af tredjelandes planer forelagt i henhold til artikel 29 i Rådets direktiv 96/23/EF
  (meddelt under nummer C(2022) 1200)

   (
  1
  ) | 107 |
| | * | Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2022/368 af 18. februar 2022 om ændring af afgørelse (EU) 2015/2218 om proceduren til udelukkelse af medarbejdere fra formodningen om, at de har en væsentlig indflydelse på et kreditinstitut under tilsyns risikoprofil (ECB/2022/6) | 117 |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Afgørelse nr. 72/2020 truffet af det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater den 8. februar 2022 om opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet [2022/369] | 123 |
| | * | Afgørelse nr. 73/2021 truffet af det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater den 8. februar 2022 om opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet [2022/370] | 125 |
| | * | Afgørelse nr. 74/2021 truffet af det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen om gensidig anerkendelse mellem det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater den 8. februar 2022 om opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om telekommunikationsudstyr [2022/371] | 127 |
| | * | Afgørelse nr. 75/2021 truffet af det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen om gensidig anerkendelse mellem det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater den 8. februar 2022 om opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet [2022/372] | 129 |
| | * | Afgørelse nr. 76/2021 truffet af det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater den 8. februar 2022 om opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet [2022/373] | 131 |
| | * | Afgørelse nr. 77/2022 truffet af det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen om gensidig anerkendelse mellem det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater den 8. februar 2022 om opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet [2022/374] | 133 |

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/363 af 24. januar 2022 om ændring og berigtigelse af bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 for så vidt angår listerne over tredjelande eller regioner heri, hvorfra det er tilladt at indføre visse fiskevarer til Unionen (
  1
  )

1

40

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/364 af 3. marts 2022 om ændring af bilag V og XIV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 for så vidt angår oplysningerne om Canada, Det Forenede Kongerige og USA i listerne over tredjelande, hvorfra det er tilladt at indføre sendinger af fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød af fjerkræ og fuglevildt til Unionen (
  1
  )

1

45

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/365 af 3. marts 2022 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2018/1624 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder vedrørende procedurer, standardformularer og skemaer for forelæggelse af oplysninger i forbindelse med afviklingsplaner for kreditinstitutter og investeringsselskaber i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU (
  1
  )

1

60

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU) 2022/366 af 3. marts 2022 om delvis suspension af anvendelsen af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Vanuatu om visumfritagelse for kortvarige ophold

105

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/367 af 2. marts 2022 om ændring af afgørelse 2011/163/EU om godkendelse af tredjelandes planer forelagt i henhold til artikel 29 i Rådets direktiv 96/23/EF
  (meddelt under nummer C(2022) 1200)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2022) 1200)

1

107

*

Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2022/368 af 18. februar 2022 om ændring af afgørelse (EU) 2015/2218 om proceduren til udelukkelse af medarbejdere fra formodningen om, at de har en væsentlig indflydelse på et kreditinstitut under tilsyns risikoprofil (ECB/2022/6)

117

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Afgørelse nr. 72/2020 truffet af det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater den 8. februar 2022 om opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet [2022/369]

123

*

Afgørelse nr. 73/2021 truffet af det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater den 8. februar 2022 om opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet [2022/370]

125

*

Afgørelse nr. 74/2021 truffet af det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen om gensidig anerkendelse mellem det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater den 8. februar 2022 om opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om telekommunikationsudstyr [2022/371]

127

*

Afgørelse nr. 75/2021 truffet af det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen om gensidig anerkendelse mellem det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater den 8. februar 2022 om opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet [2022/372]

129

*

Afgørelse nr. 76/2021 truffet af det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater den 8. februar 2022 om opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet [2022/373]

131

*

Afgørelse nr. 77/2022 truffet af det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen om gensidig anerkendelse mellem det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater den 8. februar 2022 om opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet [2022/374]

133

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Lovgivningsmæssige retsakter

DIREKTIVER

| 4.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV (EU) 2022/362

af 24. februar 2022

om ændring af direktiv 1999/62/EF, 1999/37/EF og (EU) 2019/520, for så vidt angår afgifter på køretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 91, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Fremskridtene hen imod det mål, som Kommissionen har fastlagt i sin hvidbog af 28. marts 2011 med titlen »En køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem«, nemlig at tage et skridt mod fuld anvendelse af princippet om, at forureneren betaler, og princippet om, at brugeren betaler, for at skabe indtægter og sikre finansiering af fremtidige transportinvesteringer, har været langsomme, og der er fortsat forskelle i anvendelsen af vejinfrastrukturafgifter i Unionen. |
| --- | --- |

(1)

Fremskridtene hen imod det mål, som Kommissionen har fastlagt i sin hvidbog af 28. marts 2011 med titlen »En køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem«, nemlig at tage et skridt mod fuld anvendelse af princippet om, at forureneren betaler, og princippet om, at brugeren betaler, for at skabe indtægter og sikre finansiering af fremtidige transportinvesteringer, har været langsomme, og der er fortsat forskelle i anvendelsen af vejinfrastrukturafgifter i Unionen.

| (2) | I nævnte hvidbog slår Kommissionen til lyd for at gå videre med en »fuldstændig og obligatorisk internalisering af eksterne omkostninger (herunder omkostninger i forbindelse med støj, lokal forurening og trafikpropper, foruden obligatoriske omkostninger for slitage og vejrlig) for vej- og jernbanetransport«. |
| --- | --- |

(2)

I nævnte hvidbog slår Kommissionen til lyd for at gå videre med en »fuldstændig og obligatorisk internalisering af eksterne omkostninger (herunder omkostninger i forbindelse med støj, lokal forurening og trafikpropper, foruden obligatoriske omkostninger for slitage og vejrlig) for vej- og jernbanetransport«.

| (3) | Transport med godskøretøjer og personbiler er en faktor, der bidrager til udledning af forurenende stoffer i atmosfæren. Disse forurenende stoffer, som har en meget alvorlig indvirkning på menneskers sundhed og fører til en forringelse af luftkvaliteten i Unionen, omfatter PM2,5, NO2 og O3. I 2018 forårsagede disse tre forurenende stoffer henholdsvis 379 000, 54 000 og 19 400 for tidlige dødsfald i Unionen som følge af længerevarende eksponering ifølge skøn fra Det Europæiske Miljøagentur i 2020. |
| --- | --- |

(3)

Transport med godskøretøjer og personbiler er en faktor, der bidrager til udledning af forurenende stoffer i atmosfæren. Disse forurenende stoffer, som har en meget alvorlig indvirkning på menneskers sundhed og fører til en forringelse af luftkvaliteten i Unionen, omfatter PM2,5, NO2 og O3. I 2018 forårsagede disse tre forurenende stoffer henholdsvis 379 000, 54 000 og 19 400 for tidlige dødsfald i Unionen som følge af længerevarende eksponering ifølge skøn fra Det Europæiske Miljøagentur i 2020.

| (4) | Ifølge Verdenssundhedsorganisationen ligger alene støj fra vejtrafik på andenpladsen blandt de mest skadelige miljømæssige stressfaktorer i Europa, kun overgået af luftforurening. Mindst 9 000 for tidlige dødsfald om året kan tilskrives hjertesygdomme forårsaget af trafikstøj. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge Verdenssundhedsorganisationen ligger alene støj fra vejtrafik på andenpladsen blandt de mest skadelige miljømæssige stressfaktorer i Europa, kun overgået af luftforurening. Mindst 9 000 for tidlige dødsfald om året kan tilskrives hjertesygdomme forårsaget af trafikstøj.

| (5) | Ifølge Det Europæiske Miljøagenturs rapport fra 2020 om luftkvalitet i Europa var vejtransporten i 2018 den sektor, som havde de største NOx-emissioner, og var den næststørste kilde til udledning af forurenende sodpartikler. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge Det Europæiske Miljøagenturs rapport fra 2020 om luftkvalitet i Europa var vejtransporten i 2018 den sektor, som havde de største NOx-emissioner, og var den næststørste kilde til udledning af forurenende sodpartikler.

| (6) | I sin meddelelse af 20. juli 2016 med titlen »En europæisk strategi for lavemissionsmobilitet« erklærede Kommissionen, at den agtede at foreslå en ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/62/EF (4), så det også bliver muligt at opkræve afgifter på grundlag af CO2-differentiering, og en udvidelse af nogle af direktivets principper til også at omfatte rutebusser og busser samt personbiler og lette erhvervskøretøjer. |
| --- | --- |

(6)

I sin meddelelse af 20. juli 2016 med titlen »En europæisk strategi for lavemissionsmobilitet« erklærede Kommissionen, at den agtede at foreslå en ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/62/EF (4), så det også bliver muligt at opkræve afgifter på grundlag af CO2-differentiering, og en udvidelse af nogle af direktivets principper til også at omfatte rutebusser og busser samt personbiler og lette erhvervskøretøjer.

| (7) | Under hensyntagen til den tid, det tager at forny køretøjsflåden, og til nødvendigheden af, at vejtransportsektoren bidrager til opfyldelsen af Unionens klima- og energimål for 2030 og perioden derefter, fastsætter Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1242 (5) CO2-emissionsreduktionsmål for nye tunge køretøjer for 2025 og 2030, der er henholdsvis 15 % og 30 % lavere end et fastsat gennemsnit for CO2-emissioner. |
| --- | --- |

(7)

Under hensyntagen til den tid, det tager at forny køretøjsflåden, og til nødvendigheden af, at vejtransportsektoren bidrager til opfyldelsen af Unionens klima- og energimål for 2030 og perioden derefter, fastsætter Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1242 (5) CO2-emissionsreduktionsmål for nye tunge køretøjer for 2025 og 2030, der er henholdsvis 15 % og 30 % lavere end et fastsat gennemsnit for CO2-emissioner.

| (8) | For at oprette et indre marked for vejtransport med lige konkurrencevilkår bør reglerne anvendes på en ensartet måde. Et af de vigtigste mål med dette direktiv er at fjerne konkurrencefordrejningen mellem brugerne. |
| --- | --- |

(8)

For at oprette et indre marked for vejtransport med lige konkurrencevilkår bør reglerne anvendes på en ensartet måde. Et af de vigtigste mål med dette direktiv er at fjerne konkurrencefordrejningen mellem brugerne.

| (9) | Uanset vejtransportsektorens betydning har alle tunge køretøjer betydelig indvirkning på vejinfrastrukturen og bidrager til luftforurening. Til trods for deres økonomiske og sociale betydning er lette køretøjer kilde til størstedelen af de negative miljømæssige og sociale virkninger fra vejtransport i relation til emissioner og trængsel. Af hensyn til ligebehandling og fair konkurrence bør det sikres, at køretøjer, som indtil videre ikke er omfattet af rammerne i direktiv 1999/62/EF for så vidt angår vejafgifter og brugsafgifter, bliver omfattet af disse rammer. Nævnte direktivs anvendelsesområde bør derfor udvides til at omfatte andre tunge køretøjer end dem, der er beregnet til godstransport, og lette køretøjer, herunder personbiler. |
| --- | --- |

(9)

Uanset vejtransportsektorens betydning har alle tunge køretøjer betydelig indvirkning på vejinfrastrukturen og bidrager til luftforurening. Til trods for deres økonomiske og sociale betydning er lette køretøjer kilde til størstedelen af de negative miljømæssige og sociale virkninger fra vejtransport i relation til emissioner og trængsel. Af hensyn til ligebehandling og fair konkurrence bør det sikres, at køretøjer, som indtil videre ikke er omfattet af rammerne i direktiv 1999/62/EF for så vidt angår vejafgifter og brugsafgifter, bliver omfattet af disse rammer. Nævnte direktivs anvendelsesområde bør derfor udvides til at omfatte andre tunge køretøjer end dem, der er beregnet til godstransport, og lette køretøjer, herunder personbiler.

| (10) | For at forhindre at trafikken skifter til afgiftsfrie veje, hvilket kan få alvorlige konsekvenser for færdselssikkerheden og den optimale udnyttelse af vejnettet, bør medlemsstaterne kunne lægge vejafgifter på alle afsnit af deres motorvejsnet. |
| --- | --- |

(10)

For at forhindre at trafikken skifter til afgiftsfrie veje, hvilket kan få alvorlige konsekvenser for færdselssikkerheden og den optimale udnyttelse af vejnettet, bør medlemsstaterne kunne lægge vejafgifter på alle afsnit af deres motorvejsnet.

| (11) | For at sikre en konsekvent og harmoniseret anvendelse af infrastrukturafgiftssystemet i hele Unionen og lige konkurrencevilkår på godstransportmarkedet er det vigtigt, at de forskellige vejafgiftsordninger beregner omkostningerne på en ensartet måde. Under hensyntagen til at eksisterende koncessionskontrakter kan indeholde andre ordninger end dem, der er fastsat i dette direktiv, bør medlemsstaterne for at sikre eksisterende koncessionskontrakters finansielle levedygtighed have mulighed for at undtage dem fra visse forpligtelser i dette direktiv, indtil disse kontrakter ændres væsentligt. Medlemsstaterne kan ligeledes vælge at tilstræbe at bringe eksisterende koncessionskontrakter i overensstemmelse med ændringer i Unionens eller nationale lovrammer eller vurdere muligheden for at anvende en afgift for eksterne omkostninger ved CO2 og luftforurening og/eller rabatter i forbindelse med disse emissioner, hvis koncessionsvejafgifterne ikke differentieres i overensstemmelse med dette direktiv. |
| --- | --- |

(11)

For at sikre en konsekvent og harmoniseret anvendelse af infrastrukturafgiftssystemet i hele Unionen og lige konkurrencevilkår på godstransportmarkedet er det vigtigt, at de forskellige vejafgiftsordninger beregner omkostningerne på en ensartet måde. Under hensyntagen til at eksisterende koncessionskontrakter kan indeholde andre ordninger end dem, der er fastsat i dette direktiv, bør medlemsstaterne for at sikre eksisterende koncessionskontrakters finansielle levedygtighed have mulighed for at undtage dem fra visse forpligtelser i dette direktiv, indtil disse kontrakter ændres væsentligt. Medlemsstaterne kan ligeledes vælge at tilstræbe at bringe eksisterende koncessionskontrakter i overensstemmelse med ændringer i Unionens eller nationale lovrammer eller vurdere muligheden for at anvende en afgift for eksterne omkostninger ved CO2 og luftforurening og/eller rabatter i forbindelse med disse emissioner, hvis koncessionsvejafgifterne ikke differentieres i overensstemmelse med dette direktiv.

| (12) | Tidsbaserede brugsafgifter afspejler i sagens natur ikke nøjagtigt de faktiske omkostninger som følge af vejkørsel og er af samme årsag ikke effektive, når det drejer sig om at tilskynde til renere og mere effektiv drift eller til at mindske trængsel. For at sikre brugernes accept af fremtidige vejafgiftssystemer bør medlemsstaterne dog have mulighed for at indføre passende systemer til opkrævning af afgifter som en del af en bredere pakke af mobilitetstjenester. Sådanne systemer bør sikre en retfærdig fordeling af infrastrukturomkostningerne og afspejle princippet om, at forureneren betaler. Alle de medlemsstater, der indfører et sådant system, bør sikre, at det er i overensstemmelse med bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/520 (6). I første række bør tunge køretøjer som følge af deres betydelige indvirkning på vejinfrastrukturen og deres bidrag til luftforurening være omfattet af nøjagtige afgiftssystemer. Med henblik på at fremme renere og mere effektiv transport bør tidsbaserede brugsafgifter i princippet navnlig gradvist udfases på det transeuropæiske hovedtransportnet under hensyntagen til de trafikale behov, da dette net indeholder de strategisk vigtigste knudepunkter og forbindelser i det transeuropæiske transportnet.
  Medlemsstaterne bør i lyset af de historiske omstændigheder og under hensyntagen til de udfordringer og betydelige administrative byrder, som en indførelse af vejafgifter ville medføre, nyde godt af en tilstrækkelig lang overgangsperiode, hvor de kan indføre eller opretholde tidsbaserede brugsafgifter. Efter denne overgangsperiode bør medlemsstaterne kun i behørigt begrundede tilfælde have mulighed for at anvende fuldt ud tidsbaserede brugsafgifter på tunge køretøjer på deres afsnit af det transeuropæiske hovedtransportnet. Sådanne behørigt begrundede tilfælde bør begrænses til tilfælde, hvor anvendelsen af en vejafgift på tunge køretøjer ville medføre uforholdsmæssigt store administrations-, investerings- og driftsomkostninger i forhold til det forventede provenu eller de forventede fordele, f.eks. på grund af de pågældende vejafsnits begrænsede længde eller den relativt lave befolkningstæthed eller den relativt lave trafikintensitet, eller hvor anvendelsen af en vejafgift ville medføre, at trafikken flytter til en anden rute med negative følger for færdselssikkerheden eller folkesundheden. Denne mulighed for medlemsstaterne i behørigt begrundede tilfælde er nødvendig af hensyn til vigtige almene interesser, som f.eks. at tage hensyn til den vanskelige situation for og isolationen i områder med lav befolkningstæthed, dårlig færdselssikkerhed eller folkesundhed. Anvendelsen af tidsbaserede brugsafgifter i sådanne behørigt begrundede tilfælde bør desuden være betinget af overholdelse af proceduremæssige krav, dvs. en forpligtelse til at vurdere behovet for et sådant system og en forpligtelse til at give Kommissionen meddelelse om anvendelsen heraf. Denne meddelelse bør indeholde en begrundelse med angivelse af de specifikke omstændigheder vedrørende de afsnit af det transeuropæiske hovedtransportnet, hvor der anvendes tidsbaserede brugsafgifter. |
| --- | --- |

(12)

Tidsbaserede brugsafgifter afspejler i sagens natur ikke nøjagtigt de faktiske omkostninger som følge af vejkørsel og er af samme årsag ikke effektive, når det drejer sig om at tilskynde til renere og mere effektiv drift eller til at mindske trængsel. For at sikre brugernes accept af fremtidige vejafgiftssystemer bør medlemsstaterne dog have mulighed for at indføre passende systemer til opkrævning af afgifter som en del af en bredere pakke af mobilitetstjenester. Sådanne systemer bør sikre en retfærdig fordeling af infrastrukturomkostningerne og afspejle princippet om, at forureneren betaler. Alle de medlemsstater, der indfører et sådant system, bør sikre, at det er i overensstemmelse med bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/520 (6). I første række bør tunge køretøjer som følge af deres betydelige indvirkning på vejinfrastrukturen og deres bidrag til luftforurening være omfattet af nøjagtige afgiftssystemer. Med henblik på at fremme renere og mere effektiv transport bør tidsbaserede brugsafgifter i princippet navnlig gradvist udfases på det transeuropæiske hovedtransportnet under hensyntagen til de trafikale behov, da dette net indeholder de strategisk vigtigste knudepunkter og forbindelser i det transeuropæiske transportnet.

Medlemsstaterne bør i lyset af de historiske omstændigheder og under hensyntagen til de udfordringer og betydelige administrative byrder, som en indførelse af vejafgifter ville medføre, nyde godt af en tilstrækkelig lang overgangsperiode, hvor de kan indføre eller opretholde tidsbaserede brugsafgifter. Efter denne overgangsperiode bør medlemsstaterne kun i behørigt begrundede tilfælde have mulighed for at anvende fuldt ud tidsbaserede brugsafgifter på tunge køretøjer på deres afsnit af det transeuropæiske hovedtransportnet. Sådanne behørigt begrundede tilfælde bør begrænses til tilfælde, hvor anvendelsen af en vejafgift på tunge køretøjer ville medføre uforholdsmæssigt store administrations-, investerings- og driftsomkostninger i forhold til det forventede provenu eller de forventede fordele, f.eks. på grund af de pågældende vejafsnits begrænsede længde eller den relativt lave befolkningstæthed eller den relativt lave trafikintensitet, eller hvor anvendelsen af en vejafgift ville medføre, at trafikken flytter til en anden rute med negative følger for færdselssikkerheden eller folkesundheden. Denne mulighed for medlemsstaterne i behørigt begrundede tilfælde er nødvendig af hensyn til vigtige almene interesser, som f.eks. at tage hensyn til den vanskelige situation for og isolationen i områder med lav befolkningstæthed, dårlig færdselssikkerhed eller folkesundhed. Anvendelsen af tidsbaserede brugsafgifter i sådanne behørigt begrundede tilfælde bør desuden være betinget af overholdelse af proceduremæssige krav, dvs. en forpligtelse til at vurdere behovet for et sådant system og en forpligtelse til at give Kommissionen meddelelse om anvendelsen heraf. Denne meddelelse bør indeholde en begrundelse med angivelse af de specifikke omstændigheder vedrørende de afsnit af det transeuropæiske hovedtransportnet, hvor der anvendes tidsbaserede brugsafgifter.

| (13) | De medlemsstater, der ved dette direktivs ikrafttræden anvender vejafgifter på deres transeuropæiske hovedtransportnet eller en del heraf, bør kunne indføre et kombineret afgiftssystem for alle tunge køretøjer eller for visse typer af tunge køretøjer. Denne mulighed bør imidlertid kun foreligge som en videreførelse af og et supplement til et vejafgiftssystem på det transeuropæiske transportnet, hvor de strategisk vigtigste knudepunkter og forbindelser i det transeuropæiske transportnet er placeret, eller en del heraf. Dette system ville give medlemsstaterne mulighed for at udvide gennemførelsen af principperne om, at brugeren betaler, og forureneren betaler, ud over det afgiftsbelagte vejnet ved at anvende brugsafgifter på disse afsnit af det transeuropæiske transportnet, som ikke er omfattet af vejafgifter, eller på visse typer af tunge køretøjer som f.eks. dem med en bestemt tonnage, der ikke er omfattet af vejafgifter. Det kombinerede afgiftssystem ville således hjælpe medlemsstaterne med at gøre yderligere fremskridt og sikre grønnere vejtransport, navnlig i de tilfælde hvor der ikke findes noget afgiftssystem, og hvor vejafgifter ikke er en økonomisk levedygtig eller socialt acceptabel mulighed. For fuldt ud at overholde principperne om bæredygtig mobilitet bør det maksimale beløb for disse brugsafgifter desuden differentieres efter både køretøjets EURO-emissionsklasse og CO2-emissionsklasse. På baggrund af alle disse betragtninger er det uomtvisteligt, at anvendelsen af et sådant system, som kombinerer en tidsbaseret og en afstandsbaseret tilgang, ville medføre mange fordele; det bør derfor også være muligt at anvende det på fuldt ud tidsbaserede systemer efter overgangsperiodens udløb. Senest fem år efter dette direktivs ikrafttræden bør medlemsstaterne, når de anvender vejafgifter på tunge godskøretøjer, anvende vejafgifter eller brugsafgifter på alle tunge godskøretøjer. |
| --- | --- |

(13)

De medlemsstater, der ved dette direktivs ikrafttræden anvender vejafgifter på deres transeuropæiske hovedtransportnet eller en del heraf, bør kunne indføre et kombineret afgiftssystem for alle tunge køretøjer eller for visse typer af tunge køretøjer. Denne mulighed bør imidlertid kun foreligge som en videreførelse af og et supplement til et vejafgiftssystem på det transeuropæiske transportnet, hvor de strategisk vigtigste knudepunkter og forbindelser i det transeuropæiske transportnet er placeret, eller en del heraf. Dette system ville give medlemsstaterne mulighed for at udvide gennemførelsen af principperne om, at brugeren betaler, og forureneren betaler, ud over det afgiftsbelagte vejnet ved at anvende brugsafgifter på disse afsnit af det transeuropæiske transportnet, som ikke er omfattet af vejafgifter, eller på visse typer af tunge køretøjer som f.eks. dem med en bestemt tonnage, der ikke er omfattet af vejafgifter. Det kombinerede afgiftssystem ville således hjælpe medlemsstaterne med at gøre yderligere fremskridt og sikre grønnere vejtransport, navnlig i de tilfælde hvor der ikke findes noget afgiftssystem, og hvor vejafgifter ikke er en økonomisk levedygtig eller socialt acceptabel mulighed. For fuldt ud at overholde principperne om bæredygtig mobilitet bør det maksimale beløb for disse brugsafgifter desuden differentieres efter både køretøjets EURO-emissionsklasse og CO2-emissionsklasse. På baggrund af alle disse betragtninger er det uomtvisteligt, at anvendelsen af et sådant system, som kombinerer en tidsbaseret og en afstandsbaseret tilgang, ville medføre mange fordele; det bør derfor også være muligt at anvende det på fuldt ud tidsbaserede systemer efter overgangsperiodens udløb. Senest fem år efter dette direktivs ikrafttræden bør medlemsstaterne, når de anvender vejafgifter på tunge godskøretøjer, anvende vejafgifter eller brugsafgifter på alle tunge godskøretøjer.

| (14) | Når principperne om, at brugeren og forureneren betaler, styrkes, bør der tages hensyn til visse karakteristika ved medlemsstaterne eller deres vejafgifts- og brugsafgiftssystemer. For eksempel kan det for så vidt angår særligt tyndt befolkede områder eller et særlig stort net af vej- og brugsafgiftsbelagte veje angives, at der bør være mulighed for at fastsætte undtagelser for vejafsnit. |
| --- | --- |

(14)

Når principperne om, at brugeren og forureneren betaler, styrkes, bør der tages hensyn til visse karakteristika ved medlemsstaterne eller deres vejafgifts- og brugsafgiftssystemer. For eksempel kan det for så vidt angår særligt tyndt befolkede områder eller et særlig stort net af vej- og brugsafgiftsbelagte veje angives, at der bør være mulighed for at fastsætte undtagelser for vejafsnit.

| (15) | Nogle medlemsstater har store afgiftsbelagte net, der omfatter mange flere motorveje og veje end blot dem, der er en del af det transeuropæiske transportnet. Anvendelse af vejafgifter eller brugsafgifter på alle tunge godskøretøjer ville derfor medføre betydeligt større byrder, især for små og mellemstore håndværksvirksomheder (hvoraf mange vedrører bygge- og anlægsarbejde, og som typisk ikke leverer transporttjenester). Byrderne ville derefter medføre højere priser på f.eks. bygge- og anlægsområdet. Prisstigninger kan betyde, at navnlig fremtidige investeringer til eksempelvis energirenovering af huse og lejligheder samt modernisering af teknologien i husene udsættes eller sågar annulleres. Håndværksvirksomheder tilbagelægger nogle gange lange afstande med køretøjer for at levere deres tjenester, og disse ture kan vanskeligt udføres ved anvendelse af andre former for transport. Virksomheder fra landdistrikter, som på grund af den mindskede befolkningstæthed og efterspørgsel i disse distrikter er afhængige af deres mulighed for at levere tjenesteydelser og bygge- og anlægsaktiviteter i storbyområder, befinder sig ydermere i en ugunstig konkurrencemæssig situation i forhold til virksomheder, der opererer i store byer eller i udkanten af storbyområder. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for at indføre visse afgiftsfritagelser, f.eks. for køretøjer, der benyttes til transport af materiel, udstyr eller maskiner, som føreren benytter til udøvelsen af sit erhverv, eller til at levere varer, der er fremstillet ved håndværksmæssig fremgangsmåde. |
| --- | --- |

(15)

Nogle medlemsstater har store afgiftsbelagte net, der omfatter mange flere motorveje og veje end blot dem, der er en del af det transeuropæiske transportnet. Anvendelse af vejafgifter eller brugsafgifter på alle tunge godskøretøjer ville derfor medføre betydeligt større byrder, især for små og mellemstore håndværksvirksomheder (hvoraf mange vedrører bygge- og anlægsarbejde, og som typisk ikke leverer transporttjenester). Byrderne ville derefter medføre højere priser på f.eks. bygge- og anlægsområdet. Prisstigninger kan betyde, at navnlig fremtidige investeringer til eksempelvis energirenovering af huse og lejligheder samt modernisering af teknologien i husene udsættes eller sågar annulleres. Håndværksvirksomheder tilbagelægger nogle gange lange afstande med køretøjer for at levere deres tjenester, og disse ture kan vanskeligt udføres ved anvendelse af andre former for transport. Virksomheder fra landdistrikter, som på grund af den mindskede befolkningstæthed og efterspørgsel i disse distrikter er afhængige af deres mulighed for at levere tjenesteydelser og bygge- og anlægsaktiviteter i storbyområder, befinder sig ydermere i en ugunstig konkurrencemæssig situation i forhold til virksomheder, der opererer i store byer eller i udkanten af storbyområder. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for at indføre visse afgiftsfritagelser, f.eks. for køretøjer, der benyttes til transport af materiel, udstyr eller maskiner, som føreren benytter til udøvelsen af sit erhverv, eller til at levere varer, der er fremstillet ved håndværksmæssig fremgangsmåde.

| (16) | Muligheden for at benytte veje, der er underlagt vejafgifter, f.eks. motorveje, tunneler eller broer i stedet for trængselsplagede lokale veje, kan være vigtig for personer med handicap. For at give personer med handicap mulighed for at benytte veje, der er pålagt vejafgifter, uden yderligere administrative byrder bør medlemsstaterne have mulighed for at undtage køretøjer, der tilhører personer med handicap, fra forpligtelsen til at betale en vejafgift eller brugsafgift. |
| --- | --- |

(16)

Muligheden for at benytte veje, der er underlagt vejafgifter, f.eks. motorveje, tunneler eller broer i stedet for trængselsplagede lokale veje, kan være vigtig for personer med handicap. For at give personer med handicap mulighed for at benytte veje, der er pålagt vejafgifter, uden yderligere administrative byrder bør medlemsstaterne have mulighed for at undtage køretøjer, der tilhører personer med handicap, fra forpligtelsen til at betale en vejafgift eller brugsafgift.

| (17) | Medlemsstaterne bør tilskyndes til at tage hensyn til socioøkonomiske faktorer i forbindelse med anvendelsen af vejafgiftssystemer på personbiler. Afgifter på personbiler kan f.eks. tilpasses med henblik på at undgå en urimelig belastning af hyppige brugere. |
| --- | --- |

(17)

Medlemsstaterne bør tilskyndes til at tage hensyn til socioøkonomiske faktorer i forbindelse med anvendelsen af vejafgiftssystemer på personbiler. Afgifter på personbiler kan f.eks. tilpasses med henblik på at undgå en urimelig belastning af hyppige brugere.

| (18) | Det er navnlig vigtigt, at medlemsstaterne indfører et retfærdigt afgiftssystem, og navnlig et, der ikke belaster brugere af personbiler, som på grund af deres bopæl i landdistrikter eller vanskeligt tilgængelige eller isolerede områder er nødt til at benytte afgiftsbelagte veje mere regelmæssigt. |
| --- | --- |

(18)

Det er navnlig vigtigt, at medlemsstaterne indfører et retfærdigt afgiftssystem, og navnlig et, der ikke belaster brugere af personbiler, som på grund af deres bopæl i landdistrikter eller vanskeligt tilgængelige eller isolerede områder er nødt til at benytte afgiftsbelagte veje mere regelmæssigt.

| (19) | Såfremt medlemsstaterne indfører tidsbaserede afgifter, der anvendes på lette køretøjer, er det ligesom for tunge køretøjer vigtigt at sikre, at afgifterne er forholdsmæssige, herunder også for brugsperioder på under et år. I den forbindelse skal der tages hensyn til det forhold, at lette køretøjer har et andet anvendelsesmønster end tunge køretøjer. Beregningen af forholdsmæssige tidsbaserede afgifter kan baseres på tilgængelige data om turmønstre. |
| --- | --- |

(19)

Såfremt medlemsstaterne indfører tidsbaserede afgifter, der anvendes på lette køretøjer, er det ligesom for tunge køretøjer vigtigt at sikre, at afgifterne er forholdsmæssige, herunder også for brugsperioder på under et år. I den forbindelse skal der tages hensyn til det forhold, at lette køretøjer har et andet anvendelsesmønster end tunge køretøjer. Beregningen af forholdsmæssige tidsbaserede afgifter kan baseres på tilgængelige data om turmønstre.

| (20) | I medfør af direktiv 1999/62/EF kan der pålægges en afgift for eksterne omkostninger, der er tæt på den samfundsmæssige marginalomkostning ved brug af det pågældende køretøj. Denne metode har vist sig at være den mest retfærdige og effektive til at tage højde for negative miljø- og sundhedsmæssige virkninger af luftforurening og støj forårsaget af tunge køretøjer og vil kunne sikre at tunge køretøjer yder et retfærdigt bidrag til at opfylde luftkvalitetsnormerne for Europa, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/50/EF (7), og eventuelle gældende grænser og mål for støj. Det bør derfor gøres lettere at anvende sådanne afgifter. Afgifter for eksterne omkostninger bør anvendes mere systematisk. For at bidrage til at overgå til at anvende princippet om, at forureneren betaler, fuldt ud bør medlemsstaterne anvende afgifter for eksterne omkostninger på tunge køretøjer, i det mindste for så vidt angår luftforurening, på de net, der er omfattet af en infrastrukturafgift. |
| --- | --- |

(20)

I medfør af direktiv 1999/62/EF kan der pålægges en afgift for eksterne omkostninger, der er tæt på den samfundsmæssige marginalomkostning ved brug af det pågældende køretøj. Denne metode har vist sig at være den mest retfærdige og effektive til at tage højde for negative miljø- og sundhedsmæssige virkninger af luftforurening og støj forårsaget af tunge køretøjer og vil kunne sikre at tunge køretøjer yder et retfærdigt bidrag til at opfylde luftkvalitetsnormerne for Europa, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/50/EF (7), og eventuelle gældende grænser og mål for støj. Det bør derfor gøres lettere at anvende sådanne afgifter. Afgifter for eksterne omkostninger bør anvendes mere systematisk. For at bidrage til at overgå til at anvende princippet om, at forureneren betaler, fuldt ud bør medlemsstaterne anvende afgifter for eksterne omkostninger på tunge køretøjer, i det mindste for så vidt angår luftforurening, på de net, der er omfattet af en infrastrukturafgift.

| (21) | Med sigte herpå bør den vægtede gennemsnitlige afgift for eksterne omkostninger erstattes af umiddelbart anvendelige referenceværdier, der ajourføres på baggrund af inflationen, de videnskabelige fremskridt med at estimere vejtransportens eksterne omkostninger og udviklingen i køretøjsflådens sammensætning. |
| --- | --- |

(21)

Med sigte herpå bør den vægtede gennemsnitlige afgift for eksterne omkostninger erstattes af umiddelbart anvendelige referenceværdier, der ajourføres på baggrund af inflationen, de videnskabelige fremskridt med at estimere vejtransportens eksterne omkostninger og udviklingen i køretøjsflådens sammensætning.

| (22) | Differentieringen af infrastrukturafgifterne efter EURO-emissionsklasse har bidraget til brug af renere køretøjer. Med fornyelsen af køretøjsflåderne forventes differentieringen af afgifterne på dette grundlag på vejnettet mellem byer dog at blive mindre effektiv på mellemlang sigt. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for at ophøre med at differentiere vejafgifter på dette grundlag. |
| --- | --- |

(22)

Differentieringen af infrastrukturafgifterne efter EURO-emissionsklasse har bidraget til brug af renere køretøjer. Med fornyelsen af køretøjsflåderne forventes differentieringen af afgifterne på dette grundlag på vejnettet mellem byer dog at blive mindre effektiv på mellemlang sigt. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for at ophøre med at differentiere vejafgifter på dette grundlag.

| (23) | Da andelen af CO2-emissioner fra tunge køretøjer er tiltagende, bør der samtidig indføres en differentiering af infrastrukturafgifterne og brugsafgifterne efter CO2-emissionsklasse, som kan bidrage til forbedringer på dette område. I forbindelse med fælles brugsafgiftssystemer, som kan bidrage til yderligere harmonisering, er gennemførelsen af differentieringen mere kompliceret, navnlig på grund af de betingelser, som sådanne fælles systemer skal opfylde. Da de deltagende medlemsstater skal nå til enighed om fordelingen af brugsafgiftsprovenuet, samtidig med at dets niveau er begrænset af de bestemmelser, der indføres ved dette direktiv, og tillige ændre internationale aftaler, er det i et sådant særligt tilfælde passende at give yderligere tid til gennemførelsen af differentieringen efter CO2-emissioner. Under alle omstændigheder bør differentieringen udformes på en måde, der er i overensstemmelse med forordning (EU) 2019/1242. |
| --- | --- |

(23)

Da andelen af CO2-emissioner fra tunge køretøjer er tiltagende, bør der samtidig indføres en differentiering af infrastrukturafgifterne og brugsafgifterne efter CO2-emissionsklasse, som kan bidrage til forbedringer på dette område. I forbindelse med fælles brugsafgiftssystemer, som kan bidrage til yderligere harmonisering, er gennemførelsen af differentieringen mere kompliceret, navnlig på grund af de betingelser, som sådanne fælles systemer skal opfylde. Da de deltagende medlemsstater skal nå til enighed om fordelingen af brugsafgiftsprovenuet, samtidig med at dets niveau er begrænset af de bestemmelser, der indføres ved dette direktiv, og tillige ændre internationale aftaler, er det i et sådant særligt tilfælde passende at give yderligere tid til gennemførelsen af differentieringen efter CO2-emissioner. Under alle omstændigheder bør differentieringen udformes på en måde, der er i overensstemmelse med forordning (EU) 2019/1242.

| (24) | Indtil CO2-emissioner imødegås ved hjælp af mere velegnede instrumenter såsom harmoniserede drivmiddelafgifter med en CO2-komponent, eller indtil vejtransport bliver omfattet af et emissionshandelssystem, bør medlemsstaterne også have mulighed for at anvende en afgift for eksterne omkostninger, der afspejler omkostningerne ved CO2-emissioner. Hvis det er videnskabeligt begrundet, bør medlemsstaterne have mulighed for at anvende højere afgifter for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner end de referenceværdier, der er fastsat i dette direktiv. |
| --- | --- |

(24)

Indtil CO2-emissioner imødegås ved hjælp af mere velegnede instrumenter såsom harmoniserede drivmiddelafgifter med en CO2-komponent, eller indtil vejtransport bliver omfattet af et emissionshandelssystem, bør medlemsstaterne også have mulighed for at anvende en afgift for eksterne omkostninger, der afspejler omkostningerne ved CO2-emissioner. Hvis det er videnskabeligt begrundet, bør medlemsstaterne have mulighed for at anvende højere afgifter for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner end de referenceværdier, der er fastsat i dette direktiv.

| (25) | For at fremme overgangen til en renere køretøjsflåde af tunge køretøjer bør differentieringen af infrastruktur- og brugsafgifterne efter deres CO2-emissioner være obligatorisk, medmindre der anvendes en afgift for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner. |
| --- | --- |

(25)

For at fremme overgangen til en renere køretøjsflåde af tunge køretøjer bør differentieringen af infrastruktur- og brugsafgifterne efter deres CO2-emissioner være obligatorisk, medmindre der anvendes en afgift for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner.

| (26) | For at belønne de tunge køretøjer, der præsterer bedst, bør medlemsstaterne have mulighed for at anvende det højeste afgiftsnedsættelsesniveau på køretøjer, der kører uden udstødningsemissioner. For yderligere at fremme udrulningen af nulemissionskøretøjer bør medlemsstaterne have mulighed for midlertidigt at undtage dem fra vejafgifter. Af samme grund og for at sikre, at andelen af køretøjer, der nyder godt af vejafgiftsnedsættelser, forbliver stabil igennem årene og således skaber langsigtet planlægningsgaranti for medlemsstaterne for så vidt angår vejafgiftsprovenu, bør nye køretøjer tildeles CO2-emissionsklasser på grundlag af deres præstationer i forhold til den lineære emissionsreduktionskurve mellem 2021 og 2030 som defineret i forordning (EU) 2019/1242. |
| --- | --- |

(26)

For at belønne de tunge køretøjer, der præsterer bedst, bør medlemsstaterne have mulighed for at anvende det højeste afgiftsnedsættelsesniveau på køretøjer, der kører uden udstødningsemissioner. For yderligere at fremme udrulningen af nulemissionskøretøjer bør medlemsstaterne have mulighed for midlertidigt at undtage dem fra vejafgifter. Af samme grund og for at sikre, at andelen af køretøjer, der nyder godt af vejafgiftsnedsættelser, forbliver stabil igennem årene og således skaber langsigtet planlægningsgaranti for medlemsstaterne for så vidt angår vejafgiftsprovenu, bør nye køretøjer tildeles CO2-emissionsklasser på grundlag af deres præstationer i forhold til den lineære emissionsreduktionskurve mellem 2021 og 2030 som defineret i forordning (EU) 2019/1242.

| (27) | For at sikre at differentieringen af afgifter efter CO2-emissioner og afgifter for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner, der begge har til formål at åbne for udrulningen af lavemissions- og nulemissionskøretøjer, er effektiv og sammenhængende, og sikre en sammenhængende anvendelse af direktiv 1999/62/EF med eventuelle andre CO2-prissætningsinstrumenter, der vedrører vejtransport, og som muligvis vedtages i fremtiden, bør Kommissionen rettidigt vurdere deres effektivitet og nødvendighed. På grundlag af denne vurdering bør Kommissionen, hvis det er relevant, foreslå en ændring af bestemmelserne om differentiering af afgifter efter CO2-emissioner og afgifter for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner for at forhindre dobbelt opkrævning gennem forskellige CO2-prissætningsinstrumenter. Selv om den fremtidige foranstaltning bør sikre retssikkerhed og en sammenhængende anvendelse af de forskellige regler, bør nærværende direktiv præcisere, at medlemsstaterne ikke bør forpligtes til at anvende det CO2-differentieringssystem, der er fastsat i nærværende direktiv udover anvendelsesdatoen for et andet CO2-prissætningsinstrument, der gælder for vejtransport, som eventuelt vedtages på EU-plan, f.eks. på grundlag af forslaget til Europa-Parlamentets Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/87/EF, afgørelse (EU) 2015/1814 og forordning (EU) 2015/757 [2021/0211(COD)]. I tilfælde af at et andet CO2-prissætningsinstrument, der gælder for vejtransport, i mellemtiden vedtages, bør niveauet for afgifter for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner begrænses til, hvad der er nødvendigt for at internalisere disse eksterne omkostninger, og Kommissionen bør ved hjælp af delegerede retsakter have beføjelse til at justere referenceværdierne i bilag IIIc. |
| --- | --- |

(27)

For at sikre at differentieringen af afgifter efter CO2-emissioner og afgifter for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner, der begge har til formål at åbne for udrulningen af lavemissions- og nulemissionskøretøjer, er effektiv og sammenhængende, og sikre en sammenhængende anvendelse af direktiv 1999/62/EF med eventuelle andre CO2-prissætningsinstrumenter, der vedrører vejtransport, og som muligvis vedtages i fremtiden, bør Kommissionen rettidigt vurdere deres effektivitet og nødvendighed. På grundlag af denne vurdering bør Kommissionen, hvis det er relevant, foreslå en ændring af bestemmelserne om differentiering af afgifter efter CO2-emissioner og afgifter for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner for at forhindre dobbelt opkrævning gennem forskellige CO2-prissætningsinstrumenter. Selv om den fremtidige foranstaltning bør sikre retssikkerhed og en sammenhængende anvendelse af de forskellige regler, bør nærværende direktiv præcisere, at medlemsstaterne ikke bør forpligtes til at anvende det CO2-differentieringssystem, der er fastsat i nærværende direktiv udover anvendelsesdatoen for et andet CO2-prissætningsinstrument, der gælder for vejtransport, som eventuelt vedtages på EU-plan, f.eks. på grundlag af forslaget til Europa-Parlamentets Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/87/EF, afgørelse (EU) 2015/1814 og forordning (EU) 2015/757 [2021/0211(COD)]. I tilfælde af at et andet CO2-prissætningsinstrument, der gælder for vejtransport, i mellemtiden vedtages, bør niveauet for afgifter for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner begrænses til, hvad der er nødvendigt for at internalisere disse eksterne omkostninger, og Kommissionen bør ved hjælp af delegerede retsakter have beføjelse til at justere referenceværdierne i bilag IIIc.

| (28) | For at beskytte Unionens kulturarv med hensyn til biler bør medlemsstaterne kunne placere køretøjer af historisk betydning i en særlig klasse med henblik på at justere de forskellige afgifter, der skal betales i henhold til dette direktiv. |
| --- | --- |

(28)

For at beskytte Unionens kulturarv med hensyn til biler bør medlemsstaterne kunne placere køretøjer af historisk betydning i en særlig klasse med henblik på at justere de forskellige afgifter, der skal betales i henhold til dette direktiv.

| (29) | På nuværende tidspunkt fastsætter forordning (EU) 2019/1242 ikke emissionsreduktionskurver for grupper af tunge køretøjer, der ikke er omfattet af nævnte forordnings artikel 2, stk. 1, litra a)-d). På baggrund af nævnte forordnings artikel 15 er det muligt, at nævnte forordning vil blive ændret i fremtiden, og at der vil blive fastsat emissionsreduktionskurver for sådanne grupper af køretøjer. Hvis en sådan ændring vedtages, bør differentieringen af infrastrukturafgifter og brugsafgifter for tunge køretøjer efter CO2-emissionsklasse 2 og 3 også gælde for disse grupper af køretøjer. Hvis en sådan ændring ikke vedtages, bør differentieringen for disse grupper af køretøjer kun foretages for CO2-emissionsklasse 1, 4 og 5. |
| --- | --- |

(29)

På nuværende tidspunkt fastsætter forordning (EU) 2019/1242 ikke emissionsreduktionskurver for grupper af tunge køretøjer, der ikke er omfattet af nævnte forordnings artikel 2, stk. 1, litra a)-d). På baggrund af nævnte forordnings artikel 15 er det muligt, at nævnte forordning vil blive ændret i fremtiden, og at der vil blive fastsat emissionsreduktionskurver for sådanne grupper af køretøjer. Hvis en sådan ændring vedtages, bør differentieringen af infrastrukturafgifter og brugsafgifter for tunge køretøjer efter CO2-emissionsklasse 2 og 3 også gælde for disse grupper af køretøjer. Hvis en sådan ændring ikke vedtages, bør differentieringen for disse grupper af køretøjer kun foretages for CO2-emissionsklasse 1, 4 og 5.

| (30) | Kommissionen bør, hvis det er relevant, overveje at foreslå en ændring af direktiv 1999/62/EF, således at CO2-emissionsklasse 2 og 3 indføres for alle tunge køretøjer efter de principper, der gælder for tunge køretøjer, som i øjeblikket er reguleret ved forordning (EU) 2019/1242 for så vidt angår deres CO2-emissioner, hvis anvendelsesområdet for nævnte forordning udvides til at omfatte andre tunge køretøjer. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen bør, hvis det er relevant, overveje at foreslå en ændring af direktiv 1999/62/EF, således at CO2-emissionsklasse 2 og 3 indføres for alle tunge køretøjer efter de principper, der gælder for tunge køretøjer, som i øjeblikket er reguleret ved forordning (EU) 2019/1242 for så vidt angår deres CO2-emissioner, hvis anvendelsesområdet for nævnte forordning udvides til at omfatte andre tunge køretøjer.

| (31) | Dette direktiv bør fremme reduktionen af CO2-emissioner gennem tekniske forbedringer af kombinationer af tunge motorkøretøjer til godsbefordring og påhængs- og sættevogne hertil. Derfor foreskriver dette direktiv en nedsættelse af vejafgifterne for tunge motorkøretøjer til godsbefordring med lave CO2-emissioner. For at sikre fuld reguleringsmæssig konsekvens bør Kommissionen, når der foreligger juridisk certificerede værdier for påhængs- og sættevognes indvirkning på CO2-emissionerne fra kombinationer af tunge godskøretøjer, hvis det er relevant, fremsætte et lovgivningsforslag om ændring af direktiv 1999/62/EF med henblik på at medtage disse certificerede værdier ved fastlæggelsen af den nedsættelse af vejafgifter, der er fastsat i dette direktiv. |
| --- | --- |

(31)

Dette direktiv bør fremme reduktionen af CO2-emissioner gennem tekniske forbedringer af kombinationer af tunge motorkøretøjer til godsbefordring og påhængs- og sættevogne hertil. Derfor foreskriver dette direktiv en nedsættelse af vejafgifterne for tunge motorkøretøjer til godsbefordring med lave CO2-emissioner. For at sikre fuld reguleringsmæssig konsekvens bør Kommissionen, når der foreligger juridisk certificerede værdier for påhængs- og sættevognes indvirkning på CO2-emissionerne fra kombinationer af tunge godskøretøjer, hvis det er relevant, fremsætte et lovgivningsforslag om ændring af direktiv 1999/62/EF med henblik på at medtage disse certificerede værdier ved fastlæggelsen af den nedsættelse af vejafgifter, der er fastsat i dette direktiv.

| (32) | For fortsat at fremme fornyelsen af flåden og for at undgå en forvridning af brugtbilsmarkedet for tunge køretøjer bør klassificeringen af køretøjer, der tilhører CO2-emissionsklasse 2 og 3, revurderes hvert sjette år efter deres første registrering. For at mindske den administrative byrde bør gyldigheden af brugsafgifter, der var gyldige før omklassificeringsdatoen, ikke berøres. |
| --- | --- |

(32)

For fortsat at fremme fornyelsen af flåden og for at undgå en forvridning af brugtbilsmarkedet for tunge køretøjer bør klassificeringen af køretøjer, der tilhører CO2-emissionsklasse 2 og 3, revurderes hvert sjette år efter deres første registrering. For at mindske den administrative byrde bør gyldigheden af brugsafgifter, der var gyldige før omklassificeringsdatoen, ikke berøres.

| (33) | For så vidt angår ikrafttrædelsen af omklassificeringen af brugsafgiftssystemerne afhænger valget af en passende model af specifikke overvejelser vedrørende de administrative følger af denne omklassificering og dens indtægtsmæssige virkninger. Derfor bør beslutningen om, hvordan omklassificeringen af brugsafgiftssystemerne skal gennemføres, overlades til medlemsstaterne (eller, hvis der er tale om fælles brugsafgiftssystemer, den berørte gruppe af medlemsstater). |
| --- | --- |

(33)

For så vidt angår ikrafttrædelsen af omklassificeringen af brugsafgiftssystemerne afhænger valget af en passende model af specifikke overvejelser vedrørende de administrative følger af denne omklassificering og dens indtægtsmæssige virkninger. Derfor bør beslutningen om, hvordan omklassificeringen af brugsafgiftssystemerne skal gennemføres, overlades til medlemsstaterne (eller, hvis der er tale om fælles brugsafgiftssystemer, den berørte gruppe af medlemsstater).

| (34) | For at sikre en sammenhængende anvendelse af vejafgiftsdifferentiering efter CO2-emissioner er det nødvendigt at ændre Rådets direktiv 1999/37/EF (8) for at kræve, at tunge køretøjers specifikke CO2-emissioner angives på deres registreringsattest, hvis de fremgår af deres typeattest. Hvis forordning (EU) 2019/1242 ændres på en måde, der påvirker beregningen af CO2-emissioner som følge af anvendelsen af kulstoffattige drivmidler, kunne det være hensigtsmæssigt, at Kommissionen vurderer behovet for at styrke sammenhængen mellem nærværende direktiv og de pågældende ændringer. Det er vigtigt at sikre, at køretøjsudstyr, der anvendes som en del af en vejafgiftstjeneste, indeholder data vedrørende tunge køretøjers CO2-emissioner og CO2-emissionsklasse, og at sådanne data er tilgængelige med henblik på udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne som fastsat i direktiv (EU) 2019/520. |
| --- | --- |

(34)

For at sikre en sammenhængende anvendelse af vejafgiftsdifferentiering efter CO2-emissioner er det nødvendigt at ændre Rådets direktiv 1999/37/EF (8) for at kræve, at tunge køretøjers specifikke CO2-emissioner angives på deres registreringsattest, hvis de fremgår af deres typeattest. Hvis forordning (EU) 2019/1242 ændres på en måde, der påvirker beregningen af CO2-emissioner som følge af anvendelsen af kulstoffattige drivmidler, kunne det være hensigtsmæssigt, at Kommissionen vurderer behovet for at styrke sammenhængen mellem nærværende direktiv og de pågældende ændringer. Det er vigtigt at sikre, at køretøjsudstyr, der anvendes som en del af en vejafgiftstjeneste, indeholder data vedrørende tunge køretøjers CO2-emissioner og CO2-emissionsklasse, og at sådanne data er tilgængelige med henblik på udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne som fastsat i direktiv (EU) 2019/520.

| (35) | Lette køretøjer står for to tredjedele af vejtransportens negative miljø- og sundhedsmæssige virkninger. Det er derfor vigtigt at fremme anvendelsen af de reneste og mest energieffektive køretøjer gennem differentiering af vejafgifter efter deres specifikke CO2-emissioner og deres forurenende emissioner, der er fastsat i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EU) 2017/1151 (9) og i forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/631 (10). For at fremme anvendelsen af de reneste og mest effektive køretøjer bør medlemsstaterne have mulighed for at anvende betydeligt lavere vejafgifter og brugsafgifter for sådanne køretøjer. Medlemsstaterne bør have mulighed for at tage hensyn til forbedringer af køretøjets miljøpræstationer, som hænger sammen med dets omstilling til alternative drivmidler. Medlemsstaterne bør i den forbindelse have mulighed for at undtage drivmidler, der produceres af råprodukter med stor risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen (ILUC), hvor der konstateres en betydelig udvidelse af produktionsområdet til arealer med et stort kulstoflager. Et fortløbende abonnement eller enhver anden mekanisme, der er godkendt af vejafgiftsforvalteren, bør gøre det muligt for brugerne at drage fordel af en differentiering af vejafgifter eller brugsafgifter svarende til køretøjets forbedrede miljøpræstationer efter omstillingen. |
| --- | --- |

(35)

Lette køretøjer står for to tredjedele af vejtransportens negative miljø- og sundhedsmæssige virkninger. Det er derfor vigtigt at fremme anvendelsen af de reneste og mest energieffektive køretøjer gennem differentiering af vejafgifter efter deres specifikke CO2-emissioner og deres forurenende emissioner, der er fastsat i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EU) 2017/1151 (9) og i forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/631 (10). For at fremme anvendelsen af de reneste og mest effektive køretøjer bør medlemsstaterne have mulighed for at anvende betydeligt lavere vejafgifter og brugsafgifter for sådanne køretøjer. Medlemsstaterne bør have mulighed for at tage hensyn til forbedringer af køretøjets miljøpræstationer, som hænger sammen med dets omstilling til alternative drivmidler. Medlemsstaterne bør i den forbindelse have mulighed for at undtage drivmidler, der produceres af råprodukter med stor risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen (ILUC), hvor der konstateres en betydelig udvidelse af produktionsområdet til arealer med et stort kulstoflager. Et fortløbende abonnement eller enhver anden mekanisme, der er godkendt af vejafgiftsforvalteren, bør gøre det muligt for brugerne at drage fordel af en differentiering af vejafgifter eller brugsafgifter svarende til køretøjets forbedrede miljøpræstationer efter omstillingen.

| (36) | For ikke at ramme udviklingen og brugen af lette nulemissionskøretøjer på grund af den ekstra vægt, som nulemissionsteknologi indebærer, bør medlemsstaterne have mulighed for at anvende nedsatte satser eller undtagelser for disse køretøjer. |
| --- | --- |

(36)

For ikke at ramme udviklingen og brugen af lette nulemissionskøretøjer på grund af den ekstra vægt, som nulemissionsteknologi indebærer, bør medlemsstaterne have mulighed for at anvende nedsatte satser eller undtagelser for disse køretøjer.

| (37) | Trængsel, som alle motorkøretøjer bidrager til i varierende grad, udgør en omkostning på ca. 1 % af BNP. En væsentlig del af denne omkostning kan henføres til trængsel mellem byer. Der bør derfor være mulighed for at opkræve en specifik trængselsafgift, forudsat at den opkræves for både tunge og lette køretøjer. I betragtning af deres potentielle bidrag til at mindske trængsel kan medlemsstaterne undtage kollektive transportmidler, nemlig minibusser, rutebusser og busser, fra en sådan trængselsafgift. For at være effektiv og forholdsmæssig bør afgiften beregnes på grundlag af de marginale trængselsomkostninger og differentieres efter sted, tid og køretøjsklasse. |
| --- | --- |

(37)

Trængsel, som alle motorkøretøjer bidrager til i varierende grad, udgør en omkostning på ca. 1 % af BNP. En væsentlig del af denne omkostning kan henføres til trængsel mellem byer. Der bør derfor være mulighed for at opkræve en specifik trængselsafgift, forudsat at den opkræves for både tunge og lette køretøjer. I betragtning af deres potentielle bidrag til at mindske trængsel kan medlemsstaterne undtage kollektive transportmidler, nemlig minibusser, rutebusser og busser, fra en sådan trængselsafgift. For at være effektiv og forholdsmæssig bør afgiften beregnes på grundlag af de marginale trængselsomkostninger og differentieres efter sted, tid og køretøjsklasse.

| (38) | Vejafgifter kan mobilisere midler, der bidrager til at finansiere vedligeholdelsen og udviklingen af transportinfrastruktur af høj kvalitet. Det er derfor hensigtsmæssigt at kræve, at medlemsstaterne rapporterer fyldestgørende om anvendelsen af et sådant provenu. Det bør navnlig bidrage til at identificere mulige huller i finansieringen og til at øge offentlighedens accept af vejafgifter. Af hensyn til gennemsigtigheden vil det være hensigtsmæssigt, at medlemsstaterne giver trafikanterne visse oplysninger om vejafgifter og brugsafgifter, der pålægges på deres område, f.eks. oplysninger vedrørende anvendelsen af de indtægter, der genereres gennem anvendelsen af direktiv 1999/62/EF, differentieringen af infrastrukturafgifter, afgifter for eksterne omkostninger og det samlede provenu fra trængselsafgifter pr. køretøjsklasse. |
| --- | --- |

(38)

Vejafgifter kan mobilisere midler, der bidrager til at finansiere vedligeholdelsen og udviklingen af transportinfrastruktur af høj kvalitet. Det er derfor hensigtsmæssigt at kræve, at medlemsstaterne rapporterer fyldestgørende om anvendelsen af et sådant provenu. Det bør navnlig bidrage til at identificere mulige huller i finansieringen og til at øge offentlighedens accept af vejafgifter. Af hensyn til gennemsigtigheden vil det være hensigtsmæssigt, at medlemsstaterne giver trafikanterne visse oplysninger om vejafgifter og brugsafgifter, der pålægges på deres område, f.eks. oplysninger vedrørende anvendelsen af de indtægter, der genereres gennem anvendelsen af direktiv 1999/62/EF, differentieringen af infrastrukturafgifter, afgifter for eksterne omkostninger og det samlede provenu fra trængselsafgifter pr. køretøjsklasse.

| (39) | Trængselsafgifter bør afspejle de faktiske omkostninger, som køretøjet direkte påfører andre trafikanter og indirekte samfundet som helhed, på en forholdsmæssig måde. For at forhindre dem i uforholdsmæssigt at hindre den frie bevægelighed for personer og varer bør de være begrænset til specifikke beløb, som afspejler de samfundsmæssige marginalomkostninger ved trængsel i situationer med tæt på fuld kapacitet, nemlig når trafikmængden nærmer sig vejkapaciteten. Af samme grund bør en trængselsafgift ikke anvendes i kombination med en infrastrukturafgift, der er differentieret efter tidspunktet på dagen og typen af dag eller årstid med henblik på at mindske trængsel. For at maksimere de positive virkninger af trængselsafgifter bør det provenu, som de genererer, afsættes til projekter, som imødegår kilderne til trængsel. |
| --- | --- |

(39)

Trængselsafgifter bør afspejle de faktiske omkostninger, som køretøjet direkte påfører andre trafikanter og indirekte samfundet som helhed, på en forholdsmæssig måde. For at forhindre dem i uforholdsmæssigt at hindre den frie bevægelighed for personer og varer bør de være begrænset til specifikke beløb, som afspejler de samfundsmæssige marginalomkostninger ved trængsel i situationer med tæt på fuld kapacitet, nemlig når trafikmængden nærmer sig vejkapaciteten. Af samme grund bør en trængselsafgift ikke anvendes i kombination med en infrastrukturafgift, der er differentieret efter tidspunktet på dagen og typen af dag eller årstid med henblik på at mindske trængsel. For at maksimere de positive virkninger af trængselsafgifter bør det provenu, som de genererer, afsættes til projekter, som imødegår kilderne til trængsel.

| (40) | Under hensyntagen til at eksisterende koncessionskontrakter kan indeholde andre ordninger end dem, der er fastsat i dette direktiv, og for at sikre deres finansielle levedygtighed, er det hensigtsmæssigt at kræve, at eksisterende koncessionskontrakter kun skal opfylde kravet om at differentiere infrastrukturafgifterne, når de ændres væsentligt. |
| --- | --- |

(40)

Under hensyntagen til at eksisterende koncessionskontrakter kan indeholde andre ordninger end dem, der er fastsat i dette direktiv, og for at sikre deres finansielle levedygtighed, er det hensigtsmæssigt at kræve, at eksisterende koncessionskontrakter kun skal opfylde kravet om at differentiere infrastrukturafgifterne, når de ændres væsentligt.

| (41) | Forhøjelser af infrastrukturafgiften kan også udgøre et nyttigt bidrag til at løse problemer i forbindelse med betydelige miljøskader eller trængsel, der skyldes benyttelsen af visse veje, og ikke kun i bjergområder. Den nuværende begrænsning, som begrænser anvendelsen af forhøjelser til sådanne områder, bør derfor fjernes. Hvis to eller flere medlemsstater pålægger større forhøjelser i samme korridor, er det nødvendigt at tage i betragtning, at disse forhøjelser kan have negativ virkning for andre medlemsstater i samme korridor. For at undgå dobbelt opkrævning hos brugerne bør forhøjelser desuden udelukkes på vejafsnit, hvor der anvendes en trængselsafgift. Med henblik herpå og for at undgå, at udkantsområders økonomiske udvikling påvirkes i negativ retning, og for at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at forkaste de planer, der er fremlagt af en medlemsstat, om at lægge en forhøjet infrastrukturafgift på specifikke vejafsnit, hvor der jævnligt er trængsel, eller hvor vejtrafikken forårsager væsentlige miljøskader, eller at forlange disse planer ændret. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (11). |
| --- | --- |

(41)

Forhøjelser af infrastrukturafgiften kan også udgøre et nyttigt bidrag til at løse problemer i forbindelse med betydelige miljøskader eller trængsel, der skyldes benyttelsen af visse veje, og ikke kun i bjergområder. Den nuværende begrænsning, som begrænser anvendelsen af forhøjelser til sådanne områder, bør derfor fjernes. Hvis to eller flere medlemsstater pålægger større forhøjelser i samme korridor, er det nødvendigt at tage i betragtning, at disse forhøjelser kan have negativ virkning for andre medlemsstater i samme korridor. For at undgå dobbelt opkrævning hos brugerne bør forhøjelser desuden udelukkes på vejafsnit, hvor der anvendes en trængselsafgift. Med henblik herpå og for at undgå, at udkantsområders økonomiske udvikling påvirkes i negativ retning, og for at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at forkaste de planer, der er fremlagt af en medlemsstat, om at lægge en forhøjet infrastrukturafgift på specifikke vejafsnit, hvor der jævnligt er trængsel, eller hvor vejtrafikken forårsager væsentlige miljøskader, eller at forlange disse planer ændret. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (11).

| (42) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage gennemførelsesretsakter for at angive CO2-referenceemissionerne for de undergrupper af tunge køretøjer, der ikke er omfattet af artikel 2, stk. 1, litra a)-d), i forordning (EU) 2019/1242. Kommissionen bør gengive de data, der er relevante for sådanne køretøjsgrupper, og som er offentliggjort i den rapport, der er omhandlet i artikel 10 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/956 (12). I betragtning af den begrænsede karakter af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, er det ikke nødvendigt at fastsætte bestemmelser om, at et udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne foretager kontrol forud for vedtagelsen heraf. |
| --- | --- |

(42)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage gennemførelsesretsakter for at angive CO2-referenceemissionerne for de undergrupper af tunge køretøjer, der ikke er omfattet af artikel 2, stk. 1, litra a)-d), i forordning (EU) 2019/1242. Kommissionen bør gengive de data, der er relevante for sådanne køretøjsgrupper, og som er offentliggjort i den rapport, der er omhandlet i artikel 10 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/956 (12). I betragtning af den begrænsede karakter af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, er det ikke nødvendigt at fastsætte bestemmelser om, at et udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne foretager kontrol forud for vedtagelsen heraf.

| (43) | Hvis en medlemsstat indfører et vejafgiftssystem, kan ydet kompensation i visse tilfælde føre til forskelsbehandling af udefrakommende trafikanter. Muligheden for at yde kompensation bør derfor begrænses til tilfælde med vejafgifter og bør ikke længere være til rådighed i forbindelse med brugsafgifter. |
| --- | --- |

(43)

Hvis en medlemsstat indfører et vejafgiftssystem, kan ydet kompensation i visse tilfælde føre til forskelsbehandling af udefrakommende trafikanter. Muligheden for at yde kompensation bør derfor begrænses til tilfælde med vejafgifter og bør ikke længere være til rådighed i forbindelse med brugsafgifter.

| (44) | For at udnytte potentielle synergier mellem eksisterende vejafgiftssystemer og for at mindske driftsomkostningerne bør Kommissionen inddrages fuldt ud i samarbejdet mellem de medlemsstater, der agter at indføre fælles vejafgiftssystemer. |
| --- | --- |

(44)

For at udnytte potentielle synergier mellem eksisterende vejafgiftssystemer og for at mindske driftsomkostningerne bør Kommissionen inddrages fuldt ud i samarbejdet mellem de medlemsstater, der agter at indføre fælles vejafgiftssystemer.

| (45) | Det er nødvendigt at give medlemsstaterne mulighed for at finansiere opførelse, drift, vedligeholdelse og udvikling af installationer med henblik på energi eller drivmidler til lavemissions- og nulemissionskøretøjer med det sigte at lette elektrificering af vejene. Hvis en medlemsstat agter at finansiere disse elektriske installationer uafhængigt af finansieringen af vejinfrastrukturen, bør dette direktiv navnlig ikke forhindre den pågældende medlemsstat i at lægge afgifter på anvendelsen af disse installationer. |
| --- | --- |

(45)

Det er nødvendigt at give medlemsstaterne mulighed for at finansiere opførelse, drift, vedligeholdelse og udvikling af installationer med henblik på energi eller drivmidler til lavemissions- og nulemissionskøretøjer med det sigte at lette elektrificering af vejene. Hvis en medlemsstat agter at finansiere disse elektriske installationer uafhængigt af finansieringen af vejinfrastrukturen, bør dette direktiv navnlig ikke forhindre den pågældende medlemsstat i at lægge afgifter på anvendelsen af disse installationer.

| (46) | Målet for dette direktiv, nemlig at sikre, at nationale afgifter på køretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer anvendes på en sammenhængende måde, som sikrer ligebehandling i hele Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af vejtransportens grænseoverskridende dimension og de problemer, som dette direktiv har til formål at afhjælpe, bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(46)

Målet for dette direktiv, nemlig at sikre, at nationale afgifter på køretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer anvendes på en sammenhængende måde, som sikrer ligebehandling i hele Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af vejtransportens grænseoverskridende dimension og de problemer, som dette direktiv har til formål at afhjælpe, bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (47) | Det er nødvendigt at sikre, at afgifterne for eksterne omkostninger fortsat afspejler omkostningerne ved luftforurening, støj og klimaændringer forårsaget af tunge køretøjer så nøjagtigt som muligt, uden at afgiftssystemet gøres unødigt kompliceret, for at fremme anvendelsen af de mest energieffektive køretøjer og at bevare incitamenternes effektivitet og holde differentieringen af vejafgifter ajour. |
| --- | --- |

(47)

Det er nødvendigt at sikre, at afgifterne for eksterne omkostninger fortsat afspejler omkostningerne ved luftforurening, støj og klimaændringer forårsaget af tunge køretøjer så nøjagtigt som muligt, uden at afgiftssystemet gøres unødigt kompliceret, for at fremme anvendelsen af de mest energieffektive køretøjer og at bevare incitamenternes effektivitet og holde differentieringen af vejafgifter ajour.

| (48) | Derfor bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) for så vidt angår tilpasningen af referenceværdierne for afgifter for eksterne omkostninger, der er fastsat i bilag IIIb og IIIc til direktiv 1999/62/EF, til de videnskabelige og tekniske fremskridt. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (13). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(48)

Derfor bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) for så vidt angår tilpasningen af referenceværdierne for afgifter for eksterne omkostninger, der er fastsat i bilag IIIb og IIIc til direktiv 1999/62/EF, til de videnskabelige og tekniske fremskridt. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (13). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (49) | Direktiv 1999/62/EF, 1999/37/EF og (EU) 2019/520 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(49)

Direktiv 1999/62/EF, 1999/37/EF og (EU) 2019/520 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændring af direktiv 1999/62/EF

I direktiv 1999/62/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Overskriften affattes således:

  »Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/62/EF af 17. juni 1999 om afgifter på køretøjer for benyttelse af vejinfrastrukturer«. |
| --- | --- |

1)

Overskriften affattes således:

»Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/62/EF af 17. juni 1999 om afgifter på køretøjer for benyttelse af vejinfrastrukturer«.

| 2) | Artikel 1 og 2 affattes således:

  »Artikel 1

  1.   Dette direktiv finder anvendelse på:


  a) | køretøjsafgifter for tunge godskøretøjer |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 1 og 2 affattes således:

»Artikel 1

1.   Dette direktiv finder anvendelse på:

a)

køretøjsafgifter for tunge godskøretøjer

| b) | vejafgifter og brugsafgifter for køretøjer. |
| --- | --- |

b)

vejafgifter og brugsafgifter for køretøjer.

2.   Direktivet finder ikke anvendelse på køretøjer, som udelukkende anvendes i medlemsstaternes ikkeeuropæiske områder.

3.   Direktivet finder ikke anvendelse på køretøjer, som er registreret på De Kanariske Øer og i Ceuta og Melilla og på Azorerne og Madeira, og som udelukkende udfører transport i disse områder eller mellem disse områder og henholdsvis Spaniens og Portugals kontinentale områder.

Artikel 2

1.   I dette direktiv forstås ved:

| 1) | »transeuropæisk vejnet«: den vejtransportinfrastruktur, der er omhandlet i kapitel II, afsnit 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 (*), som vist på kortene i nævnte forordnings bilag I |
| --- | --- |

1)

»transeuropæisk vejnet«: den vejtransportinfrastruktur, der er omhandlet i kapitel II, afsnit 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 (*), som vist på kortene i nævnte forordnings bilag I

| 2) | »transeuropæisk hovedtransportnet«: transportinfrastruktur identificeret i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/2013 |
| --- | --- |

2)

»transeuropæisk hovedtransportnet«: transportinfrastruktur identificeret i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/2013

| 3) | »anlægsomkostninger«: omkostninger i forbindelse med anlæggelsen, herunder eventuelle finansieringsomkostninger, til en af følgende:


  a) | ny infrastruktur eller forbedringer af ny infrastruktur, herunder omfattende strukturreparationer |
| --- | --- | --- |

3)

»anlægsomkostninger«: omkostninger i forbindelse med anlæggelsen, herunder eventuelle finansieringsomkostninger, til en af følgende:

a)

ny infrastruktur eller forbedringer af ny infrastruktur, herunder omfattende strukturreparationer

| b) | infrastruktur eller forbedringer af infrastruktur, herunder omfattende strukturreparationer, der er blevet færdiggjort højst 30 år før den 10. juni 2008, for så vidt der allerede var indført vejafgiftsordninger den 10. juni 2008, eller som er blevet færdiggjort højst 30 år inden indførelsen af nye vejafgiftsordninger, der måtte blive indført efter den 10. juni 2008, eller |
| --- | --- |

b)

infrastruktur eller forbedringer af infrastruktur, herunder omfattende strukturreparationer, der er blevet færdiggjort højst 30 år før den 10. juni 2008, for så vidt der allerede var indført vejafgiftsordninger den 10. juni 2008, eller som er blevet færdiggjort højst 30 år inden indførelsen af nye vejafgiftsordninger, der måtte blive indført efter den 10. juni 2008, eller

| c) | infrastruktur eller forbedringer af infrastruktur, der afsluttes inden tidsfristerne, der er omhandlet i litra b), såfremt:


  i) | en medlemsstat har indført et vejafgiftssystem, hvorefter disse omkostninger dækkes gennem en kontrakt med en vejafgiftsforvalter eller andre retsakter med tilsvarende virkning, som trådte i kraft inden den 10. juni 2008, eller |
| --- | --- | --- |

c)

infrastruktur eller forbedringer af infrastruktur, der afsluttes inden tidsfristerne, der er omhandlet i litra b), såfremt:

i)

en medlemsstat har indført et vejafgiftssystem, hvorefter disse omkostninger dækkes gennem en kontrakt med en vejafgiftsforvalter eller andre retsakter med tilsvarende virkning, som trådte i kraft inden den 10. juni 2008, eller

| ii) | en medlemsstat kan påvise, at der ved anlæg af den pågældende infrastruktur var beregnet en livscyklus på mere end 30 år |
| --- | --- |

ii)

en medlemsstat kan påvise, at der ved anlæg af den pågældende infrastruktur var beregnet en livscyklus på mere end 30 år

| 4) | »finansieringsomkostninger«: renter på lån og udbytte af aktionærers finansiering af egenkapital |
| --- | --- |

4)

»finansieringsomkostninger«: renter på lån og udbytte af aktionærers finansiering af egenkapital

| 5) | »omfattende strukturreparationer«: strukturreparationer bortset fra reparationer, der ikke længere er til fordel for trafikanterne, navnlig hvis reparationsarbejdet er blevet erstattet af et nyt slidlag eller andre anlægsarbejder |
| --- | --- |

5)

»omfattende strukturreparationer«: strukturreparationer bortset fra reparationer, der ikke længere er til fordel for trafikanterne, navnlig hvis reparationsarbejdet er blevet erstattet af et nyt slidlag eller andre anlægsarbejder

| 6) | »motorvej«: en vej, som specielt er anlagt og bygget til færdsel med motorkøretøjer, som ikke har tilkørsel til tilgrænsende ejendomme, og som opfylder følgende kriterier:


  a) | den har i de to færdselsretninger særskilte vejbaner, der, bortset fra særlige steder eller midlertidigt, er adskilt fra hinanden enten ved en midterrabat, der ikke er bestemt til færdsel, eller undtagelsesvis ved andre midler |
| --- | --- | --- |

6)

»motorvej«: en vej, som specielt er anlagt og bygget til færdsel med motorkøretøjer, som ikke har tilkørsel til tilgrænsende ejendomme, og som opfylder følgende kriterier:

a)

den har i de to færdselsretninger særskilte vejbaner, der, bortset fra særlige steder eller midlertidigt, er adskilt fra hinanden enten ved en midterrabat, der ikke er bestemt til færdsel, eller undtagelsesvis ved andre midler

| b) | den krydses ikke i samme niveau af anden vej, jernbane, sporvognslinje, cykelsti eller gangsti, og |
| --- | --- |

b)

den krydses ikke i samme niveau af anden vej, jernbane, sporvognslinje, cykelsti eller gangsti, og

| c) | den er særligt afmærket som motorvej |
| --- | --- |

c)

den er særligt afmærket som motorvej

| 7) | »vejafgift«: et bestemt beløb, der skal betales for et køretøj, og som afhænger af den tilbagelagte afstand på en bestemt infrastruktur og af køretøjstypen, hvor betalingen giver dette køretøj ret til at benytte infrastrukturen, og hvori der indgår en eller flere af følgende afgifter:


  a) | en infrastrukturafgift |
| --- | --- | --- |

7)

»vejafgift«: et bestemt beløb, der skal betales for et køretøj, og som afhænger af den tilbagelagte afstand på en bestemt infrastruktur og af køretøjstypen, hvor betalingen giver dette køretøj ret til at benytte infrastrukturen, og hvori der indgår en eller flere af følgende afgifter:

a)

en infrastrukturafgift

| b) | en trængselsafgift, eller |
| --- | --- |

b)

en trængselsafgift, eller

| c) | en afgift for eksterne omkostninger |
| --- | --- |

c)

en afgift for eksterne omkostninger

| 8) | »infrastrukturafgift«: en afgift, der pålægges med henblik på at dække en medlemsstats omkostninger til anlæg, vedligeholdelse, drift og udvikling i forbindelse med infrastruktur |
| --- | --- |

8)

»infrastrukturafgift«: en afgift, der pålægges med henblik på at dække en medlemsstats omkostninger til anlæg, vedligeholdelse, drift og udvikling i forbindelse med infrastruktur

| 9) | »afgift for eksterne omkostninger«: en afgift, der pålægges med henblik på at dække omkostninger som følge af en eller flere af følgende:


  a) | trafikbaseret luftforurening |
| --- | --- | --- |

9)

»afgift for eksterne omkostninger«: en afgift, der pålægges med henblik på at dække omkostninger som følge af en eller flere af følgende:

a)

trafikbaseret luftforurening

| b) | trafikbaseret støjforurening, eller |
| --- | --- |

b)

trafikbaseret støjforurening, eller

| c) | trafikbaserede CO2-emissioner |
| --- | --- |

c)

trafikbaserede CO2-emissioner

| 10) | »omkostninger ved trafikbaseret luftforurening«: omkostninger som følge af skader på menneskers sundhed og miljøskader, der skyldes udledning af partikler og ozonprækursorer såsom NOx og flygtige organiske forbindelser fra et køretøj under brugen |
| --- | --- |

10)

»omkostninger ved trafikbaseret luftforurening«: omkostninger som følge af skader på menneskers sundhed og miljøskader, der skyldes udledning af partikler og ozonprækursorer såsom NOx og flygtige organiske forbindelser fra et køretøj under brugen

| 11) | »omkostninger ved trafikbaseret støj«: omkostninger som følge af skader på menneskers sundhed og miljøskader, der skyldes støj fra køretøjer selv eller fra deres kontakt med vejbanen |
| --- | --- |

11)

»omkostninger ved trafikbaseret støj«: omkostninger som følge af skader på menneskers sundhed og miljøskader, der skyldes støj fra køretøjer selv eller fra deres kontakt med vejbanen

| 12) | »omkostninger ved trafikbaserede CO2-emissioner«: omkostninger som følge af skader, der skyldes udledning af CO2 fra et køretøj under brugen |
| --- | --- |

12)

»omkostninger ved trafikbaserede CO2-emissioner«: omkostninger som følge af skader, der skyldes udledning af CO2 fra et køretøj under brugen

| 13) | »trængsel«: en situation, hvor trafikmængden nærmer sig eller overstiger vejens kapacitet |
| --- | --- |

13)

»trængsel«: en situation, hvor trafikmængden nærmer sig eller overstiger vejens kapacitet

| 14) | »trængselsafgift«: en afgift, der lægges på køretøjer med henblik på at dække en medlemsstats omkostninger ved trængsel og mindske trængsel |
| --- | --- |

14)

»trængselsafgift«: en afgift, der lægges på køretøjer med henblik på at dække en medlemsstats omkostninger ved trængsel og mindske trængsel

| 15) | »vægtet gennemsnitlig infrastrukturafgift«: det samlede provenu fra en infrastrukturafgift i løbet af en given periode divideret med de tilbagelagte køretøjskilometer for tunge køretøjer på de afgiftsbelagte vejafsnit i samme periode |
| --- | --- |

15)

»vægtet gennemsnitlig infrastrukturafgift«: det samlede provenu fra en infrastrukturafgift i løbet af en given periode divideret med de tilbagelagte køretøjskilometer for tunge køretøjer på de afgiftsbelagte vejafsnit i samme periode

| 16) | »brugsafgift«: betaling af et bestemt beløb, der giver et køretøj ret til at benytte de i artikel 7, stk. 1 og 2, nævnte infrastrukturer i et nærmere bestemt tidsrum |
| --- | --- |

16)

»brugsafgift«: betaling af et bestemt beløb, der giver et køretøj ret til at benytte de i artikel 7, stk. 1 og 2, nævnte infrastrukturer i et nærmere bestemt tidsrum

| 17) | »køretøj«: et motorkøretøj med fire eller flere hjul eller en kombination af sammenkoblede køretøjer, som er beregnet til eller benyttes til vejtransport af passagerer eller gods |
| --- | --- |

17)

»køretøj«: et motorkøretøj med fire eller flere hjul eller en kombination af sammenkoblede køretøjer, som er beregnet til eller benyttes til vejtransport af passagerer eller gods

| 18) | »tungt køretøj«: et køretøj, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt overstiger 3,5 ton |
| --- | --- |

18)

»tungt køretøj«: et køretøj, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt overstiger 3,5 ton

| 19) | »tungt godskøretøj«: et tungt køretøj beregnet til godstransport |
| --- | --- |

19)

»tungt godskøretøj«: et tungt køretøj beregnet til godstransport

| 20) | »rutebus og bus«: et tungt køretøj beregnet til transport af flere end otte passagerer ud over føreren |
| --- | --- |

20)

»rutebus og bus«: et tungt køretøj beregnet til transport af flere end otte passagerer ud over føreren

| 21) | »let køretøj«: et køretøj, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt ikke overstiger 3,5 ton |
| --- | --- |

21)

»let køretøj«: et køretøj, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt ikke overstiger 3,5 ton

| 22) | »personbil«: et let køretøj beregnet til transport af højst otte passagerer ud over føreren |
| --- | --- |

22)

»personbil«: et let køretøj beregnet til transport af højst otte passagerer ud over føreren

| 23) | »køretøj af historisk betydning«: et køretøj af historisk betydning, som defineret i artikel 3, nr. 7), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/45/EU (**) |
| --- | --- |

23)

»køretøj af historisk betydning«: et køretøj af historisk betydning, som defineret i artikel 3, nr. 7), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/45/EU (**)

| 24) | »minibus«: et let køretøj beregnet til transport af flere end otte passagerer ud over føreren |
| --- | --- |

24)

»minibus«: et let køretøj beregnet til transport af flere end otte passagerer ud over føreren

| 25) | »campingbil«: et køretøj, der er indrettet til beboelse og har sæder og et bord, sovepladser, enten separate eller ved omdannelse af siddepladserne, madlavningsfaciliteter og opbevaringsfaciliteter |
| --- | --- |

25)

»campingbil«: et køretøj, der er indrettet til beboelse og har sæder og et bord, sovepladser, enten separate eller ved omdannelse af siddepladserne, madlavningsfaciliteter og opbevaringsfaciliteter

| 26) | »let erhvervskøretøj«: et let køretøj beregnet til godstransport |
| --- | --- |

26)

»let erhvervskøretøj«: et let køretøj beregnet til godstransport

| 27) | »varevogn«: et let køretøj som omhandlet i del C, punkt 4.2, i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/858 (***) |
| --- | --- |

27)

»varevogn«: et let køretøj som omhandlet i del C, punkt 4.2, i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/858 (***)

| 28) | »CO2-emissioner fra et tungt køretøj«: dets specifikke CO2-emissioner i punkt 2.3 i dets kundeinformationsfil som fastsat i del II i bilag IV til Kommissionens forordning (EU) 2017/2400 (****) |
| --- | --- |

28)

»CO2-emissioner fra et tungt køretøj«: dets specifikke CO2-emissioner i punkt 2.3 i dets kundeinformationsfil som fastsat i del II i bilag IV til Kommissionens forordning (EU) 2017/2400 (****)

| 29) | »nulemissionskøretøj«:


  a) | et tungt nulemissionskøretøj som defineret i artikel 3, nr. 11), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1242 (*****), eller |
| --- | --- | --- |

29)

»nulemissionskøretøj«:

a)

et tungt nulemissionskøretøj som defineret i artikel 3, nr. 11), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1242 (*****), eller

| b) | en personbil, en minibus eller et let erhvervskøretøj uden forbrændingsmotor |
| --- | --- |

b)

en personbil, en minibus eller et let erhvervskøretøj uden forbrændingsmotor

| 30) | »tungt lavemissionskøretøj«:


  a) | et tungt lavemissionskøretøj som defineret i artikel 3, nr. 12), i forordning (EU) 2019/1242, eller |
| --- | --- | --- |

30)

»tungt lavemissionskøretøj«:

a)

et tungt lavemissionskøretøj som defineret i artikel 3, nr. 12), i forordning (EU) 2019/1242, eller

| b) | et tungt køretøj, der ikke er omfattet nævnte forordnings artikel 2, stk. 1, litra a)-d), og hvis CO2-emissioner er mindre end 50 % af CO2-referenceemissionerne fra dets køretøjsgruppe, dog ikke et nulemissionskøretøj |
| --- | --- |

b)

et tungt køretøj, der ikke er omfattet nævnte forordnings artikel 2, stk. 1, litra a)-d), og hvis CO2-emissioner er mindre end 50 % af CO2-referenceemissionerne fra dets køretøjsgruppe, dog ikke et nulemissionskøretøj

| 31) | »transportvirksomhed«: enhver virksomhed, der udfører vejtransport af gods eller passagerer |
| --- | --- |

31)

»transportvirksomhed«: enhver virksomhed, der udfører vejtransport af gods eller passagerer

| 32) | »EURO 0«-, »EURO I«-, »EURO II«-, »EURO III«-, »EURO IV«-, »EURO V«-, »EEV«-, »EURO VI«-emissionsklasse«: et tungt køretøj, der opfylder emissionsgrænserne som anført i bilag 0 |
| --- | --- |

32)

»EURO 0«-, »EURO I«-, »EURO II«-, »EURO III«-, »EURO IV«-, »EURO V«-, »EEV«-, »EURO VI«-emissionsklasse«: et tungt køretøj, der opfylder emissionsgrænserne som anført i bilag 0

| 33) | »type af tungt køretøj«: et tungt køretøj kategoriseret efter antal aksler, dets dimensioner eller vægt eller anden køretøjsklassifikation, som afspejler slidskader på vejene, f.eks. det klassifikationssystem for vejskader, der fremgår af bilag IV, såfremt det anvendte klassifikationssystem er baseret på køretøjskarakteristika, som enten findes i den køretøjsdokumentation, der anvendes i samtlige medlemsstater, eller som er umiddelbart synlige |
| --- | --- |

33)

»type af tungt køretøj«: et tungt køretøj kategoriseret efter antal aksler, dets dimensioner eller vægt eller anden køretøjsklassifikation, som afspejler slidskader på vejene, f.eks. det klassifikationssystem for vejskader, der fremgår af bilag IV, såfremt det anvendte klassifikationssystem er baseret på køretøjskarakteristika, som enten findes i den køretøjsdokumentation, der anvendes i samtlige medlemsstater, eller som er umiddelbart synlige

| 34) | »undergruppe af køretøjer«: en undergruppe af køretøjer som defineret i artikel 3, nr. 8), i forordning (EU) 2019/1242 |
| --- | --- |

34)

»undergruppe af køretøjer«: en undergruppe af køretøjer som defineret i artikel 3, nr. 8), i forordning (EU) 2019/1242

| 35) | »køretøjsgruppe«: en gruppe af køretøjer som anført i tabel 1 i bilag I til forordning (EU) 2017/2400 |
| --- | --- |

35)

»køretøjsgruppe«: en gruppe af køretøjer som anført i tabel 1 i bilag I til forordning (EU) 2017/2400

| 36) | »indberetningsperiode for år Y«: indberetningsperiode for år Y som defineret i artikel 3, nr. 3), i forordning (EU) 2019/1242 |
| --- | --- |

36)

»indberetningsperiode for år Y«: indberetningsperiode for år Y som defineret i artikel 3, nr. 3), i forordning (EU) 2019/1242

| 37) | »emissionsreduktionskurve« for indberetningsperioden for år (Y) og undergruppe af køretøjer (sg), nemlig ETY,sg: produktet af den årlige CO2-emissionsreduktionsfaktor (R-ETY) gange CO2-referenceemissionerne (rCO2sg) for undergruppe sg, nemlig ETY,sg = R-ETY x rCO2sg; for årene Y ≤ 2030 er R-ETY og rCO2sg begge fastlagt i overensstemmelse med punkt 5.1 i bilag I til forordning (EU) 2019/1242; for årene Y > 2030 fastsættes R-ETY til 0,70; rCO2sg finder anvendelse som tilpasset ved delegerede retsakter vedtaget i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2019/1242 for de indberetningsperioder, der begynder efter de respektive anvendelsesdatoer for disse delegerede retsakter |
| --- | --- |

37)

»emissionsreduktionskurve« for indberetningsperioden for år (Y) og undergruppe af køretøjer (sg), nemlig ETY,sg: produktet af den årlige CO2-emissionsreduktionsfaktor (R-ETY) gange CO2-referenceemissionerne (rCO2sg) for undergruppe sg, nemlig ETY,sg = R-ETY x rCO2sg; for årene Y ≤ 2030 er R-ETY og rCO2sg begge fastlagt i overensstemmelse med punkt 5.1 i bilag I til forordning (EU) 2019/1242; for årene Y > 2030 fastsættes R-ETY til 0,70; rCO2sg finder anvendelse som tilpasset ved delegerede retsakter vedtaget i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2019/1242 for de indberetningsperioder, der begynder efter de respektive anvendelsesdatoer for disse delegerede retsakter

| 38) | »CO2-referenceemissioner fra en køretøjsgruppe«:


  a) | for køretøjer, der er omfattet af forordning (EU) 2019/1242, det beløb, der udregnes i overensstemmelse med formlen i punkt 3 i bilag I til nævnte forordning |
| --- | --- | --- |

38)

»CO2-referenceemissioner fra en køretøjsgruppe«:

a)

for køretøjer, der er omfattet af forordning (EU) 2019/1242, det beløb, der udregnes i overensstemmelse med formlen i punkt 3 i bilag I til nævnte forordning

| b) | for køretøjer, der ikke er omfattet af forordning (EU) 2019/1242, den gennemsnitsværdi af alle CO2-emissioner fra køretøjer i den pågældende køretøjsgruppe, der er indberettet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/956 (******) for den første indberetningsperiode, som begynder efter den dato, hvor registrering, salg eller ibrugtagning af køretøjer i den pågældende køretøjsgruppe, der ikke opfylder forpligtelserne i artikel 9 i forordning (EU) 2017/2400, er forbudt i overensstemmelse med artikel 24 i forordning (EU) 2017/2400 |
| --- | --- |

b)

for køretøjer, der ikke er omfattet af forordning (EU) 2019/1242, den gennemsnitsværdi af alle CO2-emissioner fra køretøjer i den pågældende køretøjsgruppe, der er indberettet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/956 (******) for den første indberetningsperiode, som begynder efter den dato, hvor registrering, salg eller ibrugtagning af køretøjer i den pågældende køretøjsgruppe, der ikke opfylder forpligtelserne i artikel 9 i forordning (EU) 2017/2400, er forbudt i overensstemmelse med artikel 24 i forordning (EU) 2017/2400

| 39) | »koncessionskontrakt«: en koncession på bygge- og anlægsarbejder eller en koncession på tjenesteydelser som defineret i artikel 5, nr. 1), litra a) eller b), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU (*******) |
| --- | --- |

39)

»koncessionskontrakt«: en koncession på bygge- og anlægsarbejder eller en koncession på tjenesteydelser som defineret i artikel 5, nr. 1), litra a) eller b), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU (*******)

| 40) | »koncessionsvejafgift«: en vejafgift, der pålægges af en koncessionshaver i henhold til en koncessionskontrakt |
| --- | --- |

40)

»koncessionsvejafgift«: en vejafgift, der pålægges af en koncessionshaver i henhold til en koncessionskontrakt

| 41) | »væsentligt ændret vejafgifts- eller brugsafgiftsordning«: en vejafgifts- eller brugsafgiftsordning, hvor ændringen af satser forventes at øge provenuet med mere end 10 % i sammenligning med det foregående regnskabsår, når bortses fra virkningen af en stigning i trafikken, og efter korrektion for inflation målt ved ændringerne i EU's harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP), eksklusive energi og uforarbejdede fødevarer, som offentliggøres af Kommissionen (Eurostat). |
| --- | --- |

41)

»væsentligt ændret vejafgifts- eller brugsafgiftsordning«: en vejafgifts- eller brugsafgiftsordning, hvor ændringen af satser forventes at øge provenuet med mere end 10 % i sammenligning med det foregående regnskabsår, når bortses fra virkningen af en stigning i trafikken, og efter korrektion for inflation målt ved ændringerne i EU's harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP), eksklusive energi og uforarbejdede fødevarer, som offentliggøres af Kommissionen (Eurostat).

2.   Med henblik på stk. 1, nr. 2):

| a) | må den andel af anlægsomkostningerne, der medregnes, under alle omstændigheder ikke overstige den del af den på indeværende tidspunkt beregnede livscyklus for infrastrukturkomponenterne, der fortsætter efter den 10. juni 2008 eller efter den dato, hvor de nye vejafgiftsordninger indføres, hvis denne dato ligger senere |
| --- | --- |

a)

må den andel af anlægsomkostningerne, der medregnes, under alle omstændigheder ikke overstige den del af den på indeværende tidspunkt beregnede livscyklus for infrastrukturkomponenterne, der fortsætter efter den 10. juni 2008 eller efter den dato, hvor de nye vejafgiftsordninger indføres, hvis denne dato ligger senere

| b) | kan omkostninger til infrastruktur eller forbedringer af infrastruktur omfatte alle former for specifikke infrastrukturudgifter, hvis formål er at mindske støjgener, indføre innovative teknologier eller forbedre færdselssikkerheden, og faktiske betalinger afholdt af infrastrukturforvalteren svarende til objektive miljøtiltag, som f.eks. beskyttelse mod jordforurening. |
| --- | --- |

b)

kan omkostninger til infrastruktur eller forbedringer af infrastruktur omfatte alle former for specifikke infrastrukturudgifter, hvis formål er at mindske støjgener, indføre innovative teknologier eller forbedre færdselssikkerheden, og faktiske betalinger afholdt af infrastrukturforvalteren svarende til objektive miljøtiltag, som f.eks. beskyttelse mod jordforurening.

3.   Medlemsstaterne kan behandle en campingbil enten som en rutebus eller bus eller som en personbil., jf. dog artikel 7da, stk. 3.

(*)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1)."

*

(**)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/45/EU af 3. april 2014 om periodisk teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil og om ophævelse af direktiv 2009/40/EF (EUT L 127 af 29.4.2014, s. 51)."

**

(***)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/858 af 30. maj 2018 om godkendelse og markedsovervågning af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer, om ændring af forordning (EF) nr. 715/2007 og (EF) nr. 595/2009 og om ophævelse af direktiv 2007/46/EF (EUT L 151 af 14.6.2018, s. 1)."

***

(****)  Kommissionens forordning (EU) 2017/2400 af 12. december 2017 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 595/2009 for så vidt angår bestemmelse af CO2-emissioner og brændstofforbrug for tunge køretøjer og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF og Kommissionens forordning (EU) nr. 582/2011 (EUT L 349 af 29.12.2017, s. 1)."

****

2

(*****)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1242 af 20. juni 2019 om fastsættelse af præstationsnormer for nye tunge køretøjers CO2-emissioner og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 595/2009 og (EU) 2018/956 og Rådets direktiv 96/53/EF (EUT L 198 af 25.7.2019, s. 202)."

*****

2

(******)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/956 af 28. juni 2018 om overvågning og indberetning af nye tunge køretøjers CO2-emissioner og brændstofforbrug (EUT L 173 af 9.7.2018, s. 1)."

******

2

(*******)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU af 26. februar 2014 om tildeling af koncessionskontrakter (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 1).«
  "

*******

| 3) | Artikel 7 og 7a affattes således:

  »Artikel 7

  1.   Medlemsstaterne kan opretholde eller indføre vejafgifter eller brugsafgifter på det transeuropæiske vejnet eller på visse afsnit af dette net og på alle andre yderligere afsnit af deres motorvejsnet, der ikke indgår i det transeuropæiske vejnet, på de betingelser, der er fastsat i denne artikels stk. 4-14 og artikel 7a-7k, jf. dog artikel 9, stk. 1a.


  2.   Stk. 1 berører ikke medlemsstaternes ret til under overholdelse af TEUF at anvende vejafgifter og brugsafgifter på andre veje, forudsat at opkrævning af vejafgifter og brugsafgifter for disse andre veje ikke indebærer forskelsbehandling af den internationale trafik og ikke medfører konkurrenceforvridning mellem virksomheder. Vejafgifter og brugsafgifter på andre veje end veje, der udgør en del af det transeuropæiske vejnet, og andre veje end motorveje skal opfylde betingelserne i denne artikels stk. 4 og 5, artikel 7a og artikel 7j, stk. 1, 2 og 4.


  3.   Med forbehold af andre bestemmelser i dette direktiv kan vejafgifter og brugsafgifter for forskellige køretøjsklasser såsom tunge køretøjer, tunge godskøretøjer, busser og rutebusser, lette køretøjer, lette erhvervskøretøjer, minibusser og personbiler indføres eller opretholdes uafhængigt af hinanden. Hvis medlemsstaterne opkræver afgifter for personbiler, skal de dog også opkræve afgifter for lette erhvervskøretøjer.


  4.   Medlemsstaterne må ikke opkræve både vejafgifter og brugsafgifter for en og samme køretøjsklasse for benyttelse af et enkelt vejafsnit. I medlemsstater, hvor brug af vejnettet er afgiftsbelagt, kan der dog også lægges afgift på afbenyttelse af broer, tunneller og bjergpas.
  Medlemsstaterne kan beslutte ikke at anvende artikel 7ca, stk. 3, artikel 7ga, stk. 1, og artikel 7gb, stk. 2, på sådanne vejafgifter for afbenyttelse af broer, tunneller og bjergpas, hvis en af eller begge følgende betingelser er opfyldt:


  a) | det ville ikke være teknisk gennemførligt at anvende artikel 7ca, stk. 3, artikel 7ga, stk. 1, og artikel 7gb, stk. 2, med henblik på at indføre en sådan differentiering i det pågældende vejafgiftssystem |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 7 og 7a affattes således:

»Artikel 7

1.   Medlemsstaterne kan opretholde eller indføre vejafgifter eller brugsafgifter på det transeuropæiske vejnet eller på visse afsnit af dette net og på alle andre yderligere afsnit af deres motorvejsnet, der ikke indgår i det transeuropæiske vejnet, på de betingelser, der er fastsat i denne artikels stk. 4-14 og artikel 7a-7k, jf. dog artikel 9, stk. 1a.

2.   Stk. 1 berører ikke medlemsstaternes ret til under overholdelse af TEUF at anvende vejafgifter og brugsafgifter på andre veje, forudsat at opkrævning af vejafgifter og brugsafgifter for disse andre veje ikke indebærer forskelsbehandling af den internationale trafik og ikke medfører konkurrenceforvridning mellem virksomheder. Vejafgifter og brugsafgifter på andre veje end veje, der udgør en del af det transeuropæiske vejnet, og andre veje end motorveje skal opfylde betingelserne i denne artikels stk. 4 og 5, artikel 7a og artikel 7j, stk. 1, 2 og 4.

3.   Med forbehold af andre bestemmelser i dette direktiv kan vejafgifter og brugsafgifter for forskellige køretøjsklasser såsom tunge køretøjer, tunge godskøretøjer, busser og rutebusser, lette køretøjer, lette erhvervskøretøjer, minibusser og personbiler indføres eller opretholdes uafhængigt af hinanden. Hvis medlemsstaterne opkræver afgifter for personbiler, skal de dog også opkræve afgifter for lette erhvervskøretøjer.

4.   Medlemsstaterne må ikke opkræve både vejafgifter og brugsafgifter for en og samme køretøjsklasse for benyttelse af et enkelt vejafsnit. I medlemsstater, hvor brug af vejnettet er afgiftsbelagt, kan der dog også lægges afgift på afbenyttelse af broer, tunneller og bjergpas.

Medlemsstaterne kan beslutte ikke at anvende artikel 7ca, stk. 3, artikel 7ga, stk. 1, og artikel 7gb, stk. 2, på sådanne vejafgifter for afbenyttelse af broer, tunneller og bjergpas, hvis en af eller begge følgende betingelser er opfyldt:

a)

det ville ikke være teknisk gennemførligt at anvende artikel 7ca, stk. 3, artikel 7ga, stk. 1, og artikel 7gb, stk. 2, med henblik på at indføre en sådan differentiering i det pågældende vejafgiftssystem

| b) | anvendelsen af artikel 7ca, stk. 3, artikel 7ga, stk. 1, og artikel 7gb, stk. 2, ville medføre, at de mest forurenende køretøjer blev flyttet til en anden rute med negative følger for færdselssikkerheden og folkesundheden. |
| --- | --- |

b)

anvendelsen af artikel 7ca, stk. 3, artikel 7ga, stk. 1, og artikel 7gb, stk. 2, ville medføre, at de mest forurenende køretøjer blev flyttet til en anden rute med negative følger for færdselssikkerheden og folkesundheden.

En medlemsstat, der beslutter ikke at anvende artikel 7ca, stk. 3, artikel 7ga, stk. 1, og artikel 7gb, stk. 2, i overensstemmelse med nærværende stykkes andet afsnit, giver Kommissionen meddelelse om sin beslutning.

5.   Vejafgifter og brugsafgifter opkræves uden direkte eller indirekte forskelsbehandling begrundet i:

| a) | trafikantens nationalitet |
| --- | --- |

a)

trafikantens nationalitet

| b) | den medlemsstat eller det tredjeland, hvori transportvirksomheden er etableret |
| --- | --- |

b)

den medlemsstat eller det tredjeland, hvori transportvirksomheden er etableret

| c) | den medlemsstat eller det tredjeland, hvori køretøjet er registreret, eller |
| --- | --- |

c)

den medlemsstat eller det tredjeland, hvori køretøjet er registreret, eller

| d) | transportens afsendelses- eller bestemmelsessted. |
| --- | --- |

d)

transportens afsendelses- eller bestemmelsessted.

6.   Medlemsstaterne kan indføre reducerede vejafgifter eller brugsafgifter på visse vejafsnit eller helt udelukke visse vejafsnit fra vejafgifter, navnlig hvor trafikintensiteten er lav i tyndt befolkede områder.

7.   I tilfælde af vejinfrastrukturer, der er omfattet af koncessionskontrakter, og hvis kontrakten blev undertegnet inden den 24. marts 2022, eller der inden den 24. marts 2022 ifølge en udbudsprocedure var modtaget bud eller svar på opfordringer til at forhandle ved udbud med forhandling kan medlemsstaterne vælge ikke at anvende artikel 7ca, stk. 3, artikel 7g, stk. 1 og 2, og artikel 7ga og 7gb på vejafgifter og brugsafgifter på disse vejinfrastrukturer indtil koncessionskontrakten fornyes eller vejafgifts- eller brugsafgiftsordningen ændres væsentligt.

8.   Stk. 7 finder også anvendelse på langsigtede kontrakter, som er indgået mellem en offentlig og en ikkeoffentlig enhed og undertegnet inden den 24. marts 2022 med henblik på udførelse af bygge- og anlægsarbejder og/eller forvaltning af tjenesteydelser, bortset fra udførelse af bygge- og anlægsarbejder, der ikke omfatter overførsel af efterspørgselsrisikoen.

9.   Medlemsstaterne kan indføre reducerede vejafgifter eller brugsafgifter eller undtagelser fra forpligtelsen til at betale vejafgift eller brugsafgift for:

| a) | tunge køretøjer, der er undtaget fra kravet om, at der skal installeres og anvendes kontrolapparater i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 165/2014 (*) |
| --- | --- |

a)

tunge køretøjer, der er undtaget fra kravet om, at der skal installeres og anvendes kontrolapparater i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 165/2014 (*)

| b) | tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er over 3,5 ton og under 7,5 ton, der anvendes til transport af materiel, udstyr eller maskiner, som føreren benytter til udøvelsen af sit erhverv eller til levering af varer, der er fremstillet ved håndværksmæssig fremgangsmåde, når transporten ikke udføres for fremmed regning |
| --- | --- |

b)

tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er over 3,5 ton og under 7,5 ton, der anvendes til transport af materiel, udstyr eller maskiner, som føreren benytter til udøvelsen af sit erhverv eller til levering af varer, der er fremstillet ved håndværksmæssig fremgangsmåde, når transporten ikke udføres for fremmed regning

| c) | ethvert køretøj, der er omfattet af betingelserne i artikel 6, stk. 2, litra a) og b), eller ethvert køretøj, der anvendes eller ejes af personer med handicap, og |
| --- | --- |

c)

ethvert køretøj, der er omfattet af betingelserne i artikel 6, stk. 2, litra a) og b), eller ethvert køretøj, der anvendes eller ejes af personer med handicap, og

| d) | nulemissionskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er på op til 4,25 ton. |
| --- | --- |

d)

nulemissionskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er på op til 4,25 ton.

10.   Fra den 25. marts 2030 må medlemsstaterne ikke anvende brugsafgifter på tunge køretøjer på det transeuropæiske hovedtransportnet.

11.   Uanset stk. 10 kan medlemsstaterne anvende brugsafgifter på tunge køretøjer på afsnit af det transeuropæiske hovedtransportnet, men kun i behørigt begrundede tilfælde, hvor anvendelsen af en vejafgift vil:

| a) | medføre uforholdsmæssigt store administrations-, investerings- og driftsomkostninger i forhold til det forventede provenu eller de forventede fordele, som en sådan vejafgift ville medføre, f.eks. på grund af de pågældende vejafsnits begrænsede længde eller den relativt lave befolkningstæthed eller den relativt lave trafikintensitet, eller |
| --- | --- |

a)

medføre uforholdsmæssigt store administrations-, investerings- og driftsomkostninger i forhold til det forventede provenu eller de forventede fordele, som en sådan vejafgift ville medføre, f.eks. på grund af de pågældende vejafsnits begrænsede længde eller den relativt lave befolkningstæthed eller den relativt lave trafikintensitet, eller

| b) | føre til, at trafikken flytter til en anden rute med negative følger for færdselssikkerheden eller folkesundheden.
  Før disse brugsafgifter anvendes giver medlemsstaterne Kommissionen meddelelse om deres intention herom. Denne meddelelse skal i lyset af første afsnit indeholde en begrundelse for anvendelsen af brugsafgiften baseret på objektive kriterier og klare oplysninger om de køretøjer og vejafsnit, der er omfattet af brugsafgiften.
  Medlemsstaterne kan indgive én enkelt meddelelse for flere vejafsnit, der er omfattet af undtagelserne, forudsat at begrundelsen er medtaget for hvert afsnit. |
| --- | --- |

b)

føre til, at trafikken flytter til en anden rute med negative følger for færdselssikkerheden eller folkesundheden.

Før disse brugsafgifter anvendes giver medlemsstaterne Kommissionen meddelelse om deres intention herom. Denne meddelelse skal i lyset af første afsnit indeholde en begrundelse for anvendelsen af brugsafgiften baseret på objektive kriterier og klare oplysninger om de køretøjer og vejafsnit, der er omfattet af brugsafgiften.

Medlemsstaterne kan indgive én enkelt meddelelse for flere vejafsnit, der er omfattet af undtagelserne, forudsat at begrundelsen er medtaget for hvert afsnit.

12.   Hvis medlemsstaterne anvender en fælles brugsafgiftsordning i overensstemmelse med artikel 8, tilpasser eller afvikler de pågældende medlemsstater den fælles ordning senest den 25. marts 2032.

13.   Frem til den 25. marts 2027 kan en medlemsstat for så vidt angår tunge godskøretøjer vælge kun at anvende vejafgifter eller brugsafgifter på tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er på 12 ton og derover, hvis den skønner, at lægning af vejafgifter eller brugsafgifter på tunge godskøretøjer på under 12 ton vil:

| a) | medføre betydelige negative konsekvenser for trafikafvikling, miljø, støjniveau, trængsel, sundhed eller færdselssikkerhed som følge af en ændring af trafikmønstret |
| --- | --- |

a)

medføre betydelige negative konsekvenser for trafikafvikling, miljø, støjniveau, trængsel, sundhed eller færdselssikkerhed som følge af en ændring af trafikmønstret

| b) | medføre administrationsomkostninger på mere end 15 % af det merprovenu, som følger af denne udvidelse, eller |
| --- | --- |

b)

medføre administrationsomkostninger på mere end 15 % af det merprovenu, som følger af denne udvidelse, eller

| c) | vedrøre en køretøjsklasse, der ikke forårsager mere end 10 % af de infrastrukturomkostninger, der kan opkræves afgift for.
  Medlemsstater, der vælger udelukkende at anvende vejafgifter eller brugsafgifter eller begge på tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er på 12 ton og derover, giver Kommissionen meddelelse om deres beslutning sammen med begrundelsen herfor. |
| --- | --- |

c)

vedrøre en køretøjsklasse, der ikke forårsager mere end 10 % af de infrastrukturomkostninger, der kan opkræves afgift for.

Medlemsstater, der vælger udelukkende at anvende vejafgifter eller brugsafgifter eller begge på tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er på 12 ton og derover, giver Kommissionen meddelelse om deres beslutning sammen med begrundelsen herfor.

14.   Hvis der anvendes vejafgifter på alle tunge køretøjer, kan medlemsstaterne vælge at inddrive forskellige procentdele af omkostningerne fra busser og rutebusser og campingbiler på den ene side og fra tunge godskøretøjer på den anden.

15.   Senest den 25. marts 2027 vurderer Kommissionen dette direktivs gennemførelse og effektivitet med hensyn til afgifter på lette køretøjer.

Denne vurdering skal tage hensyn til udviklingen i afgiftssystemerne for lette køretøjer for så vidt angår den afgiftstype, der anvendes på forskellige køretøjsklasser, omfanget af det omfattede net, forholdsmæssigheden af prissætningen og andre relevante elementer.

På grundlag af denne vurdering fremsætter Kommissionen, hvis det er relevant, et lovgivningsforslag om ændring af de relevante bestemmelser i dette direktiv.

Artikel 7a

1.   Brugsafgifterne skal stå i rimeligt forhold til længden af det tidsrum, hvori infrastrukturen benyttes.

2.   Hvis brugsafgifter anvendes på tunge køretøjer, skal benyttelsen af infrastrukturen mindst være tilladt i følgende perioder: et døgn, en uge, en måned og et år. Månedsafgiften må højst være 10 % af årsafgiften, ugeafgiften må højst være 5 % af årsafgiften, og dagsafgiften må højst være 2 % af årsafgiften.

En medlemsstat kan beslutte, at udelukkende årsafgift anvendes for køretøjer, der er registreret i denne medlemsstat.

Medlemsstaterne fastsætter brugsafgifter, inklusive administrationsomkostninger, for alle tunge køretøjer på et niveau, der ikke overstiger maksimumssatserne i bilag II.

3.   Hvis brugsafgifter anvendes på personbiler, skal benyttelsen af infrastrukturen mindst være tilladt i følgende perioder: et døgn, en uge eller 10 døgn eller begge dele, en måned eller to måneder eller begge dele og et år. Afgiften for to måneder må højst være 30 % af årsafgiften, månedsafgiften må højst være 19 % af årsafgiften, 10-døgnsafgiften må højst være 12 % af årsafgiften, ugeafgiften må højst være 11 % af årsafgiften, og dagsafgiften må højst være 9 % af årsafgiften.

Medlemsstaterne kan begrænse den daglige brugsafgift til kun transitformål.

Medlemsstaterne kan også tillade benyttelse af infrastrukturen i andre tidsperioder. I sådanne tilfælde anvender medlemsstaterne afgifter i overensstemmelse med princippet om ligebehandling af brugere under hensyntagen til alle relevante faktorer, navnlig årsafgiften og afgifterne for de øvrige perioder, der er omhandlet i første afsnit, eksisterende brugsmønstre og administrationsomkostninger.

For så vidt angår brugsafgiftssystemer, der er vedtaget inden den 24. marts 2022, kan medlemsstaterne opretholde satser, der overstiger grænserne i første afsnit, forudsat at de var gældende før denne dato, og opretholde tilsvarende højere satser for andre brugsperioder, i overensstemmelse med princippet om ligebehandling. De skal dog overholde de grænser, der er fastsat i første afsnit, samt andet afsnit, så snart væsentligt ændrede brugsafgiftsordninger træder i kraft, og senest den 25. marts 2030.

4.   For minibusser og lette erhvervskøretøjer skal medlemsstaterne overholde enten stk. 2 eller 3. Hvis medlemsstaterne fastsætter andre brugsafgifter for lette erhvervskøretøjer end for personbiler, skal de fastsætte højere brugsafgiftssatser for lette erhvervskøretøjer end for personbiler.

5.   Senest den 25. marts 2027 vurderer Kommissionen den tekniske og juridiske gennemførlighed af at differentiere behandlingen af forskellige lette erhvervskøretøjer på grundlag af, hvorvidt det pågældende lette erhvervskøretøj er udstyret med en takograf. På grundlag af denne vurdering fremsætter Kommissionen, hvis det er relevant, et lovgivningsforslag om ændring af dette direktiv i overensstemmelse hermed.

(*)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 165/2014 af 4. februar 2014 om takografer inden for vejtransport, om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 om kontrolapparatet inden for vejtransport og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 om harmonisering af visse sociale bestemmelser inden for vejtransport (EUT L 60 af 28.2.2014, s. 1).«
  "

*

| 4) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 7aa

  1.   Medlemsstater, der anvendte vejafgifter på deres transeuropæiske transportnet eller en del heraf, inden den 24. marts 2022, kan indføre et kombineret afgiftssystem for alle tunge køretøjer eller for visse typer af tunge køretøjer.


  2.   I dette kombinerede afgiftssystem kan medlemsstaterne uanset artikel 7, stk. 10, opkræve brugsafgifter for alle tunge køretøjer eller for visse typer tunge køretøjer, herunder for visse vægtklasser af tunge køretøjer på det transeuropæiske transportnet eller dele heraf, i overensstemmelse med artikel 7, stk. 4.


  3.   De brugsafgifter, der er omhandlet i denne artikels stk. 2, differentieres i overensstemmelse med artikel 7ga og efter EURO-emissionsklassen. Desuden fastsætter medlemsstaterne brugsafgifter, inklusive administrationsomkostninger, for de pågældende tunge køretøjer på et niveau, der ikke er højere end maksimumssatserne i bilag II.


  4.   Medlemsstater, der indfører det kombinerede afgiftssystem, skal foretage en konsekvensanalyse eller analyse, der forklarer og begrunder indførelsen heraf, og som meddeles Kommissionen mindst seks måneder før dets indførelse.« |
| --- | --- |

4)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 7aa

1.   Medlemsstater, der anvendte vejafgifter på deres transeuropæiske transportnet eller en del heraf, inden den 24. marts 2022, kan indføre et kombineret afgiftssystem for alle tunge køretøjer eller for visse typer af tunge køretøjer.

2.   I dette kombinerede afgiftssystem kan medlemsstaterne uanset artikel 7, stk. 10, opkræve brugsafgifter for alle tunge køretøjer eller for visse typer tunge køretøjer, herunder for visse vægtklasser af tunge køretøjer på det transeuropæiske transportnet eller dele heraf, i overensstemmelse med artikel 7, stk. 4.

3.   De brugsafgifter, der er omhandlet i denne artikels stk. 2, differentieres i overensstemmelse med artikel 7ga og efter EURO-emissionsklassen. Desuden fastsætter medlemsstaterne brugsafgifter, inklusive administrationsomkostninger, for de pågældende tunge køretøjer på et niveau, der ikke er højere end maksimumssatserne i bilag II.

4.   Medlemsstater, der indfører det kombinerede afgiftssystem, skal foretage en konsekvensanalyse eller analyse, der forklarer og begrunder indførelsen heraf, og som meddeles Kommissionen mindst seks måneder før dets indførelse.«

| 5) | Artikel 7b og 7c affattes således:

  »Artikel 7b

  1.   Infrastrukturafgifterne for tunge køretøjer bygger på princippet om inddrivelse af infrastrukturomkostningerne. De vægtede gennemsnitlige infrastrukturafgifter for tunge køretøjer skal stå i forhold til anlægsomkostningerne og omkostningerne til drift, vedligeholdelse og udbygning af det pågældende infrastrukturnet. De vægtede gennemsnitlige infrastrukturafgifter kan også omfatte kapitalafkast og/eller fortjenstmargen baseret på markedsvilkår.


  2.   De omkostninger, der medregnes, skal vedrøre det net eller en del af det net, på hvilket infrastrukturafgifterne for tunge køretøjer lægges, og de køretøjer, der er pålagt disse afgifter. Medlemsstaterne kan vælge kun at inddrive en procentdel af disse omkostninger.


  Artikel 7c

  1.   Medlemsstaterne kan opretholde eller indføre en afgift for eksterne omkostninger, der vedrører omkostninger ved trafikbaseret luftforurening eller støjforurening eller trafikbaserede CO2-emissioner eller enhver kombination heraf.
  Lægges der en afgift på eksterne omkostninger på tunge køretøjer, differentierer og fastsætter medlemsstaterne den i overensstemmelse med minimumskravene og metoderne i bilag IIIa og overholder referenceværdierne i bilag IIIb og IIIc. Medlemsstaterne kan vælge kun at inddrive en procentdel af disse omkostninger.


  2.   Afgiftsbeløbet for eksterne omkostninger fastsættes af den berørte medlemsstat. Hvis en medlemsstat udpeger en myndighed med henblik herpå, skal denne myndighed være juridisk og økonomisk uafhængig af den organisation, der administrerer eller opkræver hele afgiften eller en del heraf.


  3.   Medlemsstaterne kan anvende undtagelser, der gør det muligt at tilpasse afgifter for eksterne omkostninger for køretøjer af historisk betydning.« |
| --- | --- |

5)

Artikel 7b og 7c affattes således:

»Artikel 7b

1.   Infrastrukturafgifterne for tunge køretøjer bygger på princippet om inddrivelse af infrastrukturomkostningerne. De vægtede gennemsnitlige infrastrukturafgifter for tunge køretøjer skal stå i forhold til anlægsomkostningerne og omkostningerne til drift, vedligeholdelse og udbygning af det pågældende infrastrukturnet. De vægtede gennemsnitlige infrastrukturafgifter kan også omfatte kapitalafkast og/eller fortjenstmargen baseret på markedsvilkår.

2.   De omkostninger, der medregnes, skal vedrøre det net eller en del af det net, på hvilket infrastrukturafgifterne for tunge køretøjer lægges, og de køretøjer, der er pålagt disse afgifter. Medlemsstaterne kan vælge kun at inddrive en procentdel af disse omkostninger.

Artikel 7c

1.   Medlemsstaterne kan opretholde eller indføre en afgift for eksterne omkostninger, der vedrører omkostninger ved trafikbaseret luftforurening eller støjforurening eller trafikbaserede CO2-emissioner eller enhver kombination heraf.

Lægges der en afgift på eksterne omkostninger på tunge køretøjer, differentierer og fastsætter medlemsstaterne den i overensstemmelse med minimumskravene og metoderne i bilag IIIa og overholder referenceværdierne i bilag IIIb og IIIc. Medlemsstaterne kan vælge kun at inddrive en procentdel af disse omkostninger.

2.   Afgiftsbeløbet for eksterne omkostninger fastsættes af den berørte medlemsstat. Hvis en medlemsstat udpeger en myndighed med henblik herpå, skal denne myndighed være juridisk og økonomisk uafhængig af den organisation, der administrerer eller opkræver hele afgiften eller en del heraf.

3.   Medlemsstaterne kan anvende undtagelser, der gør det muligt at tilpasse afgifter for eksterne omkostninger for køretøjer af historisk betydning.«

| 6) | Følgende artikler indsættes:

  »Artikel 7ca

  1.   Når der lægges en afgift for eksterne omkostninger på luft- eller støjforurening, tager medlemsstaterne hensyn til omkostningerne vedrørende det net eller en del af det net, for hvilket denne afgift er pålagt, og de køretøjer, der er pålagt denne afgift.


  2.   Afgiften for eksterne omkostninger vedrørende trafikbaseret luftforurening finder ikke anvendelse på tunge køretøjer, der opfylder de strengeste EURO-emissionsstandarder.
  Første afsnit ophører med at finde anvendelse fire år fra den dato, hvor de regler, hvorved standarderne blev indført, begyndte at finde anvendelse.


  3.   Fra den 25. marts 2026 anvender medlemsstaterne en afgift for eksterne omkostninger ved trafikbaseret luftforurening på tunge køretøjer på det afgiftsbelagte vejnet, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1.
  Uanset første afsnit kan medlemsstaterne beslutte ikke at anvende en afgift for eksterne omkostninger på disse vejafsnit, hvis dette ville medføre, at de mest forurenende køretøjer blev flyttet til en anden rute med negative følger for færdselssikkerheden og folkesundheden.


  4.   Medlemsstaterne kan vurdere muligheden for at anvende en afgift for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner og ved luftforurening eller rabatter i forbindelse med disse emissioner, hvis koncessionsvejafgifterne ikke differentieres i overensstemmelse med artikel 7g og 7ga for tunge køretøjer og i overensstemmelse med artikel 7gb for lette køretøjer.
  Resultatet af denne fakultative vurdering, herunder en begrundelse for, hvorfor afgiften for eksterne omkostninger eller rabatter ikke anvendes, meddeles Kommissionen.


  Artikel 7cb

  1.   Medlemsstaterne kan anvende højere afgifter for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner end referenceværdierne i bilag IIIc, forudsat at dette sker på ikkeforskelsbehandlende vis og er begrænset til højst to gange værdierne i bilag IIIc. Hvis medlemsstaterne anvender dette stykke, skal de begrunde deres beslutning og give Kommissionen meddelelse herom i overensstemmelse med bilag IIIa.


  2.   For rutebusser og busser kan medlemsstaterne vælge at anvende de samme værdier som eller lavere værdier end dem, der anvendes på tunge godskøretøjer.


  3.   En afgift for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner kan kombineres med en infrastrukturafgift, der er differentieret i overensstemmelse med artikel 7ga.


  4.   Senest den 25. marts 2027 evaluerer Kommissionen dets gennemførelse og effektivitet med hensyn til afgifter for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner samt dets sammenhæng med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (*) og Rådets direktiv 2003/96/EF (**). På grundlag af denne evaluering fremsætter Kommissionen, hvis det er relevant, et lovgivningsforslag om ændring af denne artikel. Hvis denne artikel ikke er blevet ændret i overensstemmelse hermed senest den 1. januar 2027, men direktiv 2003/87/EF eller direktiv 2003/96/EF er blevet ændret på en sådan måde, at det resulterer i, at i hvert fald en del af de eksterne omkostninger ved CO2-emissioner fra vejtransport reelt internaliseres, vedtager Kommissionen delegerede retsakter i overensstemmelse med nærværende direktivs artikel 9d om ændring af bilag IIIc til nærværende direktiv for at justere referenceværdierne for afgiften for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner, under hensyntagen til den faktiske CO2-pris, der anvendes for drivmidler til vejtransport i Unionen.


  (*)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om et system for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32)."


  (**)  Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51).«
  " |
| --- | --- |

6)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 7ca

1.   Når der lægges en afgift for eksterne omkostninger på luft- eller støjforurening, tager medlemsstaterne hensyn til omkostningerne vedrørende det net eller en del af det net, for hvilket denne afgift er pålagt, og de køretøjer, der er pålagt denne afgift.

2.   Afgiften for eksterne omkostninger vedrørende trafikbaseret luftforurening finder ikke anvendelse på tunge køretøjer, der opfylder de strengeste EURO-emissionsstandarder.

Første afsnit ophører med at finde anvendelse fire år fra den dato, hvor de regler, hvorved standarderne blev indført, begyndte at finde anvendelse.

3.   Fra den 25. marts 2026 anvender medlemsstaterne en afgift for eksterne omkostninger ved trafikbaseret luftforurening på tunge køretøjer på det afgiftsbelagte vejnet, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1.

Uanset første afsnit kan medlemsstaterne beslutte ikke at anvende en afgift for eksterne omkostninger på disse vejafsnit, hvis dette ville medføre, at de mest forurenende køretøjer blev flyttet til en anden rute med negative følger for færdselssikkerheden og folkesundheden.

4.   Medlemsstaterne kan vurdere muligheden for at anvende en afgift for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner og ved luftforurening eller rabatter i forbindelse med disse emissioner, hvis koncessionsvejafgifterne ikke differentieres i overensstemmelse med artikel 7g og 7ga for tunge køretøjer og i overensstemmelse med artikel 7gb for lette køretøjer.

Resultatet af denne fakultative vurdering, herunder en begrundelse for, hvorfor afgiften for eksterne omkostninger eller rabatter ikke anvendes, meddeles Kommissionen.

Artikel 7cb

1.   Medlemsstaterne kan anvende højere afgifter for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner end referenceværdierne i bilag IIIc, forudsat at dette sker på ikkeforskelsbehandlende vis og er begrænset til højst to gange værdierne i bilag IIIc. Hvis medlemsstaterne anvender dette stykke, skal de begrunde deres beslutning og give Kommissionen meddelelse herom i overensstemmelse med bilag IIIa.

2.   For rutebusser og busser kan medlemsstaterne vælge at anvende de samme værdier som eller lavere værdier end dem, der anvendes på tunge godskøretøjer.

3.   En afgift for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner kan kombineres med en infrastrukturafgift, der er differentieret i overensstemmelse med artikel 7ga.

4.   Senest den 25. marts 2027 evaluerer Kommissionen dets gennemførelse og effektivitet med hensyn til afgifter for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner samt dets sammenhæng med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (*) og Rådets direktiv 2003/96/EF (**). På grundlag af denne evaluering fremsætter Kommissionen, hvis det er relevant, et lovgivningsforslag om ændring af denne artikel. Hvis denne artikel ikke er blevet ændret i overensstemmelse hermed senest den 1. januar 2027, men direktiv 2003/87/EF eller direktiv 2003/96/EF er blevet ændret på en sådan måde, at det resulterer i, at i hvert fald en del af de eksterne omkostninger ved CO2-emissioner fra vejtransport reelt internaliseres, vedtager Kommissionen delegerede retsakter i overensstemmelse med nærværende direktivs artikel 9d om ændring af bilag IIIc til nærværende direktiv for at justere referenceværdierne for afgiften for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner, under hensyntagen til den faktiske CO2-pris, der anvendes for drivmidler til vejtransport i Unionen.

(*)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om et system for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32)."

*

(**)  Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51).«
  "

**

| 7) | Artikel 7d affattes således:

  »Artikel 7d
  Senest seks måneder efter vedtagelsen af nye og strengere EURO-emissionsstandarder fremsætter Kommissionen, hvor det er relevant, et lovgivningsforslag for at fastsætte de tilsvarende referenceværdier i bilag IIIb og for at justere maksimumssatserne for brugsafgifterne i bilag II.« |
| --- | --- |

7)

Artikel 7d affattes således:

»Artikel 7d

Senest seks måneder efter vedtagelsen af nye og strengere EURO-emissionsstandarder fremsætter Kommissionen, hvor det er relevant, et lovgivningsforslag for at fastsætte de tilsvarende referenceværdier i bilag IIIb og for at justere maksimumssatserne for brugsafgifterne i bilag II.«

| 8) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 7da

  1.   Medlemsstaterne kan i overensstemmelse med kravene i bilag V indføre en trængselsafgift på ethvert afsnit af deres vejnet, der er udsat for trafikbelastning. Trængselsafgiften må kun opkræves på de vejafsnit, hvor der jævnligt er trængsel, og kun i de perioder, hvor der typisk er trængsel.


  2.   Medlemsstaterne udpeger de vejafsnit og tidsperioder, der er omhandlet i stk. 1, på grundlag af objektive kriterier, der hænger sammen med, i hvilken grad vejene og deres nærmeste omgivelser er udsat for trængsel, målt som f.eks. gennemsnitlig forsinkelse eller kølængde.


  3.   En trængselsafgift for et afsnit af vejnettet finder anvendelse på ikkeforskelsbehandlende vis på alle køretøjsklasser i overensstemmelse med de standardækvivalensfaktorer, der er fastsat i bilag V. Medlemsstaterne kan dog helt eller delvis undtage minibusser, rutebusser og busser fra trængselsafgiften for at fremme kollektiv transport og socioøkonomisk udvikling samt territorial samhørighed. Campingbiler behandles uanset deres højeste teknisk tilladte totalvægt ikke som busser og rutebusser med henblik på dette stykke.


  4.   Trængselsafgiften fastsættes i overensstemmelse med minimumskravene i bilag V. Den afspejler de omkostninger, som et køretøj påfører andre trafikanter og indirekte samfundet, og skal overholde de referenceværdier, der er anført i bilag VI for en given vejtype. Har en medlemsstat til hensigt at anvende højere trængselsafgifter end de referenceværdier, der er anført i bilag VI, giver den Kommissionen meddelelse i overensstemmelse med kravene i bilag V.
  Provenuet fra trængselsafgifter eller den tilsvarende finansielle værdi af dette provenu anvendes til at løse problemet med trængsel eller til at udvikle bæredygtig transport og mobilitet generelt.
  Hvis et sådan provenu er opført på det almindelige budget, anses en medlemsstat for at have anvendt andet afsnit, hvis den gennemfører finansielle støttepolitikker for at løse problemet med trængsel eller til at udvikle bæredygtig transport og mobilitet til en værdi svarende til provenuet fra trængselsafgifterne.


  5.   Medlemsstaterne indfører passende mekanismer til at overvåge trængselsafgifternes virkning og revidere deres niveau. Hver medlemsstat reviderer afgifternes niveau jævnligt og mindst hvert tredje år for at sikre, at de ikke er højere end de trængselsomkostninger, der opstår i den pågældende medlemsstat og på de vejafsnit, hvor trængselsafgiften er pålagt.« |
| --- | --- |

8)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 7da

1.   Medlemsstaterne kan i overensstemmelse med kravene i bilag V indføre en trængselsafgift på ethvert afsnit af deres vejnet, der er udsat for trafikbelastning. Trængselsafgiften må kun opkræves på de vejafsnit, hvor der jævnligt er trængsel, og kun i de perioder, hvor der typisk er trængsel.

2.   Medlemsstaterne udpeger de vejafsnit og tidsperioder, der er omhandlet i stk. 1, på grundlag af objektive kriterier, der hænger sammen med, i hvilken grad vejene og deres nærmeste omgivelser er udsat for trængsel, målt som f.eks. gennemsnitlig forsinkelse eller kølængde.

3.   En trængselsafgift for et afsnit af vejnettet finder anvendelse på ikkeforskelsbehandlende vis på alle køretøjsklasser i overensstemmelse med de standardækvivalensfaktorer, der er fastsat i bilag V. Medlemsstaterne kan dog helt eller delvis undtage minibusser, rutebusser og busser fra trængselsafgiften for at fremme kollektiv transport og socioøkonomisk udvikling samt territorial samhørighed. Campingbiler behandles uanset deres højeste teknisk tilladte totalvægt ikke som busser og rutebusser med henblik på dette stykke.

4.   Trængselsafgiften fastsættes i overensstemmelse med minimumskravene i bilag V. Den afspejler de omkostninger, som et køretøj påfører andre trafikanter og indirekte samfundet, og skal overholde de referenceværdier, der er anført i bilag VI for en given vejtype. Har en medlemsstat til hensigt at anvende højere trængselsafgifter end de referenceværdier, der er anført i bilag VI, giver den Kommissionen meddelelse i overensstemmelse med kravene i bilag V.

Provenuet fra trængselsafgifter eller den tilsvarende finansielle værdi af dette provenu anvendes til at løse problemet med trængsel eller til at udvikle bæredygtig transport og mobilitet generelt.

Hvis et sådan provenu er opført på det almindelige budget, anses en medlemsstat for at have anvendt andet afsnit, hvis den gennemfører finansielle støttepolitikker for at løse problemet med trængsel eller til at udvikle bæredygtig transport og mobilitet til en værdi svarende til provenuet fra trængselsafgifterne.

5.   Medlemsstaterne indfører passende mekanismer til at overvåge trængselsafgifternes virkning og revidere deres niveau. Hver medlemsstat reviderer afgifternes niveau jævnligt og mindst hvert tredje år for at sikre, at de ikke er højere end de trængselsomkostninger, der opstår i den pågældende medlemsstat og på de vejafsnit, hvor trængselsafgiften er pålagt.«

| 9) | Artikel 7e, stk. 1 og 2, affattes således:

  »1.   Medlemsstaterne beregner den maksimale infrastrukturafgift for tunge køretøjer ved en metode, der er baseret på de grundlæggende beregningsprincipper i artikel 7b og bilag III.


  2.   For koncessionsvejafgifter skal det maksimale niveau for infrastrukturafgiften for tunge køretøjer svare til eller ligge under det niveau, der ville være resultatet, hvis der var anvendt en metode baseret på de grundlæggende beregningsprincipper i artikel 7b og bilag III. Vurderingen af, om afgifterne er på et hertil svarende niveau, foretages på grundlag af en referenceperiode af en rimelig længde, der er afpasset efter koncessionskontraktens art.« |
| --- | --- |

9)

Artikel 7e, stk. 1 og 2, affattes således:

»1.   Medlemsstaterne beregner den maksimale infrastrukturafgift for tunge køretøjer ved en metode, der er baseret på de grundlæggende beregningsprincipper i artikel 7b og bilag III.

2.   For koncessionsvejafgifter skal det maksimale niveau for infrastrukturafgiften for tunge køretøjer svare til eller ligge under det niveau, der ville være resultatet, hvis der var anvendt en metode baseret på de grundlæggende beregningsprincipper i artikel 7b og bilag III. Vurderingen af, om afgifterne er på et hertil svarende niveau, foretages på grundlag af en referenceperiode af en rimelig længde, der er afpasset efter koncessionskontraktens art.«

| 10) | Artikel 7f og 7g affattes således:

  »Artikel 7f

  1.   En medlemsstat kan efter underretning af Kommissionen lægge en forhøjet infrastrukturafgift på specifikke vejafsnit, hvor der jævnligt er trængsel, eller hvor vejtrafikken forårsager væsentlige miljøskader, hvis følgende betingelser er opfyldt:


  a) | provenuet fra forhøjelsen investeres i finansiering af udvikling af transporttjenester eller i anlæg eller vedligeholdelse af transportinfrastruktur i det transeuropæiske hovedtransportnet, som direkte bidrager til at mindske trængslen eller miljøskaderne, og som befinder sig i samme korridor som det vejafsnit, forhøjelsen vedrører |
| --- | --- | --- |

10)

Artikel 7f og 7g affattes således:

»Artikel 7f

1.   En medlemsstat kan efter underretning af Kommissionen lægge en forhøjet infrastrukturafgift på specifikke vejafsnit, hvor der jævnligt er trængsel, eller hvor vejtrafikken forårsager væsentlige miljøskader, hvis følgende betingelser er opfyldt:

a)

provenuet fra forhøjelsen investeres i finansiering af udvikling af transporttjenester eller i anlæg eller vedligeholdelse af transportinfrastruktur i det transeuropæiske hovedtransportnet, som direkte bidrager til at mindske trængslen eller miljøskaderne, og som befinder sig i samme korridor som det vejafsnit, forhøjelsen vedrører

| b) | forhøjelsen overstiger ikke 15 % af den vægtede gennemsnitlige infrastrukturafgift beregnet i overensstemmelse med dette direktivs artikel 7b, stk. 1, og artikel 7e, medmindre provenuet fra forhøjelsen investeres i en hovednetkorridors grænseoverskridende afsnit identificeret i overensstemmelse med kapitel IV i forordning (EU) nr. 1315/2013, i hvilket tilfælde forhøjelsen ikke må overstige 25 % af den vægtede gennemsnitlige infrastrukturafgift, eller to eller flere medlemsstater anvender en forhøjelse i samme korridor, i hvilket tilfælde forhøjelsen efter samtykke fra alle de medlemsstater, der er en del af korridoren, og som grænser op til de medlemsstater, på hvis område det afsnit af den korridor, for hvilken der anvendes en forhøjelse, henhører, kan overstige 25 %, men ikke må overstige 50 % af den vægtede gennemsnitlige infrastrukturafgift |
| --- | --- |

b)

forhøjelsen overstiger ikke 15 % af den vægtede gennemsnitlige infrastrukturafgift beregnet i overensstemmelse med dette direktivs artikel 7b, stk. 1, og artikel 7e, medmindre provenuet fra forhøjelsen investeres i en hovednetkorridors grænseoverskridende afsnit identificeret i overensstemmelse med kapitel IV i forordning (EU) nr. 1315/2013, i hvilket tilfælde forhøjelsen ikke må overstige 25 % af den vægtede gennemsnitlige infrastrukturafgift, eller to eller flere medlemsstater anvender en forhøjelse i samme korridor, i hvilket tilfælde forhøjelsen efter samtykke fra alle de medlemsstater, der er en del af korridoren, og som grænser op til de medlemsstater, på hvis område det afsnit af den korridor, for hvilken der anvendes en forhøjelse, henhører, kan overstige 25 %, men ikke må overstige 50 % af den vægtede gennemsnitlige infrastrukturafgift

| c) | forhøjelsen fører ikke til uretfærdig behandling af erhvervsmæssig trafik i forhold til andre trafikanter |
| --- | --- |

c)

forhøjelsen fører ikke til uretfærdig behandling af erhvervsmæssig trafik i forhold til andre trafikanter

| d) | Kommissionen får inden forhøjelsen træder i kraft forelagt en beskrivelse af, nøjagtigt hvor forhøjelsen gælder, og bevis for, at der er truffet beslutning om finansiering af de i litra a) omhandlede transportinfrastrukturer eller transporttjenester |
| --- | --- |

d)

Kommissionen får inden forhøjelsen træder i kraft forelagt en beskrivelse af, nøjagtigt hvor forhøjelsen gælder, og bevis for, at der er truffet beslutning om finansiering af de i litra a) omhandlede transportinfrastrukturer eller transporttjenester

| e) | den periode, hvor forhøjelsen skal gælde, defineres og begrænses på forhånd og, for så vidt angår det forventede merprovenu, er i overensstemmelse med de finansieringsplaner og cost-benefit-analyser, der er fremlagt for de projekter, som provenuet fra forhøjelsen skal medfinansiere. |
| --- | --- |

e)

den periode, hvor forhøjelsen skal gælde, defineres og begrænses på forhånd og, for så vidt angår det forventede merprovenu, er i overensstemmelse med de finansieringsplaner og cost-benefit-analyser, der er fremlagt for de projekter, som provenuet fra forhøjelsen skal medfinansiere.

2.   For et nyt grænseoverskridende projekt må der kun pålægges forhøjelser, hvis alle de medlemsstater, der er involveret i dette projekt, giver deres samtykke hertil.

3.   Infrastrukturafgifter, der er differentieret i henhold til artikel 7g, 7ga eller 7gb, kan forhøjes.

4.   Efter at have modtaget de krævede oplysninger fra en medlemsstat, der har til hensigt at pålægge en forhøjet afgift, stiller Kommissionen disse oplysninger til rådighed for medlemmerne af det i artikel 9c omhandlede udvalg. Hvis Kommissionen finder, at den planlagte forhøjelse ikke opfylder betingelserne i nærværende artikels stk. 1, eller hvis den finder, at den planlagte forhøjelse vil påvirke et udkantsområdes økonomiske udvikling i stærkt negativ retning, kan den vedtage gennemførelsesretsakter for at forkaste de afgiftsplaner, der er fremlagt af den pågældende medlemsstat, eller forlange dem ændret. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 9c, stk. 3.

5.   Der må ikke lægges en forhøjet afgift på vejafsnit, der også er pålagt en trængselsafgift.

Artikel 7g

1.   Infrastrukturafgiften kan differentieres med det formål at mindske trængsel og infrastrukturslid og optimere udnyttelsen af den pågældende infrastruktur eller forbedre færdselssikkerheden, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | differentieringen er gennemsigtig, er offentliggjort og er tilgængelig for alle brugere på lige vilkår |
| --- | --- |

a)

differentieringen er gennemsigtig, er offentliggjort og er tilgængelig for alle brugere på lige vilkår

| b) | differentieringen sker på grundlag af, hvilket tidspunkt på dagen, hvilken dag eller hvilken årstid der er tale om |
| --- | --- |

b)

differentieringen sker på grundlag af, hvilket tidspunkt på dagen, hvilken dag eller hvilken årstid der er tale om

| c) | ingen infrastrukturafgift er mere end 175 % højere end det højeste niveau for den vægtede gennemsnitlige infrastrukturafgift, jf. artikel 7b |
| --- | --- |

c)

ingen infrastrukturafgift er mere end 175 % højere end det højeste niveau for den vægtede gennemsnitlige infrastrukturafgift, jf. artikel 7b

| d) | de spidsbelastningsperioder, hvor der pålægges højere infrastrukturafgifter med det formål at mindske trængsel, overstiger ikke seks timer om dagen |
| --- | --- |

d)

de spidsbelastningsperioder, hvor der pålægges højere infrastrukturafgifter med det formål at mindske trængsel, overstiger ikke seks timer om dagen

| e) | differentieringen fastlægges og lægges på en gennemsigtig og provenuneutral måde på et vejafsnit, der er berørt af trængsel, ved at indføre reducerede vejafgifter for de trafikanter, der anvender det pågældende afsnit uden for spidsbelastningsperioderne, og forhøjede vejafgifter for trafikanter, der anvender det pågældende afsnit i spidsbelastningsperioderne |
| --- | --- |

e)

differentieringen fastlægges og lægges på en gennemsigtig og provenuneutral måde på et vejafsnit, der er berørt af trængsel, ved at indføre reducerede vejafgifter for de trafikanter, der anvender det pågældende afsnit uden for spidsbelastningsperioderne, og forhøjede vejafgifter for trafikanter, der anvender det pågældende afsnit i spidsbelastningsperioderne

| f) | der lægges ingen trængselsafgift på det pågældende vejafsnit.
  En medlemsstat, der ønsker at indføre en sådan differentiering eller ændre en allerede eksisterende differentiering, underretter Kommissionen herom og forelægger den de nødvendige oplysninger til vurdering af, om betingelserne er opfyldt. |
| --- | --- |

f)

der lægges ingen trængselsafgift på det pågældende vejafsnit.

En medlemsstat, der ønsker at indføre en sådan differentiering eller ændre en allerede eksisterende differentiering, underretter Kommissionen herom og forelægger den de nødvendige oplysninger til vurdering af, om betingelserne er opfyldt.

2.   For så vidt angår tunge køretøjer differentierer medlemsstaterne infrastrukturafgiften efter køretøjets EURO-emissionsklasse på en sådan måde, at ingen infrastrukturafgift er mere end 100 % højere end den samme afgift for et tilsvarende køretøj, der opfylder de strengeste EURO-emissionsstandarder, indtil differentieringen i infrastrukturafgifterne og brugsafgifterne som omhandlet i artikel 7ga er indført. Så snart infrastrukturafgifterne og brugsafgifterne er differentieret i henhold til artikel 7ga, kan medlemsstaterne ophøre med at differentiere efter EURO-emissionsklassen.

Uanset første afsnit kan en medlemsstat beslutte ikke at anvende kravet om at differentiere infrastrukturafgiften, hvis en af følgende betingelser er opfyldt:

| a) | det i alvorlig grad ville undergrave sammenhængen i vejafgiftssystemerne på dens område |
| --- | --- |

a)

det i alvorlig grad ville undergrave sammenhængen i vejafgiftssystemerne på dens område

| b) | det ikke ville være teknisk gennemførligt at indføre en sådan differentiering i det pågældende vejafgiftssystem |
| --- | --- |

b)

det ikke ville være teknisk gennemførligt at indføre en sådan differentiering i det pågældende vejafgiftssystem

| c) | det ville føre til, at de mest forurenende køretøjer blev flyttet til en anden rute med negative følger for færdselssikkerheden og folkesundheden |
| --- | --- |

c)

det ville føre til, at de mest forurenende køretøjer blev flyttet til en anden rute med negative følger for færdselssikkerheden og folkesundheden

| d) | vejafgiften indeholder en afgift for eksterne omkostninger ved luftforurening. |
| --- | --- |

d)

vejafgiften indeholder en afgift for eksterne omkostninger ved luftforurening.

Kommissionen gives meddelelse om sådanne fravigelser eller undtagelser.

3.   Differentieringerne i denne artikel må ikke være udformet med henblik på at tilvejebringe merprovenu.«

| 11) | Følgende artikler indsættes:

  »Artikel 7ga

  1.   Medlemsstaterne differentierer infrastrukturafgifterne og brugsafgifterne for tunge køretøjer i overensstemmelse med denne artikel.
  Medlemsstaterne anvender denne differentiering på de undergrupper af tunge køretøjer, der er omfattet af artikel 2, stk. 1, litra a)-d), i forordning (EU) 2019/1242, senest to år efter offentliggørelsen af CO2-referenceemissionerne for disse undergrupper af køretøjer i de gennemførelsesretsakter, der vedtages i overensstemmelse med artikel 11, stk. 1, i nævnte forordning.
  Differentieringen for CO2-emissionsklasse 1, 4 og 5 som omhandlet i denne artikels stk. 2 finder anvendelse på de grupper af tunge køretøjer, der ikke er omfattet af artikel 2, stk. 1, litra a)-d), i forordning (EU) 2019/1242, senest to år efter offentliggørelsen af CO2-referenceemissionerne i de gennemførelsesretsakter, der vedtages i henhold til nærværende artikels stk. 7 for den relevante gruppe. Hvis punkt 5.1 i bilag I til forordning (EU) 2019/1242 af en EU-retsakt ændres på en sådan måde, at CO2-referenceemissioner af relevans for en gruppe tunge køretøjer omfattes, skal sådanne CO2-referenceemissioner ikke længere fastsættes i henhold til nærværende artikels stk. 7, men i overensstemmelse med punkt 5.1 i bilag I til nævnte forordning.
  Hvis emissionsreduktionskurver for grupper af tunge køretøjer, der ikke er omfattet af artikel 2, stk. 1, litra a)-d), i forordning (EU) 2019/1242, fastsættes ved en EU-retsakt, der ændrer punkt 5.1 i bilag I til nævnte forordning, finder differentieringerne for CO2-emissionsklasse 2 og 3 som defineret i nærværende artikels stk. 2 anvendelse fra datoen for de nye emissionsreduktionskurvers ikrafttræden.
  Uden at dette berører nedsættelsen af satser i stk. 3 kan medlemsstaterne fastsætte nedsatte satser for infrastruktur- eller brugsafgifter eller undtagelser for betaling af infrastruktur- eller brugsafgifter for nulemissionskøretøjer i enhver køretøjsgruppe fra den 24. marts 2022 indtil den 31. december 2025. Fra den 1. januar 2026 begrænses sådanne nedsættelser til 75 % i forhold til den afgift, der gælder for CO2-emissionsklasse 1 som defineret i stk. 2.


  2.   Med forbehold af stk. 1 fastsætter medlemsstaterne for hver type tungt køretøj følgende CO2-emissionsklasser:


  a) | CO2-emissionsklasse 1 — køretøjer, der ikke tilhører nogen af de CO2-emissionsklasser, der er omhandlet i litra b)-e) |
| --- | --- | --- |

11)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 7ga

1.   Medlemsstaterne differentierer infrastrukturafgifterne og brugsafgifterne for tunge køretøjer i overensstemmelse med denne artikel.

Medlemsstaterne anvender denne differentiering på de undergrupper af tunge køretøjer, der er omfattet af artikel 2, stk. 1, litra a)-d), i forordning (EU) 2019/1242, senest to år efter offentliggørelsen af CO2-referenceemissionerne for disse undergrupper af køretøjer i de gennemførelsesretsakter, der vedtages i overensstemmelse med artikel 11, stk. 1, i nævnte forordning.

Differentieringen for CO2-emissionsklasse 1, 4 og 5 som omhandlet i denne artikels stk. 2 finder anvendelse på de grupper af tunge køretøjer, der ikke er omfattet af artikel 2, stk. 1, litra a)-d), i forordning (EU) 2019/1242, senest to år efter offentliggørelsen af CO2-referenceemissionerne i de gennemførelsesretsakter, der vedtages i henhold til nærværende artikels stk. 7 for den relevante gruppe. Hvis punkt 5.1 i bilag I til forordning (EU) 2019/1242 af en EU-retsakt ændres på en sådan måde, at CO2-referenceemissioner af relevans for en gruppe tunge køretøjer omfattes, skal sådanne CO2-referenceemissioner ikke længere fastsættes i henhold til nærværende artikels stk. 7, men i overensstemmelse med punkt 5.1 i bilag I til nævnte forordning.

Hvis emissionsreduktionskurver for grupper af tunge køretøjer, der ikke er omfattet af artikel 2, stk. 1, litra a)-d), i forordning (EU) 2019/1242, fastsættes ved en EU-retsakt, der ændrer punkt 5.1 i bilag I til nævnte forordning, finder differentieringerne for CO2-emissionsklasse 2 og 3 som defineret i nærværende artikels stk. 2 anvendelse fra datoen for de nye emissionsreduktionskurvers ikrafttræden.

Uden at dette berører nedsættelsen af satser i stk. 3 kan medlemsstaterne fastsætte nedsatte satser for infrastruktur- eller brugsafgifter eller undtagelser for betaling af infrastruktur- eller brugsafgifter for nulemissionskøretøjer i enhver køretøjsgruppe fra den 24. marts 2022 indtil den 31. december 2025. Fra den 1. januar 2026 begrænses sådanne nedsættelser til 75 % i forhold til den afgift, der gælder for CO2-emissionsklasse 1 som defineret i stk. 2.

2.   Med forbehold af stk. 1 fastsætter medlemsstaterne for hver type tungt køretøj følgende CO2-emissionsklasser:

a)

CO2-emissionsklasse 1 — køretøjer, der ikke tilhører nogen af de CO2-emissionsklasser, der er omhandlet i litra b)-e)

| b) | CO2-emissionsklasse 2 — køretøjer i undergruppe af køretøjer sg, der er registreret for første gang i rapporteringsperioden for år Y, og hvis CO2-emissioner er mere end 5 % mindre end emissionsreduktionskurven for rapporteringsperioden for år Y og undergruppe af køretøjer (sg), men som ikke tilhører nogen af de CO2-emissionsklasser, der omhandlet i litra c), d) og e) |
| --- | --- |

b)

CO2-emissionsklasse 2 — køretøjer i undergruppe af køretøjer sg, der er registreret for første gang i rapporteringsperioden for år Y, og hvis CO2-emissioner er mere end 5 % mindre end emissionsreduktionskurven for rapporteringsperioden for år Y og undergruppe af køretøjer (sg), men som ikke tilhører nogen af de CO2-emissionsklasser, der omhandlet i litra c), d) og e)

| c) | CO2-emissionsklasse 3 — køretøjer i undergruppe af køretøjer sg, der er registreret for første gang i rapporteringsperioden for år Y, og hvis CO2-emissioner er mere end 8 % mindre end emissionsreduktionskurven for rapporteringsperioden for år Y og undergruppe af køretøjer sg, som ikke tilhører nogen af de CO2-emissionsklasser, der omhandlet i litra d) og e) |
| --- | --- |

c)

CO2-emissionsklasse 3 — køretøjer i undergruppe af køretøjer sg, der er registreret for første gang i rapporteringsperioden for år Y, og hvis CO2-emissioner er mere end 8 % mindre end emissionsreduktionskurven for rapporteringsperioden for år Y og undergruppe af køretøjer sg, som ikke tilhører nogen af de CO2-emissionsklasser, der omhandlet i litra d) og e)

| d) | CO2-emissionsklasse 4 — tunge lavemissionskøretøjer |
| --- | --- |

d)

CO2-emissionsklasse 4 — tunge lavemissionskøretøjer

| e) | CO2-emissionsklasse 5 — nulemissionskøretøjer. |
| --- | --- |

e)

CO2-emissionsklasse 5 — nulemissionskøretøjer.

Medlemsstaterne sikrer, at klassificeringen af et køretøj, der tilhører CO2-emissionsklasse 2 eller 3, revurderes hvert sjette år efter datoen for første registrering, og at køretøjet, hvor det er relevant, omklassificeres til den relevante emissionsklasse på grundlag af de tærskler, der gælder på det pågældende tidspunkt. For så vidt angår brugsafgifter får omklassificeringen senest virkning fra den første gyldighedsdag, der falder på eller efter dagen for denne omklassificering.

3.   Med forbehold af stk. 1 anvendes der reducerede afgifter for køretøjer i CO2-emissionsklasse 2, 3, 4 og 5 således:

| a) | CO2-emissionsklasse 2 — nedsættelse på 5 %-15 % sammenlignet med afgiften for CO2-emissionsklasse 1 |
| --- | --- |

a)

CO2-emissionsklasse 2 — nedsættelse på 5 %-15 % sammenlignet med afgiften for CO2-emissionsklasse 1

| b) | CO2-emissionsklasse 3 — nedsættelse på 15 %-30 % sammenlignet med afgiften for CO2-emissionsklasse 1 |
| --- | --- |

b)

CO2-emissionsklasse 3 — nedsættelse på 15 %-30 % sammenlignet med afgiften for CO2-emissionsklasse 1

| c) | CO2-emissionsklasse 4 — nedsættelse på 30 %-50 % sammenlignet med afgiften for CO2-emissionsklasse 1 |
| --- | --- |

c)

CO2-emissionsklasse 4 — nedsættelse på 30 %-50 % sammenlignet med afgiften for CO2-emissionsklasse 1

| d) | CO2-emissionsklasse 5 — nedsættelse på 50 %-75 % sammenlignet med afgiften for CO2-emissionsklasse 1. |
| --- | --- |

d)

CO2-emissionsklasse 5 — nedsættelse på 50 %-75 % sammenlignet med afgiften for CO2-emissionsklasse 1.

Hvis infrastrukturafgiften eller brugsafgiften også differentieres efter EURO-emissionsklasse, anvendes den i første afsnit omhandlede nedsættelse i forhold til den takst, der anvendes på den strengeste EURO-emissionsstandard.

4.   Differentieringen i denne artikel må ikke være udformet med henblik på at tilvejebringe merprovenu.

5.   Uanset stk. 1 kan en medlemsstat beslutte ikke at anvende kravet om at differentiere infrastrukturafgiften i overensstemmelse med stk. 2, hvis en afgift for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner pålægges og differentieres i overensstemmelse med referenceværdierne for afgiften for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner i bilag IIIc.

6.   På vejafsnit, hvor et køretøj kører uden CO2-emissioner på en kontrollerbar måde, kan medlemsstaterne anvende reducerede afgifter for det pågældende køretøj i henhold til CO2-emissionsklasse 5. Medlemsstater, der gør brug af denne mulighed, anvender de afgifter, der gælder for CO2-emissionsklasse 1, på det pågældende køretøj på andre vejafsnit.

7.   Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter for at specificere CO2-referenceemissionerne for de køretøjsgrupper, der ikke er omfattet af artikel 2, stk. 1, litra a)-d), i forordning (EU) 2019/1242.

Disse gennemførelsesretsakter gengiver de data, der er relevante for hver køretøjsgruppe, som er offentliggjort i den rapport, der er omhandlet i artikel 10 i forordning (EU) 2018/956. Kommissionen vedtager disse gennemførelsesretsakter senest seks måneder efter offentliggørelsen af den pågældende rapport, der er omhandlet i artikel 10 i forordning (EU) 2018/956.

8.   Senest den 25. marts 2027 evaluerer Kommissionen gennemførelsen og effektiviteten af differentieringen af afgifter på grundlag af CO2-emissioner, der er omhandlet i denne artikel, samt hvorvidt den stadig er nødvendig og dens sammenhæng med direktiv 2003/87/EF og 2003/96/EF. På grundlag af denne evaluering fremsætter Kommissionen, hvis det er relevant, et lovgivningsforslag om ændring af de relevante bestemmelser i nærværende direktiv om differentiering af afgifter på grundlag af CO2-emissioner.

9.   Kommissionen gennemgår hvert femte år efter den 24. marts 2022 maksimumssatserne for brugerafgifterne i bilag II og nedsættelsesniveauerne i stk. 3 og fremsætter, hvis det er relevant, et lovgivningsforslag på grundlag af resultaterne af denne gennemgangsproces med henblik på at ændre disse bestemmelser.

10.   Hver 30. måned efter den 24. marts 2022 udarbejder Kommissionen en rapport, hvori den vurderer det hensigtsmæssige i de tærskler for CO2-emissionsklasse 2 og 3, der er omhandlet i dette direktivs artikel 7ga, stk. 2, litra b) og c), i forbindelse med de referenceemissioner, der er offentliggjort i henhold til artikel 11, stk. 1, i forordning (EU) 2019/1242, eller de CO2-emissioner, der er indberettet i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/956, og fremsætter, hvor det er relevant, et lovgivningsforslag om ændring af disse tærskler på grundlag af resultaterne af denne vurdering.

11.   Anvendelse af differentiering af afgifter efter CO2-emissioner som omhandlet i denne artikel er ikke obligatorisk, hvis en anden EU-foranstaltning vedrørende CO2-prissætning af drivmidler til vejtransport finder anvendelse.

Artikel 7gb

1.   Medlemsstaterne kan differentiere vejafgifter og brugsafgifter for lette køretøjer efter køretøjernes miljøpræstationer som fastsat ved de specifikke CO2-emissioner for blandet kørsel eller vægtet, blandet kørsel, der fremgår af punkt 49 i køretøjets typeattest, og ved EURO-emissionspræstationerne.

Med forbehold af denne artikels stk. 2 finder lavere satser for vejafgifter og brugsafgifter anvendelse på personbiler, minibusser og lette erhvervskøretøjer, som opfylder begge følgende betingelser:

| a) | Deres specifikke CO2-emissioner, der er fastsat i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EU) 2017/1151 (*), er nul eller er under følgende niveauer:


  i) | for perioden 2021-2024: de EU-flådedækkende mål2021, der er fastsat i overensstemmelse med del A, punkt 6, og del B, punkt 6, i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/631 (**) |
| --- | --- | --- |

a)

Deres specifikke CO2-emissioner, der er fastsat i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EU) 2017/1151 (*), er nul eller er under følgende niveauer:

i)

for perioden 2021-2024: de EU-flådedækkende mål2021, der er fastsat i overensstemmelse med del A, punkt 6, og del B, punkt 6, i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/631 (**)

| ii) | for perioden 2025-2029: de EU-flådedækkende mål, der er fastsat i overensstemmelse med bilag I, del A, punkt 6.1.1, og del B, punkt 6.1.1, i forordning (EU) 2019/631 |
| --- | --- |

ii)

for perioden 2025-2029: de EU-flådedækkende mål, der er fastsat i overensstemmelse med bilag I, del A, punkt 6.1.1, og del B, punkt 6.1.1, i forordning (EU) 2019/631

| iii) | for perioden fra 2030: de EU-flådedækkende mål, der er fastsat i overensstemmelse med bilag I, del A, punkt 6.1.2, og del B, punkt 6.1.2, i forordning (EU) 2019/631. |
| --- | --- |

iii)

for perioden fra 2030: de EU-flådedækkende mål, der er fastsat i overensstemmelse med bilag I, del A, punkt 6.1.2, og del B, punkt 6.1.2, i forordning (EU) 2019/631.

| b) | Deres forurenende emissioner, der er fastsat i overensstemmelse med forordning (EU) 2017/1151, er anført i tabellen i bilag VII til dette direktiv. Medlemsstaterne kan anvende nedsættelsen for nulemissionskøretøjer som omhandlet i bilag VII til dette direktiv uden at anvende nedsættelser for de øvrige emissionspræstationskategorier, der er omhandlet i nævnte bilag. |
| --- | --- |

b)

Deres forurenende emissioner, der er fastsat i overensstemmelse med forordning (EU) 2017/1151, er anført i tabellen i bilag VII til dette direktiv. Medlemsstaterne kan anvende nedsættelsen for nulemissionskøretøjer som omhandlet i bilag VII til dette direktiv uden at anvende nedsættelser for de øvrige emissionspræstationskategorier, der er omhandlet i nævnte bilag.

2.   Fra den 1. januar 2026 differentierer medlemsstaterne, hvor det er teknisk gennemførligt, vejafgifter og årsafgiften for brugsafgifterne for varevogne og minibusser efter køretøjernes miljøpræstationer i overensstemmelse med reglerne i bilag VII. Med henblik herpå er bestemmelserne i stk. 1, andet afsnit, vejledende.

Hvis medlemsstaterne vælger at anvende andre emissionspræstationskriterier eller niveauer for nedsættelse end dem, der er fastsat i stk. 1, eller vælger at medtage forskellige eller yderligere kriterier, giver de Kommissionen meddelelse om deres valg og begrundelse herfor senest seks måneder inden indførelse af en differentiering.

Medlemsstaterne kan imidlertid vælge kun at anvende nedsættelser for nulemissionskøretøjer uden at anvende nogen differentiering for andre køretøjer og uden at give Kommissionen meddelelse herom.

3.   Med forbehold af betingelserne i stk. 1 og 2 kan medlemsstaterne tage hensyn til forbedring af køretøjers miljøpræstationer, som hænger sammen med deres omstilling til alternative drivmidler.

4.   Medlemsstaterne kan vedtage særlige foranstaltninger med henblik på opkrævning af afgifter for køretøjer af historisk betydning.

5.   Differentieringerne i denne artikel må ikke være udformet med henblik på at tilvejebringe merprovenu.

(*)  Kommissionens forordning (EU) 2017/1151 af 1. juni 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6) og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF, Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 og Kommissionens forordning (EU) nr. 1230/2012 og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 (EUT L 175 af 7.7.2017, s. 1)."

*

(**)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/631 af 17. april 2019 om fastsættelse af præstationsnormer for nye personbilers og nye lette erhvervskøretøjers CO2-emissioner og om ophævelse af forordning (EF) nr. 443/2009 og (EU) nr. 510/2011 (EUT L 111 af 25.4.2019, s. 13).«
  "

**

2

| 12) | Artikel 7h ændres således:


  a) | Stk. 1 ændres således:


  i) | Indledningen affattes således:

  »1.   Senest seks måneder inden gennemførelsen af en ny eller væsentligt ændret infrastrukturafgiftsordning, sender medlemsstaterne Kommissionen følgende:«. |
| --- | --- | --- | --- |

12)

Artikel 7h ændres således:

a)

Stk. 1 ændres således:

i)

Indledningen affattes således:

»1.   Senest seks måneder inden gennemførelsen af en ny eller væsentligt ændret infrastrukturafgiftsordning, sender medlemsstaterne Kommissionen følgende:«.

| ii) | I litra a) tilføjes følgende led:


  »— | hvor det er relevant, klare oplysninger om det elektroniske vejafgiftssystems vigtigste karakteristika, herunder om interoperabilitet«. |
| --- | --- | --- |

ii)

I litra a) tilføjes følgende led:

»—

hvor det er relevant, klare oplysninger om det elektroniske vejafgiftssystems vigtigste karakteristika, herunder om interoperabilitet«.

| b) | Følgende stykke indsættes:

  »1a.   Når en medlemsstat sender oplysninger til Kommissionen i overensstemmelse med stk. 1, kan den medtage oplysninger om mere end én ændring af en infrastrukturafgiftsordning. Hvis Kommissionen allerede er blevet underrettet om en ændring, anses medlemsstaten for allerede at have opfyldt oplysningskravet i stk. 1, og denne ændring kan gennemføres uden yderligere underretning af Kommissionen.« |
| --- | --- |

b)

Følgende stykke indsættes:

»1a.   Når en medlemsstat sender oplysninger til Kommissionen i overensstemmelse med stk. 1, kan den medtage oplysninger om mere end én ændring af en infrastrukturafgiftsordning. Hvis Kommissionen allerede er blevet underrettet om en ændring, anses medlemsstaten for allerede at have opfyldt oplysningskravet i stk. 1, og denne ændring kan gennemføres uden yderligere underretning af Kommissionen.«

| c) | Stk. 3 affattes således:

  »3.   Inden gennemførelse af en ny eller væsentligt ændret ordning for afgifter for eksterne omkostninger eller trængselsafgifter, underretter medlemsstaterne Kommissionen om det berørte net, de påtænkte satser pr. køretøjsklasse og emissionsklasse og giver, hvor det er relevant, Kommissionen meddelelse i henhold til bilag IIIa, punkt 2 eller bilag V, punkt 2.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Inden gennemførelse af en ny eller væsentligt ændret ordning for afgifter for eksterne omkostninger eller trængselsafgifter, underretter medlemsstaterne Kommissionen om det berørte net, de påtænkte satser pr. køretøjsklasse og emissionsklasse og giver, hvor det er relevant, Kommissionen meddelelse i henhold til bilag IIIa, punkt 2 eller bilag V, punkt 2.«

| d) | Stk. 4 udgår. |
| --- | --- |

d)

Stk. 4 udgår.

| 13) | Artikel 7i ændres således:


  a) | Stk. 2, litra b) og c), affattes således:


  »b) | sådanne rabatter eller nedsættelser afspejler faktiske besparelser i administrationsomkostninger ved behandling af hyppige brugere i forhold til behandling af lejlighedsvise brugere |
| --- | --- | --- | --- |

13)

Artikel 7i ændres således:

a)

Stk. 2, litra b) og c), affattes således:

»b)

sådanne rabatter eller nedsættelser afspejler faktiske besparelser i administrationsomkostninger ved behandling af hyppige brugere i forhold til behandling af lejlighedsvise brugere

| c) | nedsættelserne er på højst 13 % af den infrastrukturafgift, der betales af tilsvarende køretøjer, som ikke er berettigede til rabat eller nedsættelse.« |
| --- | --- |

c)

nedsættelserne er på højst 13 % af den infrastrukturafgift, der betales af tilsvarende køretøjer, som ikke er berettigede til rabat eller nedsættelse.«

| b) | Følgende stykke indsættes:

  »2a.   Medlemsstaterne kan fastsætte rabatter eller nedsættelser for så vidt angår infrastrukturafgiften for personbiler for hyppige brugere, navnlig i områder med spredt bebyggelse og i udkanten af byer. Et mindre provenu som følge af, at der ydes rabat til hyppige brugere, må ikke pålægges for andre mindre hyppige brugere.« |
| --- | --- |

b)

Følgende stykke indsættes:

»2a.   Medlemsstaterne kan fastsætte rabatter eller nedsættelser for så vidt angår infrastrukturafgiften for personbiler for hyppige brugere, navnlig i områder med spredt bebyggelse og i udkanten af byer. Et mindre provenu som følge af, at der ydes rabat til hyppige brugere, må ikke pålægges for andre mindre hyppige brugere.«

| c) | Stk. 3 affattes således:

  »3.   Med forbehold af betingelserne i dette direktivs artikel 7g, stk. 1, litra b), og artikel 7g, stk. 3, kan vejafgifterne for store projekter i det transeuropæiske hovedtransportnet, som der findes kort over i bilag I til forordning (EU) nr. 1315/2013, differentieres på andre måder for at sikre sådanne projekters kommercielle levedygtighed, når de er udsat for direkte konkurrence fra andre transportformer. Den deraf følgende afgiftsstruktur skal være lineær og forholdsmæssigt afpasset. De nærmere oplysninger herom skal offentliggøres, og den skal være tilgængelig for alle brugere på lige vilkår. Den må ikke medføre, at der væltes yderligere omkostninger over på andre brugere i form af højere vejafgifter.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Med forbehold af betingelserne i dette direktivs artikel 7g, stk. 1, litra b), og artikel 7g, stk. 3, kan vejafgifterne for store projekter i det transeuropæiske hovedtransportnet, som der findes kort over i bilag I til forordning (EU) nr. 1315/2013, differentieres på andre måder for at sikre sådanne projekters kommercielle levedygtighed, når de er udsat for direkte konkurrence fra andre transportformer. Den deraf følgende afgiftsstruktur skal være lineær og forholdsmæssigt afpasset. De nærmere oplysninger herom skal offentliggøres, og den skal være tilgængelig for alle brugere på lige vilkår. Den må ikke medføre, at der væltes yderligere omkostninger over på andre brugere i form af højere vejafgifter.«

| 14) | Artikel 7j ændres således:


  a) | Stk. 1 affattes således:

  »1.   Vejafgifter og brugsafgifter pålægges og opkræves, og betalingen af dem kontrolleres, på en sådan måde, at den glidende trafikafvikling hindres mindst muligt, og således at enhver obligatorisk kontrol ved Unionens indre grænser undgås. Med henblik herpå samarbejder medlemsstaterne om at fastlægge metoder til at give trafikanter mulighed for at betale vejafgifter og brugsafgifter døgnet rundt, i det mindste elektronisk eller ved grænsen eller på større salgssteder, med anvendelse af normale betalingsmidler i og uden for de medlemsstater, hvor de pålægges. Medlemsstaterne er ikke forpligtet til at stille fysiske betalingsfaciliteter til rådighed.« |
| --- | --- | --- |

14)

Artikel 7j ændres således:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   Vejafgifter og brugsafgifter pålægges og opkræves, og betalingen af dem kontrolleres, på en sådan måde, at den glidende trafikafvikling hindres mindst muligt, og således at enhver obligatorisk kontrol ved Unionens indre grænser undgås. Med henblik herpå samarbejder medlemsstaterne om at fastlægge metoder til at give trafikanter mulighed for at betale vejafgifter og brugsafgifter døgnet rundt, i det mindste elektronisk eller ved grænsen eller på større salgssteder, med anvendelse af normale betalingsmidler i og uden for de medlemsstater, hvor de pålægges. Medlemsstaterne er ikke forpligtet til at stille fysiske betalingsfaciliteter til rådighed.«

| b) | Følgende stykke indsættes:

  »2a.   Hvis en fører eller, hvor det er relevant, transportvirksomheden eller udbyderen af den europæiske elektroniske bompengetjeneste (EETS) ikke kan dokumentere køretøjets emissionsklasse med henblik på artikel 7g, stk. 2, eller artikel 7ga eller 7gb, kan medlemsstaterne pålægge den højeste af de gældende vejafgifter eller brugsafgifter.
  Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at trafikanten i det mindste via elektroniske midler kan angive køretøjets emissionsklasse, inden denne tager infrastrukturen i brug. Medlemsstaterne kan tilbyde elektroniske og ikkeelektroniske midler, der gør det muligt for brugeren at fremvise dokumentation med henblik på at drage fordel af vejafgiftsnedsættelser eller, hvor det er relevant, i tilfælde af en kontrol. Medlemsstaterne kan kræve, at der fremvises elektronisk dokumentation, inden infrastrukturen tages i brug.
  Medlemsstaterne kan træffe nødvendige foranstaltninger for at sikre, at fremvisning af dokumentation efter brug af infrastrukturen accepteres i 30 dage eller en længere periode, der fastsættes af medlemsstaterne, efter brugen af infrastrukturen, og for at sikre tilbagebetaling af enhver forskel mellem de anvendte vejafgifter eller brugsafgifter og den vejafgift eller brugsafgift, der svarer til det pågældende køretøjs emissionsklasse, som fremgår af den dokumentation, der er fremvist inden for den gældende frist.« |
| --- | --- |

b)

Følgende stykke indsættes:

»2a.   Hvis en fører eller, hvor det er relevant, transportvirksomheden eller udbyderen af den europæiske elektroniske bompengetjeneste (EETS) ikke kan dokumentere køretøjets emissionsklasse med henblik på artikel 7g, stk. 2, eller artikel 7ga eller 7gb, kan medlemsstaterne pålægge den højeste af de gældende vejafgifter eller brugsafgifter.

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at trafikanten i det mindste via elektroniske midler kan angive køretøjets emissionsklasse, inden denne tager infrastrukturen i brug. Medlemsstaterne kan tilbyde elektroniske og ikkeelektroniske midler, der gør det muligt for brugeren at fremvise dokumentation med henblik på at drage fordel af vejafgiftsnedsættelser eller, hvor det er relevant, i tilfælde af en kontrol. Medlemsstaterne kan kræve, at der fremvises elektronisk dokumentation, inden infrastrukturen tages i brug.

Medlemsstaterne kan træffe nødvendige foranstaltninger for at sikre, at fremvisning af dokumentation efter brug af infrastrukturen accepteres i 30 dage eller en længere periode, der fastsættes af medlemsstaterne, efter brugen af infrastrukturen, og for at sikre tilbagebetaling af enhver forskel mellem de anvendte vejafgifter eller brugsafgifter og den vejafgift eller brugsafgift, der svarer til det pågældende køretøjs emissionsklasse, som fremgår af den dokumentation, der er fremvist inden for den gældende frist.«

| c) | Stk. 3 og 4 affattes således:

  »3.   Hvis en medlemsstat lægger en vejafgift på et køretøj, skal den samlede vejafgift, infrastrukturafgiften, afgiften for eksterne omkostninger og trængselsafgiften, hvis relevant, fremgå af en kvittering, som udleveres til trafikanten, så vidt muligt elektronisk. Trafikanten kan indvillige i ikke at få udleveret kvitteringen.


  4.   Hvis det er økonomisk gennemførligt, pålægger og opkræver medlemsstaterne infrastrukturafgifter, afgifter for eksterne omkostninger og trængselsafgifter ved hjælp af et elektronisk vejafgiftssystem, som er i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 3, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/520 (*). Kommissionen fremmer det samarbejde mellem medlemsstaterne, der er nødvendigt for at sikre interoperabilitet mellem elektroniske bompengesystemer på europæisk plan.


  (*)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/520 af 19. marts 2019 om interoperabilitet mellem elektroniske vejafgiftssystemer og fremme af udvekslingen på tværs af landegrænser af oplysninger om manglende betaling af vejafgifter i Unionen (EUT L 91 af 29.3.2019, s. 45).«
  " |
| --- | --- |

c)

Stk. 3 og 4 affattes således:

»3.   Hvis en medlemsstat lægger en vejafgift på et køretøj, skal den samlede vejafgift, infrastrukturafgiften, afgiften for eksterne omkostninger og trængselsafgiften, hvis relevant, fremgå af en kvittering, som udleveres til trafikanten, så vidt muligt elektronisk. Trafikanten kan indvillige i ikke at få udleveret kvitteringen.

4.   Hvis det er økonomisk gennemførligt, pålægger og opkræver medlemsstaterne infrastrukturafgifter, afgifter for eksterne omkostninger og trængselsafgifter ved hjælp af et elektronisk vejafgiftssystem, som er i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 3, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/520 (*). Kommissionen fremmer det samarbejde mellem medlemsstaterne, der er nødvendigt for at sikre interoperabilitet mellem elektroniske bompengesystemer på europæisk plan.

(*)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/520 af 19. marts 2019 om interoperabilitet mellem elektroniske vejafgiftssystemer og fremme af udvekslingen på tværs af landegrænser af oplysninger om manglende betaling af vejafgifter i Unionen (EUT L 91 af 29.3.2019, s. 45).«
  "

*

| 15) | Artikel 7k affattes således:

  »Artikel 7k
  Med forbehold af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er dette direktiv ikke til hinder for, at medlemsstater, der indfører en ordning med vejafgifter, fastsætter passende kompensation.« |
| --- | --- |

15)

Artikel 7k affattes således:

»Artikel 7k

Med forbehold af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er dette direktiv ikke til hinder for, at medlemsstater, der indfører en ordning med vejafgifter, fastsætter passende kompensation.«

| 16) | Artikel 8 ændres således:


  a) | Stk. 2, litra a) og b), affattes således:


  »a) | betaling af den fælles brugsafgift skal give adgang til nettet som defineret af de deltagende medlemsstater i henhold til artikel 7, stk. 1 og 2 |
| --- | --- | --- | --- |

16)

Artikel 8 ændres således:

a)

Stk. 2, litra a) og b), affattes således:

»a)

betaling af den fælles brugsafgift skal give adgang til nettet som defineret af de deltagende medlemsstater i henhold til artikel 7, stk. 1 og 2

| b) | de fælles brugsafgiftssatser fastsættes af de deltagende medlemsstater, således at de ikke er større end de maksimumssatser, der er omhandlet i artikel 7a.« |
| --- | --- |

b)

de fælles brugsafgiftssatser fastsættes af de deltagende medlemsstater, således at de ikke er større end de maksimumssatser, der er omhandlet i artikel 7a.«

| b) | Følgende stykke tilføjes:

  »3.   I tilfælde af en fælles brugsafgiftsordning som omhandlet i denne artikels stk. 1 forlænges den endelige anvendelsesdato for de differentieringer, der er omhandlet i artikel 7ga, stk. 1, andet og tredje afsnit, til tre år efter den 25. marts 2025, eller hvis CO2-referenceemissionerne offentliggøres efter den 24. marts 2022, tre år efter offentliggørelsen af CO2-referenceemissionerne.« |
| --- | --- |

b)

Følgende stykke tilføjes:

»3.   I tilfælde af en fælles brugsafgiftsordning som omhandlet i denne artikels stk. 1 forlænges den endelige anvendelsesdato for de differentieringer, der er omhandlet i artikel 7ga, stk. 1, andet og tredje afsnit, til tre år efter den 25. marts 2025, eller hvis CO2-referenceemissionerne offentliggøres efter den 24. marts 2022, tre år efter offentliggørelsen af CO2-referenceemissionerne.«

| 17) | Artikel 9 ændres således:


  a) | Stk. 1a affattes således:

  »1a.   Dette direktiv berører ikke, at medlemsstaterne kan anvende:


  a) | regulerende afgifter med specifikt sigte på at mindske trængsel eller bekæmpe miljøvirkninger, herunder luftforurening, på veje i byområder, herunder veje, der er del af det transeuropæiske net, og som går igennem byområder |
| --- | --- | --- | --- |

17)

Artikel 9 ændres således:

a)

Stk. 1a affattes således:

»1a.   Dette direktiv berører ikke, at medlemsstaterne kan anvende:

a)

regulerende afgifter med specifikt sigte på at mindske trængsel eller bekæmpe miljøvirkninger, herunder luftforurening, på veje i byområder, herunder veje, der er del af det transeuropæiske net, og som går igennem byområder

| b) | afgifter med specifikt sigte på at finansiere opførelse, drift, vedligeholdelse og udvikling af installationer, der er indbygget i eller opsat langs eller over veje, og som leverer energi til lavemissions- og nulemissionskøretøjer i bevægelse, og hvor afgifterne lægges på sådanne køretøjer. |
| --- | --- |

b)

afgifter med specifikt sigte på at finansiere opførelse, drift, vedligeholdelse og udvikling af installationer, der er indbygget i eller opsat langs eller over veje, og som leverer energi til lavemissions- og nulemissionskøretøjer i bevægelse, og hvor afgifterne lægges på sådanne køretøjer.

Disse afgifter anvendes på ikkeforskelsbehandlende grundlag.«

| b) | I stk. 2 udgår andet afsnit. |
| --- | --- |

b)

I stk. 2 udgår andet afsnit.

| 18) | I artikel 9c tilføjes følgende stykke:

  »3.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.« |
| --- | --- |

18)

I artikel 9c tilføjes følgende stykke:

»3.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.«

| 19) | Artikel 9d og 9e affattes således:

  »Artikel 9d
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 9e for at ændre dette direktiv for så vidt angår bilag 0, formlerne i bilag IIIa, punkt 4.1 og 4.2, og beløbene i tabellerne i bilag IIIb og IIIc, således at de tilpasses den videnskabelige og tekniske udvikling.
  Under de omstændigheder, der er omhandlet i artikel 7cb, stk. 4, vedtager Kommissionen delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 9e for at ændre dette direktiv for så vidt angår referenceværdierne for afgiften for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner, jf. bilag IIIc, under hensyntagen til den faktiske CO2-pris, der anvendes for drivmidler til vejtransport i Unionen. Sådanne ændringer begrænses til at sikre, at niveauet for afgifter for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner ikke går videre, end hvad der er nødvendigt for at internalisere disse eksterne omkostninger.


  Artikel 9e

  1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.


  2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 9d, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 24. marts 2022. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.


  3.   Den i artikel 9d omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.


  4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (*).


  5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.


  6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 9d træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.


  (*)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.«
  " |
| --- | --- |

19)

Artikel 9d og 9e affattes således:

»Artikel 9d

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 9e for at ændre dette direktiv for så vidt angår bilag 0, formlerne i bilag IIIa, punkt 4.1 og 4.2, og beløbene i tabellerne i bilag IIIb og IIIc, således at de tilpasses den videnskabelige og tekniske udvikling.

Under de omstændigheder, der er omhandlet i artikel 7cb, stk. 4, vedtager Kommissionen delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 9e for at ændre dette direktiv for så vidt angår referenceværdierne for afgiften for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner, jf. bilag IIIc, under hensyntagen til den faktiske CO2-pris, der anvendes for drivmidler til vejtransport i Unionen. Sådanne ændringer begrænses til at sikre, at niveauet for afgifter for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner ikke går videre, end hvad der er nødvendigt for at internalisere disse eksterne omkostninger.

Artikel 9e

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 9d, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 24. marts 2022. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

3.   Den i artikel 9d omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (*).

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 9d træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

(*)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.«
  "

*

| 20) | Artikel 9f og 9g udgår. |
| --- | --- |

20)

Artikel 9f og 9g udgår.

| 21) | Artikel 10a og 11 affattes således:

  »Artikel 10a

  1.   Beløbene i euro fastsat i bilag II og beløbene i cent fastsat i tabellerne i bilag IIIb og IIIc tilpasses hvert andet år for at tage hensyn til ændringer i EU's harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP), eksklusive energi og uforarbejdede fødevarer, som offentliggøres af Kommissionen (Eurostat). Den første tilpasning finder sted senest den 31. marts 2025.
  Beløbene opdateres automatisk, idet grundbeløbet i euro eller cent tilpasses med den procentvise ændring i nævnte indeks. Facit rundes op til nærmeste euro for så vidt angår bilag II, til nærmeste 1/10 af en cent for så vidt angår bilag IIIb og IIIc.


  2.   Kommissionen offentliggør de i stk. 1 nævnte tilpassede beløb i Den Europæiske Unions Tidende senest den 31. marts 2025. Disse tilpassede beløb træder i kraft den første dag i måneden efter offentliggørelsen.


  Artikel 11

  1.   Senest den 25. marts 2025 og derefter hvert femte år offentliggør medlemsstaterne i sammenfattet form en rapport om vejafgifter og brugsafgifter, der pålægges på deres område.


  2.   Den rapport, der offentliggøres i henhold til stk. 1, skal indeholde oplysninger om:


  a) | udviklingen i afgifter for benyttelse af vejinfrastruktur, nemlig de omfattede net og køretøjsklasser, herunder eventuelle undtagelser i henhold til artikel 7, 7c eller 7gb |
| --- | --- | --- |

21)

Artikel 10a og 11 affattes således:

»Artikel 10a

1.   Beløbene i euro fastsat i bilag II og beløbene i cent fastsat i tabellerne i bilag IIIb og IIIc tilpasses hvert andet år for at tage hensyn til ændringer i EU's harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP), eksklusive energi og uforarbejdede fødevarer, som offentliggøres af Kommissionen (Eurostat). Den første tilpasning finder sted senest den 31. marts 2025.

Beløbene opdateres automatisk, idet grundbeløbet i euro eller cent tilpasses med den procentvise ændring i nævnte indeks. Facit rundes op til nærmeste euro for så vidt angår bilag II, til nærmeste 1/10 af en cent for så vidt angår bilag IIIb og IIIc.

2.   Kommissionen offentliggør de i stk. 1 nævnte tilpassede beløb i Den Europæiske Unions Tidende senest den 31. marts 2025. Disse tilpassede beløb træder i kraft den første dag i måneden efter offentliggørelsen.

Artikel 11

1.   Senest den 25. marts 2025 og derefter hvert femte år offentliggør medlemsstaterne i sammenfattet form en rapport om vejafgifter og brugsafgifter, der pålægges på deres område.

2.   Den rapport, der offentliggøres i henhold til stk. 1, skal indeholde oplysninger om:

a)

udviklingen i afgifter for benyttelse af vejinfrastruktur, nemlig de omfattede net og køretøjsklasser, herunder eventuelle undtagelser i henhold til artikel 7, 7c eller 7gb

| b) | differentieringen af infrastrukturafgifterne eller brugsafgifterne efter køretøjsklasse og typen af tungt køretøj |
| --- | --- |

b)

differentieringen af infrastrukturafgifterne eller brugsafgifterne efter køretøjsklasse og typen af tungt køretøj

| c) | differentieringen af infrastrukturafgifterne eller brugsafgifterne efter køretøjernes miljøpræstationer, jf. artikel 7g, 7ga eller 7gb |
| --- | --- |

c)

differentieringen af infrastrukturafgifterne eller brugsafgifterne efter køretøjernes miljøpræstationer, jf. artikel 7g, 7ga eller 7gb

| d) | hvis det er relevant, differentieringen af infrastrukturafgifterne afhængigt af, hvilket tidspunkt på dagen, hvilken dag eller hvilken årstid der er tale om, jf. artikel 7g, stk. 1 |
| --- | --- |

d)

hvis det er relevant, differentieringen af infrastrukturafgifterne afhængigt af, hvilket tidspunkt på dagen, hvilken dag eller hvilken årstid der er tale om, jf. artikel 7g, stk. 1

| e) | afgiften for eksterne omkostninger, der pålægges, for hver kombination af køretøjsklasse, vejtype og tidsperiode |
| --- | --- |

e)

afgiften for eksterne omkostninger, der pålægges, for hver kombination af køretøjsklasse, vejtype og tidsperiode

| f) | den vægtede gennemsnitlige infrastrukturafgift og det samlede provenu fra infrastrukturafgiften |
| --- | --- |

f)

den vægtede gennemsnitlige infrastrukturafgift og det samlede provenu fra infrastrukturafgiften

| g) | det samlede provenu fra afgifter for eksterne omkostninger |
| --- | --- |

g)

det samlede provenu fra afgifter for eksterne omkostninger

| h) | det samlede provenu fra trængselsafgiften per køretøjsklasse |
| --- | --- |

h)

det samlede provenu fra trængselsafgiften per køretøjsklasse

| i) | det samlede provenu fra forhøjelser, og på hvilke vejafsnit de blev pålagt |
| --- | --- |

i)

det samlede provenu fra forhøjelser, og på hvilke vejafsnit de blev pålagt

| j) | det samlede provenu fra vejafgifter eller brugsafgifter eller, hvis relevant, begge |
| --- | --- |

j)

det samlede provenu fra vejafgifter eller brugsafgifter eller, hvis relevant, begge

| k) | anvendelsen af det provenu, der er genereret gennem anvendelse af dette direktiv, og hvordan denne anvendelse har givet medlemsstaten mulighed for at nå de mål, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2, eller, hvis et sådan provenu er opført på det almindelige budget, oplysninger om størrelsen af udgifter, der afsættes til vejtransportinfrastruktur og bæredygtige transportprojekter, og |
| --- | --- |

k)

anvendelsen af det provenu, der er genereret gennem anvendelse af dette direktiv, og hvordan denne anvendelse har givet medlemsstaten mulighed for at nå de mål, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2, eller, hvis et sådan provenu er opført på det almindelige budget, oplysninger om størrelsen af udgifter, der afsættes til vejtransportinfrastruktur og bæredygtige transportprojekter, og

| l) | udviklingen i andelen af køretøjer, der tilhører de forskellige emissionsklasser på afgiftsbelagte veje. |
| --- | --- |

l)

udviklingen i andelen af køretøjer, der tilhører de forskellige emissionsklasser på afgiftsbelagte veje.

Medlemsstater, som gør disse oplysninger offentligt tilgængelige online, kan beslutte ikke at udarbejde rapporten.«

| 22) | Bilagene ændres således:


  a) | Bilag 0, II, III, IIIa, IIIb og IV ændres som angivet i punkt 1, 2, 3, 4, 5, 6 og 7 i bilaget til dette direktiv. |
| --- | --- | --- |

22)

Bilagene ændres således:

a)

Bilag 0, II, III, IIIa, IIIb og IV ændres som angivet i punkt 1, 2, 3, 4, 5, 6 og 7 i bilaget til dette direktiv.

| b) | Teksten i punkt 6 og 8 i bilaget til dette direktiv tilføjes som bilag IIIc, V, VI og VII til direktiv 1999/62/EF. |
| --- | --- |

b)

Teksten i punkt 6 og 8 i bilaget til dette direktiv tilføjes som bilag IIIc, V, VI og VII til direktiv 1999/62/EF.

Artikel 2

Ændring af direktiv 1999/37/EF

I bilag I til direktiv 1999/37/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Afsnit II.6, punkt (V.7), affattes således:


  »(V.7) | CO2 (i g/km) eller specifikke CO2-emissioner, hvis angivet under punkt 49.5 i EF-typeattesten for tunge køretøjer defineret i tillægget til bilag VIII til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/683 (*) eller under punkt 49.5 i den individuelle godkendelsesattest for køretøjer defineret i tillæg 1 til bilag III til nævnte forordning |
| --- | --- | --- |

1)

Afsnit II.6, punkt (V.7), affattes således:

»(V.7)

CO2 (i g/km) eller specifikke CO2-emissioner, hvis angivet under punkt 49.5 i EF-typeattesten for tunge køretøjer defineret i tillægget til bilag VIII til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/683 (*) eller under punkt 49.5 i den individuelle godkendelsesattest for køretøjer defineret i tillæg 1 til bilag III til nævnte forordning

2

2

*

(*)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/683 af 15. april 2020 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2018/858 for så vidt angår de administrative krav i forbindelse med godkendelse og markedsovervågning af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (EUT L 163 af 26.5.2020, s. 1).«
  "

*

| 2) | Følgende punkt tilføjes:


  »(V.10) | tunge køretøjers CO2-emissionsklasse fastlagt ved første registrering i henhold til artikel 7ga, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/62/EF (*1) |
| --- | --- | --- |

2)

Følgende punkt tilføjes:

»(V.10)

tunge køretøjers CO2-emissionsklasse fastlagt ved første registrering i henhold til artikel 7ga, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/62/EF (*1)

2

*1

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/62/EF af 17. juni 1999 om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (EFT L 187 af 20.7.1999, s. 42).«
  "

*1

Artikel 3

Ændring af direktiv (EU) 2019/520

I bilag I til direktiv (EU) 2019/520, affattes tabellen i afsnittet »Oplysninger tilvejebragt som følge af den automatiserede søgning foretaget i henhold til artikel 23, stk. 1«, del I »Oplysninger vedrørende køretøjer«, således:

»Del I.   Oplysninger vedrørende køretøjer

| Post | O/V  (14) | Bemærkninger |
| --- | --- | --- |
| Registreringsnummer | O | |
| Stelnummer/køretøjsidentifikationsnummer (VIN) | O | |
| Registreringsmedlemsstat | O | |
| Mærke | O | (D.1  (15)) f.eks. Ford, Opel, Renault |
| Køretøjets handelstype | O | (D.3) f.eks. Focus, Astra, Megane |
| EU-kategorikode | O | (J) f.eks. knallerter, motorcykler, biler |
| Euroemissionsklasse | O | f.eks. Euro 4, Euro 6 |
| CO2-emissionsklasse | V | finder anvendelse for tunge køretøjer |
| Omklassificeringsdato | V | finder anvendelse for tunge køretøjer |
| CO2 i g/tkm | V | finder anvendelse for tunge køretøjer |
| Køretøjets højeste tekniske tilladte totalvægt | O | |

Post

O/V  (14)

Bemærkninger

Registreringsnummer

O

Stelnummer/køretøjsidentifikationsnummer (VIN)

O

Registreringsmedlemsstat

O

Mærke

O

(D.1  (15)) f.eks. Ford, Opel, Renault

Køretøjets handelstype

O

(D.3) f.eks. Focus, Astra, Megane

EU-kategorikode

O

(J) f.eks. knallerter, motorcykler, biler

Euroemissionsklasse

O

f.eks. Euro 4, Euro 6

CO2-emissionsklasse

V

finder anvendelse for tunge køretøjer

Omklassificeringsdato

V

finder anvendelse for tunge køretøjer

CO2 i g/tkm

V

finder anvendelse for tunge køretøjer

Køretøjets højeste tekniske tilladte totalvægt

O

Artikel 4

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 25. marts 2024. De underretter straks Kommissionen herom.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 5

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Artikel 6

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. februar 2022

På Europa-Parlamentets vegne

R. METSOLA

Formand

På Rådets vegne

A. PANNIER-RUNACHER

Formand

---

(1)  
  EUT C 81 af 2.3.2018, s. 188.

1

(2)  
  EUT C 176 af 23.5.2018, s. 66.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 25.10.2018 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets førstebehandlingsholdning af 9.11.2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT). Europa-Parlamentets holdning af 17.2.2022 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/62/EF af 17. juni 1999 om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (EFT L 187 af 20.7.1999, s. 42).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1242 af 20. juni 2019 om fastsættelse af præstationsnormer for nye tunge køretøjers CO2-emissioner og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 595/2009 og (EU) 2018/956 og Rådets direktiv 96/53/EF (EUT L 198 af 25.7.2019, s. 202).

5

2

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/520 af 19. marts 2019 om interoperabilitet mellem elektroniske vejafgiftssystemer og fremme af udvekslingen på tværs af landegrænser af oplysninger om manglende betaling af vejafgifter i Unionen (EUT L 91 af 29.3.2019, s. 45).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/50/EF af 21. maj 2008 om luftkvaliteten og renere luft i Europa (EUT L 152 af 11.6.2008, s. 1).

7

(8)  Rådets direktiv 1999/37/EF af 29. april 1999 om registreringsdokumenter for motorkøretøjer (EFT L 138 af 1.6.1999, s. 57).

8

(9)  Kommissionens forordning (EU) 2017/1151 af 1. juni 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6) og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF, Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 og Kommissionens forordning (EU) nr. 1230/2012 og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 (EUT L 175 af 7.7.2017, s. 1).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/631 af 17. april 2019 om fastsættelse af præstationsnormer for nye personbilers og nye lette erhvervskøretøjers CO2-emissioner og om ophævelse af forordning (EF) nr. 443/2009 og (EU) nr. 510/2011 (EUT L 111 af 25.4.2019, s. 13).

10

2

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/956 af 28. juni 2018 om overvågning og indberetning af nye tunge køretøjers CO2-emissioner og brændstofforbrug (EUT L 173 af 9.7.2018, s. 1).

12

2

(13)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

13

(14)  O = obligatorisk, hvis oplysningen foreligger i det nationale register, V = valgfrit.

14

(15)  Harmoniseret kode, se direktiv 1999/37/EF.«

15

---

BILAG

| 1) | I punkt 3 i bilag 0 til direktiv 1999/62/EF tilføjes følgende tabel:

  »EURO VI-emissionsgrænser | Grænseværdier |
| --- | --- | --- |
| CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX
  (1)

  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | Partikelmasse
  (mg/kWh) | Antal partikler
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 x 1011 |
| WHTC (CI) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| WHTC (PI) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| Bemærk:


  PI | = | styret tænding |
| CI | = | kompressionstænding |

1)

I punkt 3 i bilag 0 til direktiv 1999/62/EF tilføjes følgende tabel:

»EURO VI-emissionsgrænser

Grænseværdier

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC

(mg/kWh)

CH4

(mg/kWh)

NOX
  (1)

(mg/kWh)

NH3

(ppm)

Partikelmasse

(mg/kWh)

Antal partikler

(#/kWh)

WHSC (CI)

1 500

130

400

10

10

8,0 x 1011

WHTC (CI)

4 000

160

460

10

10

6,0 x 1011

WHTC (PI)

4 000

160

500

460

10

10

6,0 x 1011

Bemærk:

PI

=

styret tænding

CI

=

kompressionstænding

| (1) | Det tilladelige niveau af NO2-komponent i NOx-grænseværdien kan blive fastsat på et senere tidspunkt.« |
| --- | --- |

(1)

Det tilladelige niveau af NO2-komponent i NOx-grænseværdien kan blive fastsat på et senere tidspunkt.«

| 2) | Bilag II til direktiv 1999/62/EF affattes således:


  »BILAG II

  MAKSIMUMSSATSER FOR BRUGSAFGIFTER I EURO INKL. ADMINISTRATIONSOMKOSTNINGER SOM OMHANDLET I ARTIKEL 7a, STK. 2

  Årligt | højst 3 aksler | mindst 4 aksler |
| --- | --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 899 | 3 185 |
| EURO I | 1 651 | 2 757 |
| EURO II | 1 428 | 2 394 |
| EURO III | 1 242 | 2 073 |
| EURO IV | 1 081 | 1 803 |
| EURO V | 940 | 1 567 |
| EURO VI | 855 | 1 425 |

2)

Bilag II til direktiv 1999/62/EF affattes således:

»BILAG II

MAKSIMUMSSATSER FOR BRUGSAFGIFTER I EURO INKL. ADMINISTRATIONSOMKOSTNINGER SOM OMHANDLET I ARTIKEL 7a, STK. 2

Årligt

højst 3 aksler

mindst 4 aksler

EURO 0

1 899

3 185

EURO I

1 651

2 757

EURO II

1 428

2 394

EURO III

1 242

2 073

EURO IV

1 081

1 803

EURO V

940

1 567

EURO VI

855

1 425

Månedlig, ugentlig og daglig

De højeste månedlige, ugentlige og daglige satser skal være proportionelle med den tid, infrastrukturen bruges i.

| 3) | Bilag III til direktiv 1999/62/EF ændres således:


  a) | Punkt 2.1, sjette led, affattes således:


  »— | Fordelingen af omkostninger på tunge køretøjer foretages på et objektivt og gennemsigtigt grundlag under hensyntagen til den del af den tunge trafik, som nettet skal bære, og omkostningerne i forbindelse hermed. De vognkilometer, som tunge køretøjer kører, kan til dette formål justeres med objektivt begrundede »ækvivalensfaktorer« som f.eks. dem, der er fastsat i dette bilags punkt 4 (1).« |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Bilag III til direktiv 1999/62/EF ændres således:

a)

Punkt 2.1, sjette led, affattes således:

»—

Fordelingen af omkostninger på tunge køretøjer foretages på et objektivt og gennemsigtigt grundlag under hensyntagen til den del af den tunge trafik, som nettet skal bære, og omkostningerne i forbindelse hermed. De vognkilometer, som tunge køretøjer kører, kan til dette formål justeres med objektivt begrundede »ækvivalensfaktorer« som f.eks. dem, der er fastsat i dette bilags punkt 4 (1).«

1

| b) | Punkt 2.2, andet led, affattes således:


  »— | Omkostningerne fordeles mellem tunge køretøjer og anden trafik på grundlag af de faktiske og anslåede vognkilometerandele og kan justeres med objektivt begrundede ækvivalensfaktorer som f.eks. dem, der er fastsat i punkt 4.« |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2.2, andet led, affattes således:

»—

Omkostningerne fordeles mellem tunge køretøjer og anden trafik på grundlag af de faktiske og anslåede vognkilometerandele og kan justeres med objektivt begrundede ækvivalensfaktorer som f.eks. dem, der er fastsat i punkt 4.«

| c) | Overskriften i punkt 4 affattes således:


  »4. | Tunge køretøjers trafikandel, ækvivalensfaktorer og korrektionsmekanisme«. |
| --- | --- | --- |

c)

Overskriften i punkt 4 affattes således:

»4.

Tunge køretøjers trafikandel, ækvivalensfaktorer og korrektionsmekanisme«.

| d) | Punkt 4, første led, affattes således:


  »— | Beregningen af vejafgifter baseres på tunge køretøjers faktiske eller anslåede vognkilometerandele, eventuelt justeret med ækvivalensfaktorer, for at tage højde for de højere omkostninger til anlæg og reparation af infrastruktur til brug for tunge køretøjer.« |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt 4, første led, affattes således:

»—

Beregningen af vejafgifter baseres på tunge køretøjers faktiske eller anslåede vognkilometerandele, eventuelt justeret med ækvivalensfaktorer, for at tage højde for de højere omkostninger til anlæg og reparation af infrastruktur til brug for tunge køretøjer.«

| 4) | Bilag IIIa til direktiv 1999/62/EF affattes således:


  »BILAG IIIa

  MINIMUMSKRAV VED PÅLÆGGELSE AF AFGIFT FOR EKSTERNE OMKOSTNINGER

  I dette bilag fastsættes de minimumskrav, der stilles ved pålæggelse af afgifter for eksterne omkostninger og, såfremt det er relevant, ved beregning af den maksimale afgift for eksterne omkostninger.
  1.   Omfattede dele af vejnettet
  Medlemsstaterne skal oplyse, nøjagtig hvilken eller hvilke dele af deres vejnet der er pålagt en afgift for eksterne omkostninger.
  Har en medlemsstat til hensigt kun at lægge en afgift for eksterne omkostninger på en eller flere dele af det vejnet, der udgøres af dens andel af det transeuropæiske vejnet og af dens motorveje, skal den eller de pågældende dele udpeges på grundlag af en vurdering, der viser, at en afgift for eksterne omkostninger på de øvrige dele af vejnettet i denne form kunne få en negativ indflydelse på miljø, folkesundhed eller færdselssikkerhed.
  Fra den 25. marts 2026 vælger en medlemsstat, der har til hensigt ikke at lægge en afgift for eksterne omkostninger ved luftforurening på bestemte afsnit af sit afgiftsbelagte vejnet, også disse bestemte afsnit på grundlag af en sådan vurdering.
  2.   Omfattede køretøjer, veje og tidsperioder
  Har en medlemsstat til hensigt at anvende højere afgifter for eksterne omkostninger end de referenceværdier, der er anført i bilag IIIb eller IIIc, skal den meddele Kommissionen, hvilken klassificering af køretøjerne der lægges til grund for differentieringen af afgiften for eksterne omkostninger. Den skal, når det er relevant, give Kommissionen meddelelse om, hvilke veje der er pålagt en høj afgift for eksterne omkostninger (»veje i forstæder (herunder motorveje)«), og hvilke veje der er pålagt en lav afgift for eksterne omkostninger (»veje mellem byer (herunder motorveje)«).
  Medlemsstaterne skal ligeledes, når det er relevant, give Kommissionen meddelelse om de nøjagtige tidspunkter, der afgrænser natperioden, hvor større støjgener eventuelt afspejles i en højere støjafgift for eksterne omkostninger.
  Vejenes klassificering som veje i forstæder (herunder motorveje) og veje mellem byer (herunder motorveje) og fastsættelsen af tidsperioder skal bygge på objektive kriterier, der hænger sammen med, i hvilken grad vejene og deres nærmeste omgivelser er udsat for forurening, f.eks. befolkningstæthed, den gennemsnitlige årlige luftforurening (navnlig med hensyn til PM10 og NO2) og antal dage (for PM10) og timer (NO2), hvor de i direktiv 2008/50/EF fastsatte grænseværdier overskrides. De anvendte kriterier anføres i meddelelsen.
  3.   Afgiftsbeløb
  Dette afsnit finder anvendelse, hvis en medlemsstat har til hensigt at anvende højere afgifter for eksterne omkostninger end de referenceværdier, der er anført i bilag IIIb eller IIIc.
  Medlemsstaten eller, hvor det er relevant, en uafhængig myndighed fastsætter ét bestemt beløb for hver køretøjsklasse, vejtype og tidsperiode, alt efter tilfældet. Den deraf følgende afgiftsstruktur skal være gennemsigtig, og den skal offentliggøres og være tilgængelig for alle brugere på lige vilkår. Offentliggørelsen bør ske i god tid inden gennemførelsen. Alle parametre, data og øvrige oplysninger, der er nødvendige for at forstå, hvordan de forskellige eksterne omkostningselementer er beregnet, skal offentliggøres.
  Ved fastsættelsen af afgifterne skal medlemsstaten eller, hvor det er relevant, en uafhængig myndighed følge princippet om effektiv prisfastsættelse, dvs. en pris, der er tæt på den samfundsmæssige marginalomkostning ved brug af det pågældende køretøj.
  Ved fastsættelsen af afgiften tages der hensyn til risikoen for, at trafikken flytter til en anden rute, eventuelle negative følger for færdselssikkerhed, miljø og trængsel og eventuelle løsninger, der kan mindske disse risici.
  Medlemsstaten eller, hvor det er relevant, en uafhængig myndighed skal overvåge, i hvor høj grad afgiftssystemet reducerer miljøskader fra vejtransport. Hvert andet år skal den om nødvendigt justere afgiftsstrukturen og afgiftsbeløbene for de enkelte køretøjsklasser, vejtyper og perioder efter ændringer i transportudbuddet og -behovet.
  4.   Eksterne omkostningselementer
  4.1.   Omkostninger ved trafikbaseret luftforurening
  Har en medlemsstat til hensigt at anvende højere afgifter for eksterne omkostninger end de referenceværdier, der er anført i bilag IIIb, skal den pågældende medlemsstat eller, hvor det er relevant, en uafhængig myndighed beregne omkostningerne ved trafikbaseret luftforurening efter nedenstående formel:


  hvor:


  — PCVij | = | omkostningen ved luftforurening fra køretøjsklasse i på vejtype j (EUR pr. køretøjskilometer) |
| --- | --- | --- | --- |
| — EFik | = | emissionsfaktoren for forurenende stof k og køretøjsklasse i (gram pr. køretøjskilometer) |
| — PCjk | = | omkostningen ved forurenende stof k på vejtype j (EUR pr. gram). |

4)

Bilag IIIa til direktiv 1999/62/EF affattes således:

»BILAG IIIa

MINIMUMSKRAV VED PÅLÆGGELSE AF AFGIFT FOR EKSTERNE OMKOSTNINGER

I dette bilag fastsættes de minimumskrav, der stilles ved pålæggelse af afgifter for eksterne omkostninger og, såfremt det er relevant, ved beregning af den maksimale afgift for eksterne omkostninger.

1.   Omfattede dele af vejnettet

Medlemsstaterne skal oplyse, nøjagtig hvilken eller hvilke dele af deres vejnet der er pålagt en afgift for eksterne omkostninger.

Har en medlemsstat til hensigt kun at lægge en afgift for eksterne omkostninger på en eller flere dele af det vejnet, der udgøres af dens andel af det transeuropæiske vejnet og af dens motorveje, skal den eller de pågældende dele udpeges på grundlag af en vurdering, der viser, at en afgift for eksterne omkostninger på de øvrige dele af vejnettet i denne form kunne få en negativ indflydelse på miljø, folkesundhed eller færdselssikkerhed.

Fra den 25. marts 2026 vælger en medlemsstat, der har til hensigt ikke at lægge en afgift for eksterne omkostninger ved luftforurening på bestemte afsnit af sit afgiftsbelagte vejnet, også disse bestemte afsnit på grundlag af en sådan vurdering.

2.   Omfattede køretøjer, veje og tidsperioder

Har en medlemsstat til hensigt at anvende højere afgifter for eksterne omkostninger end de referenceværdier, der er anført i bilag IIIb eller IIIc, skal den meddele Kommissionen, hvilken klassificering af køretøjerne der lægges til grund for differentieringen af afgiften for eksterne omkostninger. Den skal, når det er relevant, give Kommissionen meddelelse om, hvilke veje der er pålagt en høj afgift for eksterne omkostninger (»veje i forstæder (herunder motorveje)«), og hvilke veje der er pålagt en lav afgift for eksterne omkostninger (»veje mellem byer (herunder motorveje)«).

Medlemsstaterne skal ligeledes, når det er relevant, give Kommissionen meddelelse om de nøjagtige tidspunkter, der afgrænser natperioden, hvor større støjgener eventuelt afspejles i en højere støjafgift for eksterne omkostninger.

Vejenes klassificering som veje i forstæder (herunder motorveje) og veje mellem byer (herunder motorveje) og fastsættelsen af tidsperioder skal bygge på objektive kriterier, der hænger sammen med, i hvilken grad vejene og deres nærmeste omgivelser er udsat for forurening, f.eks. befolkningstæthed, den gennemsnitlige årlige luftforurening (navnlig med hensyn til PM10 og NO2) og antal dage (for PM10) og timer (NO2), hvor de i direktiv 2008/50/EF fastsatte grænseværdier overskrides. De anvendte kriterier anføres i meddelelsen.

3.   Afgiftsbeløb

Dette afsnit finder anvendelse, hvis en medlemsstat har til hensigt at anvende højere afgifter for eksterne omkostninger end de referenceværdier, der er anført i bilag IIIb eller IIIc.

Medlemsstaten eller, hvor det er relevant, en uafhængig myndighed fastsætter ét bestemt beløb for hver køretøjsklasse, vejtype og tidsperiode, alt efter tilfældet. Den deraf følgende afgiftsstruktur skal være gennemsigtig, og den skal offentliggøres og være tilgængelig for alle brugere på lige vilkår. Offentliggørelsen bør ske i god tid inden gennemførelsen. Alle parametre, data og øvrige oplysninger, der er nødvendige for at forstå, hvordan de forskellige eksterne omkostningselementer er beregnet, skal offentliggøres.

Ved fastsættelsen af afgifterne skal medlemsstaten eller, hvor det er relevant, en uafhængig myndighed følge princippet om effektiv prisfastsættelse, dvs. en pris, der er tæt på den samfundsmæssige marginalomkostning ved brug af det pågældende køretøj.

Ved fastsættelsen af afgiften tages der hensyn til risikoen for, at trafikken flytter til en anden rute, eventuelle negative følger for færdselssikkerhed, miljø og trængsel og eventuelle løsninger, der kan mindske disse risici.

Medlemsstaten eller, hvor det er relevant, en uafhængig myndighed skal overvåge, i hvor høj grad afgiftssystemet reducerer miljøskader fra vejtransport. Hvert andet år skal den om nødvendigt justere afgiftsstrukturen og afgiftsbeløbene for de enkelte køretøjsklasser, vejtyper og perioder efter ændringer i transportudbuddet og -behovet.

4.   Eksterne omkostningselementer

4.1.   Omkostninger ved trafikbaseret luftforurening

Har en medlemsstat til hensigt at anvende højere afgifter for eksterne omkostninger end de referenceværdier, der er anført i bilag IIIb, skal den pågældende medlemsstat eller, hvor det er relevant, en uafhængig myndighed beregne omkostningerne ved trafikbaseret luftforurening efter nedenstående formel:

Image 1

hvor:

— PCVij

=

omkostningen ved luftforurening fra køretøjsklasse i på vejtype j (EUR pr. køretøjskilometer)

— EFik

=

emissionsfaktoren for forurenende stof k og køretøjsklasse i (gram pr. køretøjskilometer)

— PCjk

=

omkostningen ved forurenende stof k på vejtype j (EUR pr. gram).

Som emissionsfaktorer gælder de samme faktorer, som medlemsstaten benytter til at fastlægge de nationale emissionsopgørelser i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 (*) (hvilket kræver brug af EMEP/EEA-vejledningen om opgørelse af emissioner af luftforurenende stoffer (**)). Omkostningen ved de enkelte forurenende stoffer vurderes af medlemsstaten eller, hvis det er hensigtsmæssigt, af den i nærværende direktivs artikel 7c, stk. 2, omhandlede uafhængige myndighed under anvendelse af videnskabeligt beviste metoder.

Medlemsstaten eller, hvor det er relevant, en uafhængig myndighed kan benytte videnskabeligt beviste alternative metoder til at beregne værdien af omkostningerne ved luftforurening under anvendelse af data fra måling af luftforureningen og den lokale værdi af omkostningen ved de forurenende stoffer.

4.2.   Omkostninger ved trafikbaseret støjforurening

Har en medlemsstat til hensigt at anvende højere afgifter for eksterne omkostninger end de referenceværdier, der er anført i bilag IIIb, skal medlemsstaten eller, hvor det er relevant, en uafhængig myndighed beregne omkostningerne ved trafikbaseret støjforurening efter nedenstående formel:

Image 2

NCVj (dag) = a × NCVj

NCVj (nat) = b × NCVj

hvor:

| — NCVj | = | støjomkostningen for ét tungt godskøretøj på vejtype j (EUR pr. køretøjskilometer) |
| --- | --- | --- |
| — NCjk | = | støjomkostningen pr. person, der på vejtype j udsættes for støjniveau k (EUR pr. person) |
| — POPk | = | den population, der dagligt udsættes for støjniveau k pr. kilometer (personer pr. kilometer) |
| — WADT | = | den vægtede gennemsnitstrafik pr. døgn (personbilsækvivalent) |
| — a og b | = | er vægtningsfaktorer, der fastsættes af medlemsstaten på en sådan måde, at den deraf følgende vægtede gennemsnitlige afgift på støj pr. køretøjskilometer svarer til NCVj (daglig). |

— NCVj

=

støjomkostningen for ét tungt godskøretøj på vejtype j (EUR pr. køretøjskilometer)

— NCjk

=

støjomkostningen pr. person, der på vejtype j udsættes for støjniveau k (EUR pr. person)

— POPk

=

den population, der dagligt udsættes for støjniveau k pr. kilometer (personer pr. kilometer)

— WADT

=

den vægtede gennemsnitstrafik pr. døgn (personbilsækvivalent)

— a og b

=

er vægtningsfaktorer, der fastsættes af medlemsstaten på en sådan måde, at den deraf følgende vægtede gennemsnitlige afgift på støj pr. køretøjskilometer svarer til NCVj (daglig).

Den trafikbaserede støjforurening vedrører indvirkningen af støjen på borgernes sundhed i nærheden af vejen.

Den population, der udsættes for støjniveau k, aflæses på de strategiske støjkort, der er udarbejdet i medfør af artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/49/EF (***), eller anden tilsvarende datakilde.

Omkostningerne pr. person, der udsættes for støjniveau k, vurderes af medlemsstaten eller, hvis det er hensigtsmæssigt, af en uafhængig myndighed under anvendelse af videnskabeligt beviste metoder.

Ved beregning af den vægtede gennemsnitstrafik pr. døgn benyttes en ækvivalensfaktor »e« mellem tunge godskøretøjer og personbiler, som udledes på grundlag af støjemissionsniveauer for den gennemsnitlige bil og det gennemsnitlige tunge godskøretøj samt under hensyntagen til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 540/2014 (****).

Medlemsstaterne eller, hvor det er relevant, en uafhængig myndighed kan fastsætte differentierede afgifter for støj for at belønne brugen af mere støjsvage køretøjer, forudsat at det ikke fører til forskelsbehandling af udenlandske køretøjer.

4.3.   Omkostninger ved trafikbaserede CO2-emissioner

Hvis en medlemsstat har til hensigt at anvende en afgift for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner, som er højere end de referenceværdier, der er fastsat i bilag IIIc, beregner den pågældende medlemsstat eller, hvor det er relevant, en uafhængig myndighed omkostningen på grundlag af videnskabelig dokumentation og ved hjælp af »avoidance cost«-metoden, idet navnlig følgende aspekter tages i betragtning og forklares:

| a) | valg af emissionsmålniveau |
| --- | --- |

a)

valg af emissionsmålniveau

| b) | vurdering af modvirkningsmuligheder |
| --- | --- |

b)

vurdering af modvirkningsmuligheder

| c) | vurdering af referencescenariet |
| --- | --- |

c)

vurdering af referencescenariet

| d) | risiko- og tabsaversion |
| --- | --- |

d)

risiko- og tabsaversion

| e) | vægtning af egenkapitalen. |
| --- | --- |

e)

vægtning af egenkapitalen.

Senest seks måneder inden indførelsen af en sådan afgift for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner giver medlemsstaten Kommissionen meddelelse.

(*)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 af 14. december 2016 om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer, om ændring af direktiv 2003/35/EF og om ophævelse af direktiv 2001/81/EF (EUT L 344 af 17.12.2016, s. 1)."

*

(**)  Det Europæiske Miljøagenturs metode: »EMEP/EEA air pollutant emission inventory guidebook 2019 — Technical guidance to prepare national emission inventories« (http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2019)."

**

(***)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/49/EF af 25. juni 2002 om vurdering og styring af ekstern støj (EFT L 189 af 18.7.2002, s. 12)."

***

(****)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 540/2014 af 16. april 2014 om motorkøretøjers og udskiftningslyddæmpningssystemers støjniveau og om ændring af direktiv 2007/46/EF og om ophævelse af direktiv 70/157/EØF (EUT L 158 af 27.5.2014, s. 131)."

****

| 5) | Bilag IIIb til direktiv 1999/62/EF affattes således:


  »BILAG IIIb

  REFERENCEVÆRDIER FOR AFGIFTEN FOR EKSTERNE OMKOSTNINGER

  I dette bilag fastsættes referenceværdier for afgiften for eksterne omkostninger, herunder omkostningerne ved luftforurening og støj.
  Tabel 1

  Referenceværdier for afgiften for eksterne omkostninger for tunge godskøretøjer


  Køretøjsklasse | Cent pr. køretøjskilometer | Forstæder  (2) | Mellem byer  (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er mindre end 12 ton,
  eller som har to aksler | EURO 0 | 18,6 | 9,9 |
| EURO I | 12,6 | 6,4 |
| EURO II | 12,5 | 6,3 |
| EURO III | 9,6 | 4,8 |
| EURO IV | 7,3 | 3,4 |
| EURO V | 4,4 | 1,8 |
| EURO VI | 2,3 | 0,5 |
| Renere end EURO VI, herunder nulemissionskøretøjer | 2,0 | 0,3 |
| Tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er mellem 12 og 18 ton,
  eller som har tre aksler | EURO 0 | 24,6 | 13,7 |
| EURO I | 15,8 | 8,4 |
| EURO II | 15,8 | 8,4 |
| EURO III | 12,5 | 6,6 |
| EURO IV | 9,2 | 4,5 |
| EURO V | 5,6 | 2,7 |
| EURO VI | 2,8 | 0,7 |
| Renere end EURO VI, herunder nulemissionskøretøjer | 2,3 | 0,3 |
| Tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er mellem 18 og 32 ton,
  eller som har fire aksler | EURO 0 | 27,8 | 15,8 |
| EURO I | 20,4 | 11,3 |
| EURO II | 20,4 | 11,2 |
| EURO III | 16,3 | 8,9 |
| EURO IV | 11,8 | 6,0 |
| EURO V | 6,6 | 3,4 |
| EURO VI | 3,1 | 0,8 |
| Renere end EURO VI, herunder nulemissionskøretøjer | 2,5 | 0,3 |
| Tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er over 32 ton,
  eller som har mindst fem aksler | EURO 0 | 33,5 | 19,4 |
| EURO I | 25,0 | 14,1 |
| EURO II | 24,9 | 13,9 |
| EURO III | 20,1 | 11,1 |
| EURO IV | 14,2 | 7,5 |
| EURO V | 7,6 | 3,8 |
| EURO VI | 3,4 | 0,8 |
| Renere end EURO VI, herunder nulemissionskøretøjer | 2,8 | 0,3 |

5)

Bilag IIIb til direktiv 1999/62/EF affattes således:

»BILAG IIIb

REFERENCEVÆRDIER FOR AFGIFTEN FOR EKSTERNE OMKOSTNINGER

I dette bilag fastsættes referenceværdier for afgiften for eksterne omkostninger, herunder omkostningerne ved luftforurening og støj.

Tabel 1

Referenceværdier for afgiften for eksterne omkostninger for tunge godskøretøjer

Køretøjsklasse

Cent pr. køretøjskilometer

Forstæder  (2)

Mellem byer  (3)

Tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er mindre end 12 ton,

eller som har to aksler

EURO 0

18,6

9,9

EURO I

12,6

6,4

EURO II

12,5

6,3

EURO III

9,6

4,8

EURO IV

7,3

3,4

EURO V

4,4

1,8

EURO VI

2,3

0,5

Renere end EURO VI, herunder nulemissionskøretøjer

2,0

0,3

Tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er mellem 12 og 18 ton,

eller som har tre aksler

EURO 0

24,6

13,7

EURO I

15,8

8,4

EURO II

15,8

8,4

EURO III

12,5

6,6

EURO IV

9,2

4,5

EURO V

5,6

2,7

EURO VI

2,8

0,7

Renere end EURO VI, herunder nulemissionskøretøjer

2,3

0,3

Tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er mellem 18 og 32 ton,

eller som har fire aksler

EURO 0

27,8

15,8

EURO I

20,4

11,3

EURO II

20,4

11,2

EURO III

16,3

8,9

EURO IV

11,8

6,0

EURO V

6,6

3,4

EURO VI

3,1

0,8

Renere end EURO VI, herunder nulemissionskøretøjer

2,5

0,3

Tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er over 32 ton,

eller som har mindst fem aksler

EURO 0

33,5

19,4

EURO I

25,0

14,1

EURO II

24,9

13,9

EURO III

20,1

11,1

EURO IV

14,2

7,5

EURO V

7,6

3,8

EURO VI

3,4

0,8

Renere end EURO VI, herunder nulemissionskøretøjer

2,8

0,3

Værdierne i tabel 1 kan ganges med en faktor på op til 2 i bjergområder og omkring byområder, for så vidt som det er begrundet i mindre spredning, vejenes stigning, højde over havet eller temperaturinversion. Hvis der foreligger videnskabelig dokumentation for en højere bjerg- eller byområdefaktor, kan denne referenceværdi øges på grundlag af en detaljeret begrundelse.

| 6) | Følgende bilag tilføjes til direktiv 1999/62/EF:


  »BILAG IIIc
  REFERENCEVÆRDIER FOR AFGIFTEN FOR EKSTERNE OMKOSTNINGER VED CO2-emissioner
  I dette bilag fastsættes referenceværdier for afgiften for eksterne omkostninger under hensyntagen til omkostningerne ved CO2-emissioner.
  Tabel 1

  Referenceværdier for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner for tunge godskøretøjer


  Køretøjsklasse | | Cent pr. køretøjskilometer | Veje mellem byer (herunder motorveje) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er mindre end 12 ton,
  eller som har to aksler | CO2-emissionsklasse 1 | EURO 0 | 4,5 |
| EURO I
  EURO II
  EURO III
  EURO IV
  EURO V
  EURO VI | 4,0 |
| CO2-emissionsklasse 2 | 3,8 |
| CO2-emissionsklasse 3 | 3,6 |
| Lavemissionskøretøj | 2,0 |
| Nulemissionskøretøj | 0 |
| Tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er mellem 12 og 18 ton,
  eller som har tre aksler | CO2-emissionsklasse 1 | EURO 0 | 6,0 |
| EURO I
  EURO II
  EURO III | 5,2 |
| EURO IV
  EURO V
  EURO VI | 5,0 |
| CO2-emissionsklasse 2 | 4,8 |
| CO2-emissionsklasse 3 | 4,5 |
| Lavemissionskøretøj | 2,5 |
| Nulemissionskøretøj | 0 |
| Tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er mellem 18 og 32 ton,
  eller som har fire aksler | CO2-emissionsklasse 1 | EURO 0 | 7,9 |
| EURO I | 6,9 |
| EURO II |
| EURO III |
| EURO IV | 6,7 |
| EURO V |
| EURO VI |
| CO2-emissionsklasse 2 | 6,4 |
| CO2-emissionsklasse 3 | 6,0 |
| Lavemissionskøretøj | 3,4 |
| Nulemissionskøretøj | 0 |
| Tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er over 32 ton,
  eller som har mindst fem aksler | CO2-emissionsklasse 1 | EURO 0 | 9,1 |
| EURO I | 8,1 |
| EURO II |
| EURO III |
| EURO IV | 8,0 |
| EURO V |
| EURO VI |
| CO2-emissionsklasse 2 | 7,6 |
| CO2-emissionsklasse 3 | 7,2 |
| Lavemissionskøretøj | 4,0 |
| Nulemissionskøretøj | 0 |

6)

Følgende bilag tilføjes til direktiv 1999/62/EF:

»BILAG IIIc

REFERENCEVÆRDIER FOR AFGIFTEN FOR EKSTERNE OMKOSTNINGER VED CO2-emissioner

I dette bilag fastsættes referenceværdier for afgiften for eksterne omkostninger under hensyntagen til omkostningerne ved CO2-emissioner.

Tabel 1

Referenceværdier for eksterne omkostninger ved CO2-emissioner for tunge godskøretøjer

Køretøjsklasse

Cent pr. køretøjskilometer

Veje mellem byer (herunder motorveje)

Tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er mindre end 12 ton,

eller som har to aksler

CO2-emissionsklasse 1

EURO 0

4,5

EURO I

EURO II

EURO III

EURO IV

EURO V

EURO VI

4,0

CO2-emissionsklasse 2

3,8

CO2-emissionsklasse 3

3,6

Lavemissionskøretøj

2,0

Nulemissionskøretøj

0

Tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er mellem 12 og 18 ton,

eller som har tre aksler

CO2-emissionsklasse 1

EURO 0

6,0

EURO I

EURO II

EURO III

5,2

EURO IV

EURO V

EURO VI

5,0

CO2-emissionsklasse 2

4,8

CO2-emissionsklasse 3

4,5

Lavemissionskøretøj

2,5

Nulemissionskøretøj

0

Tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er mellem 18 og 32 ton,

eller som har fire aksler

CO2-emissionsklasse 1

EURO 0

7,9

EURO I

6,9

EURO II

EURO III

EURO IV

6,7

EURO V

EURO VI

CO2-emissionsklasse 2

6,4

CO2-emissionsklasse 3

6,0

Lavemissionskøretøj

3,4

Nulemissionskøretøj

0

Tunge godskøretøjer, hvis højeste teknisk tilladte totalvægt er over 32 ton,

eller som har mindst fem aksler

CO2-emissionsklasse 1

EURO 0

9,1

EURO I

8,1

EURO II

EURO III

EURO IV

8,0

EURO V

EURO VI

CO2-emissionsklasse 2

7,6

CO2-emissionsklasse 3

7,2

Lavemissionskøretøj

4,0

Nulemissionskøretøj

0

| 7) | I bilag IV til direktiv 1999/62/EF affattes tabellen »Kombinationer af køretøjer (vogntog)« således:

  »Kombinationer af køretøjer (vogntog)


  Drivaksler forsynet med luftaffjedring eller tilsvarende anerkendt affjedring | Andre former for affjedring af drivaksel | Skadesklasse |
| --- | --- | --- | --- |
| Antal aksler og højeste teknisk tilladte totalvægt
  (ton) | Antal aksler og højeste teknisk tilladte totalvægt
  (ton) | |
| Mindst | Mindre end | Mindst | Mindre end | |
| 2  + 1 aksler | |
| 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | I |
| 2  + 2 aksler | |
| 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | |
| 29 | 31 | 29 | 31 | II |
| 31 | 33 | 31 | 33 | |
| 33
  36 | 36
  38 | 33 | 36 | III |
| 2  + 3 aksler | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III |
| 2  + 4 aksler | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III |
| 3  + 1 aksler | II |
| 30
  32 | 32
  35 | 30 | 32 | |
| | | 32 | 35 | III |
| 3  + 2 aksler | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38
  40 | 40
  44 | III |
| 40 | 44 | | | |
| 3  + 3 aksler | |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | I |
| | | 38 | 40 | II |
| 40 | 44 | 40 | 44 | |
| 7 aksler |
| 40 | 50 | 40 | 50 | II |
| 50 | 60 | 50 | 60 | III |
| 60 | | 60 | |
| Mindst 8 aksler |
| 40 | 50 | 40 | 50 | I |
| 50 | 60 | 50 | 60 | II |
| 60 | 60 | III« |

7)

I bilag IV til direktiv 1999/62/EF affattes tabellen »Kombinationer af køretøjer (vogntog)« således:

»Kombinationer af køretøjer (vogntog)

Drivaksler forsynet med luftaffjedring eller tilsvarende anerkendt affjedring

Andre former for affjedring af drivaksel

Skadesklasse

Antal aksler og højeste teknisk tilladte totalvægt

(ton)

Antal aksler og højeste teknisk tilladte totalvægt

(ton)

Mindst

Mindre end

Mindst

Mindre end

2  + 1 aksler

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

I

2  + 2 aksler

23

25

26

28

25

26

28

29

23

25

26

28

25

26

28

29

29

31

29

31

II

31

33

31

33

33

36

36

38

33

36

III

2  + 3 aksler

II

36

38

38

40

36

38

38

40

III

2  + 4 aksler

II

36

38

38

40

36

38

38

40

III

3  + 1 aksler

II

30

32

32

35

30

32

32

35

III

3  + 2 aksler

II

36

38

38

40

36

38

38

40

40

44

III

40

44

3  + 3 aksler

36

38

38

40

36

38

I

38

40

II

40

44

40

44

7 aksler

40

50

40

50

II

50

60

50

60

III

60

60

Mindst 8 aksler

40

50

40

50

I

50

60

50

60

II

60

60

III«

| 8) | Følgende bilag tilføjes til direktiv 1999/62/EF:


  »BILAG V

  MINIMUMSKRAV VED PÅLÆGGELSE AF TRÆNGSELSAFGIFT

  I dette bilag fastsættes de minimumskrav, der stilles ved pålæggelse af trængselsafgift.
  1.   De dele af nettet, der er omfattet af trængselsafgifter, og omfattede køretøjer og tidsperioder
  Medlemsstaterne skal nøjagtigt oplyse:


  a) | den eller de dele af deres net, der udgøres af deres andel af det transeuropæiske vejnet og af deres motorveje, jf. artikel 7, stk. 1, som vil blive omfattet af en trængselsafgift, i overensstemmelse med artikel 7da, stk. 1 og 3 |
| --- | --- | --- |

8)

Følgende bilag tilføjes til direktiv 1999/62/EF:

»BILAG V

MINIMUMSKRAV VED PÅLÆGGELSE AF TRÆNGSELSAFGIFT

I dette bilag fastsættes de minimumskrav, der stilles ved pålæggelse af trængselsafgift.

1.   De dele af nettet, der er omfattet af trængselsafgifter, og omfattede køretøjer og tidsperioder

Medlemsstaterne skal nøjagtigt oplyse:

a)

den eller de dele af deres net, der udgøres af deres andel af det transeuropæiske vejnet og af deres motorveje, jf. artikel 7, stk. 1, som vil blive omfattet af en trængselsafgift, i overensstemmelse med artikel 7da, stk. 1 og 3

| b) | klassificeringen af de afsnit af nettet, som er omfattet af trængselsafgiften, som »byveje« og »ikkebyveje«. Medlemsstaterne anvender kriterierne i tabel 1 med henblik på at klassificere hvert vejsegment.
  Tabel 1

  Kriterier for klassificering af veje i nettet, jf. litra a), som »byveje« og »ikkebyveje«


  Vejkategori | Klassificeringskriterium |
| --- | --- | --- |
| »byveje« | Afsnit af nettet, der befinder sig i byområder med mindst 250 000 indbyggere |
| »ikkebyveje« | Dele af nettet, som ikke er kvalificeret til at være »byveje« |

b)

klassificeringen af de afsnit af nettet, som er omfattet af trængselsafgiften, som »byveje« og »ikkebyveje«. Medlemsstaterne anvender kriterierne i tabel 1 med henblik på at klassificere hvert vejsegment.

Tabel 1

Kriterier for klassificering af veje i nettet, jf. litra a), som »byveje« og »ikkebyveje«

Vejkategori

Klassificeringskriterium

»byveje«

Afsnit af nettet, der befinder sig i byområder med mindst 250 000 indbyggere

»ikkebyveje«

Dele af nettet, som ikke er kvalificeret til at være »byveje«

| c) | de perioder, hvor afgiften finder anvendelse, for hvert enkelt segment. Hvis forskellige afgiftsniveauer finder anvendelse i afgiftsperioden, skal medlemsstaterne klart angive begyndelsen og afslutningen på hver periode, hvor der opkræves en specifik afgift.
  Medlemsstaterne anvender ækvivalensfaktorerne i tabel 2 med henblik på at fastsætte proportionerne mellem afgiftsniveauerne for forskellige køretøjsklasser:
  Tabel 2

  Ækvivalensfaktorer for fastsættelse af proportionerne mellem trængselsafgiftsniveauerne for forskellige køretøjsklasser


  Køretøjsklasse | Ækvivalensfaktor |
| --- | --- | --- |
| Lette køretøjer | 1 |
| Stive tunge godskøretøjer | 1,9 |
| Busser og rutebusser | 2,5 |
| Sammenkoblede tunge godskøretøjer | 2,9 |

c)

de perioder, hvor afgiften finder anvendelse, for hvert enkelt segment. Hvis forskellige afgiftsniveauer finder anvendelse i afgiftsperioden, skal medlemsstaterne klart angive begyndelsen og afslutningen på hver periode, hvor der opkræves en specifik afgift.

Medlemsstaterne anvender ækvivalensfaktorerne i tabel 2 med henblik på at fastsætte proportionerne mellem afgiftsniveauerne for forskellige køretøjsklasser:

Tabel 2

Ækvivalensfaktorer for fastsættelse af proportionerne mellem trængselsafgiftsniveauerne for forskellige køretøjsklasser

Køretøjsklasse

Ækvivalensfaktor

Lette køretøjer

1

Stive tunge godskøretøjer

1,9

Busser og rutebusser

2,5

Sammenkoblede tunge godskøretøjer

2,9

2.   Afgiftsbeløb

For hver køretøjsklasse, hvert vejsegment og hver tidsperiode skal medlemsstaten eller, hvor det er relevant, en uafhængig myndighed fastsætte ét bestemt beløb, der fastlægges i overensstemmelse med bestemmelserne i dette bilags afsnit 1, idet der tages hensyn til den tilsvarende referenceværdi, der er anført i tabellen i bilag VI. Den deraf følgende afgiftsstruktur skal være gennemsigtig, og den skal offentliggøres og være tilgængelig for alle brugere på lige vilkår.

Medlemsstaten skal før gennemførelsen af en trængselsafgift i god tid offentliggøre samtlige af følgende oplysninger:

| a) | alle parametre, data og øvrige oplysninger, der er nødvendige for at kunne forstå, hvordan klassificeringen af veje og køretøjer og perioderne for anvendelse af afgiften er fastlagt |
| --- | --- |

a)

alle parametre, data og øvrige oplysninger, der er nødvendige for at kunne forstå, hvordan klassificeringen af veje og køretøjer og perioderne for anvendelse af afgiften er fastlagt

| b) | en fuldstændig beskrivelse af de trængselsafgifter, der finder anvendelse på hver køretøjsklasse, på hvert vejsegment og for hver tidsperiode. |
| --- | --- |

b)

en fuldstændig beskrivelse af de trængselsafgifter, der finder anvendelse på hver køretøjsklasse, på hvert vejsegment og for hver tidsperiode.

Medlemsstaterne giver Kommissionen adgang til alle oplysninger, der skal offentliggøres i henhold til litra a) og b).

Der må kun fastsættes en afgift, hvis der tages hensyn til risikoen for, at trafikken flytter til en anden rute samt eventuelle negative følger for færdselssikkerhed, miljø og trængsel og eventuelle løsninger, der kan mindske disse risici.

Har en medlemsstat til hensigt at anvende højere trængselsafgifter end de referenceværdier, der er anført i tabellen i bilag VI, giver den Kommissionen meddelelse om følgende:

| i) | hvilke veje der er pålagt trængselsafgift |
| --- | --- |

i)

hvilke veje der er pålagt trængselsafgift

| ii) | klassificeringen af veje som »byveje« og »ikkebyveje«, jf. afsnit 1, litra b) |
| --- | --- |

ii)

klassificeringen af veje som »byveje« og »ikkebyveje«, jf. afsnit 1, litra b)

| iii) | de perioder, hvor afgiften finder anvendelse, jf. afsnit 1, litra c) |
| --- | --- |

iii)

de perioder, hvor afgiften finder anvendelse, jf. afsnit 1, litra c)

| iv) | eventuel delvis eller fuldstændig undtagelse for minibusser, rutebusser og busser. |
| --- | --- |

iv)

eventuel delvis eller fuldstændig undtagelse for minibusser, rutebusser og busser.

3.   Overvågning

Medlemsstaten eller, hvor det er relevant, en uafhængig myndighed skal overvåge, hvor effektivt afgiftssystemet er med hensyn til at mindske trængsel. Den skal hvert tredje år, hvor det er relevant, justere afgiftsstrukturen, afgiftsperioden eller -perioderne og de specifikke afgiftsbeløb for de enkelte køretøjsklasser, vejtyper og perioder i forhold til ændringerne i transportudbuddet og -behovet.

BILAG VI

REFERENCEVÆRDIER FOR TRÆNGSELSAFGIFTEN

I dette bilag fastsættes referenceværdierne for trængselsafgiften.

Referenceværdierne i tabellen nedenfor finder anvendelse på lette køretøjer. Trængselsafgift for andre køretøjsklasser fastsættes ved at gange den for lette køretøjer anvendte afgift med de ækvivalensfaktorer, som er angivet i tabellen i bilag V.

Tabel

Referenceværdier for trængselsafgiften for lette køretøjer

| Cent pr. køretøjskilometer | Byveje | Ikkebyveje |
| --- | --- | --- |
| Motorveje | 25,9 | 23,7 |
| Hovedveje | 61,0 | 41,5 |

Cent pr. køretøjskilometer

Byveje

Ikkebyveje

Motorveje

25,9

23,7

Hovedveje

61,0

41,5

BILAG VII

EMISSIONSPRÆSTATION

Dette bilag indeholder de emissionspræstationer for forurenende stoffer, som vejafgifter og brugsafgifter skal differentieres efter i overensstemmelse med artikel 7gb, stk. 1, litra b).

Tabel

Emissionspræstationskriterier for forurenende stoffer for lette køretøjer

| Vejafgifter og brugsafgifter | 5-15 % under højeste sats | 15-25 % under højeste sats | 25-35 % under højeste sats | Op til 75 % under højeste sats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Emissionspræstation | Euro-6d-temp-x (#) | Euro-6d-x (#) | Oplyste maksimale RDE-værdier for forurenende emissioner (##) < 80 % af de gældende emissionsgrænser | Nulemissionskøretøjer |

Vejafgifter og brugsafgifter

5-15 % under højeste sats

15-25 % under højeste sats

25-35 % under højeste sats

Op til 75 % under højeste sats

Emissionspræstation

Euro-6d-temp-x (#)

Euro-6d-x (#)

Oplyste maksimale RDE-værdier for forurenende emissioner (##) < 80 % af de gældende emissionsgrænser

Nulemissionskøretøjer

---

(*)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 af 14. december 2016 om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer, om ændring af direktiv 2003/35/EF og om ophævelse af direktiv 2001/81/EF (EUT L 344 af 17.12.2016, s. 1).

*

(**)  Det Europæiske Miljøagenturs metode: »EMEP/EEA air pollutant emission inventory guidebook 2019 — Technical guidance to prepare national emission inventories« (http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2019).

**

(***)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/49/EF af 25. juni 2002 om vurdering og styring af ekstern støj (EFT L 189 af 18.7.2002, s. 12).

***

(****)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 540/2014 af 16. april 2014 om motorkøretøjers og udskiftningslyddæmpningssystemers støjniveau og om ændring af direktiv 2007/46/EF og om ophævelse af direktiv 70/157/EØF (EUT L 158 af 27.5.2014, s. 131).

****

---

(1)  Medlemsstaterne kan ved anvendelsen af ækvivalensfaktorer tage hensyn til vejbygning, der foretages i etaper eller anvender en tilgang med lang livstidscyklus.

1

(2)  
  »Forstæder«: områder med en befolkningstæthed på mellem 150 og 900 indbyggere pr. km2 (median for befolkningstæthed på 300 indbyggere pr. km2).

2

2

2

(3)  
  »Mellem byer«: områder med en befolkningstæthed på under 150 indbyggere pr. km2.

3

2

(#)  hvor x kan være tom eller en af følgende (EVAP, EVAP-ISC, ISC eller ISC-FCM).

#

(##)  for både NOx og PN som oplyst i punkt 48.2 i typeattesten i tillægget til bilag VIII til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/683 (*).

# #

x

*

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 4.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/40 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/40

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/363

af 24. januar 2022

om ændring og berigtigelse af bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 for så vidt angår listerne over tredjelande eller regioner heri, hvorfra det er tilladt at indføre visse fiskevarer til Unionen

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (1), særlig artikel 53, stk. 1, litra b),

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 af 15. marts 2017 om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på at sikre anvendelsen af fødevare- og foderlovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed og plantebeskyttelsesmidler, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr. 396/2005, (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 1107/2009, (EU) nr. 1151/2012, (EU) nr. 652/2014, (EU) 2016/429 og (EU) 2016/2031, Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 og (EF) nr. 1099/2009 samt Rådets direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF og 2008/120/EF og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 og (EF) nr. 882/2004, Rådets direktiv 89/608/EØF, 89/662/EØF, 90/425/EØF, 91/496/EØF, 96/23/EF, 96/93/EF og 97/78/EF og Rådets afgørelse 92/438/EØF (forordningen om offentlig kontrol) (2), særlig artikel 127, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/625 (3) er der fastsat krav vedrørende indførsel til Unionen af sendinger af visse dyr og varer til konsum fra tredjelande eller regioner heri med henblik på at sikre, at de opfylder de gældende krav i henhold til de i artikel 1, stk. 2, litra a), i forordning (EU) 2017/625 omhandlede regler eller krav, der er anerkendt som værende mindst ækvivalente (ligestillede) hermed. Navnlig gælder det, at indførsel til Unionen af disse varer og dyr er underlagt kravet om, at de kommer fra et tredjeland eller en region heri, der er opført på en liste i overensstemmelse med artikel 126, stk. 2, litra a), i forordning (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/625 (3) er der fastsat krav vedrørende indførsel til Unionen af sendinger af visse dyr og varer til konsum fra tredjelande eller regioner heri med henblik på at sikre, at de opfylder de gældende krav i henhold til de i artikel 1, stk. 2, litra a), i forordning (EU) 2017/625 omhandlede regler eller krav, der er anerkendt som værende mindst ækvivalente (ligestillede) hermed. Navnlig gælder det, at indførsel til Unionen af disse varer og dyr er underlagt kravet om, at de kommer fra et tredjeland eller en region heri, der er opført på en liste i overensstemmelse med artikel 126, stk. 2, litra a), i forordning (EU) 2017/625.

| (2) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 (4) er der fastlagt lister over tredjelande og regioner heri, hvorfra det er tilladt at indføre visse dyr og varer til konsum til Unionen, jf. artikel 126, stk. 2, litra a), i forordning (EU) 2017/625. Bilag IX til nævnte forordning indeholder listen over tredjelande eller regioner heri, hvorfra det er tilladt at indføre sendinger af visse fiskevarer til Unionen, herunder fiskevarer fra akvakultur. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 (4) er der fastlagt lister over tredjelande og regioner heri, hvorfra det er tilladt at indføre visse dyr og varer til konsum til Unionen, jf. artikel 126, stk. 2, litra a), i forordning (EU) 2017/625. Bilag IX til nævnte forordning indeholder listen over tredjelande eller regioner heri, hvorfra det er tilladt at indføre sendinger af visse fiskevarer til Unionen, herunder fiskevarer fra akvakultur.

| (3) | I Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/367 (5) opføres Belarus, Israel (6), Moldova, Schweiz, Tyrkiet, De Forenede Arabiske Emirater, og Uruguay i bilaget til Kommissionens afgørelse 2011/163/EU (7) for underkategorien »kaviar (produkt af fisk)« i kategorien »akvakulturprodukter«. Disse tredjelande bør derfor opføres i bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 med bemærkningen »Akvakultur: kaviar (produkt af fisk)«. |
| --- | --- |

(3)

I Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/367 (5) opføres Belarus, Israel (6), Moldova, Schweiz, Tyrkiet, De Forenede Arabiske Emirater, og Uruguay i bilaget til Kommissionens afgørelse 2011/163/EU (7) for underkategorien »kaviar (produkt af fisk)« i kategorien »akvakulturprodukter«. Disse tredjelande bør derfor opføres i bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 med bemærkningen »Akvakultur: kaviar (produkt af fisk)«.

| (4) | Canada, Kina og USA var tidligere opført for »akvakultur« i bilaget til afgørelse 2011/163/EU og eksporterede kaviar fra akvakulturbrug på dette grundlag. Den overvågningsplan for restkoncentrationer i fisk, som de fremlagde, var i overensstemmelse med de generelle EU-krav for akvakultur og omfattede også kaviar. Disse tredjelande blev derfor taget af listen for »produkter af fisk (dvs. kaviar)« i bilaget til afgørelse 2011/163/EU som ændret ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/2315. I gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/367 opføres Canada, Kina og USA i bilaget til afgørelse 2011/163/EU for underkategorien »kaviar (produkt af fisk)« i kategorien »akvakulturprodukter«. Disse tredjelande bør derfor opføres i bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 for alle fiskevarer i kategorien akvakultur. |
| --- | --- |

(4)

Canada, Kina og USA var tidligere opført for »akvakultur« i bilaget til afgørelse 2011/163/EU og eksporterede kaviar fra akvakulturbrug på dette grundlag. Den overvågningsplan for restkoncentrationer i fisk, som de fremlagde, var i overensstemmelse med de generelle EU-krav for akvakultur og omfattede også kaviar. Disse tredjelande blev derfor taget af listen for »produkter af fisk (dvs. kaviar)« i bilaget til afgørelse 2011/163/EU som ændret ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/2315. I gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/367 opføres Canada, Kina og USA i bilaget til afgørelse 2011/163/EU for underkategorien »kaviar (produkt af fisk)« i kategorien »akvakulturprodukter«. Disse tredjelande bør derfor opføres i bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 for alle fiskevarer i kategorien akvakultur.

| (5) | Oman blev fjernet fra listen over støtteberettigede lande for akvakulturprodukter i bilaget til afgørelse 2011/163/EU ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/2315 (8), da Omans godkendte plan for overvågning af restkoncentrationer ikke var tilfredsstillende. Oman blev fjernet fra bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/34 (9) for akvakulturprodukter, men også, utilsigtet, for vildfisk, som ikke kræver en plan for overvågning af restkoncentrationer. Derfor skal oplysningerne om Oman for vildfisk i bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 berigtiges. |
| --- | --- |

(5)

Oman blev fjernet fra listen over støtteberettigede lande for akvakulturprodukter i bilaget til afgørelse 2011/163/EU ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/2315 (8), da Omans godkendte plan for overvågning af restkoncentrationer ikke var tilfredsstillende. Oman blev fjernet fra bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/34 (9) for akvakulturprodukter, men også, utilsigtet, for vildfisk, som ikke kræver en plan for overvågning af restkoncentrationer. Derfor skal oplysningerne om Oman for vildfisk i bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 berigtiges.

| (6) | Bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 bør derfor ændres og berigtiges. |
| --- | --- |

(6)

Bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 bør derfor ændres og berigtiges.

| (7) | Med henblik på at mindske handelsforstyrrelser og sikre retssikkerhed og sammenhæng med afgørelse 2011/163/EU bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt. |
| --- | --- |

(7)

Med henblik på at mindske handelsforstyrrelser og sikre retssikkerhed og sammenhæng med afgørelse 2011/163/EU bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. januar 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 95 af 7.4.2017, s. 1.

2

(3)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/625 af 4. marts 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 for så vidt angår krav vedrørende indførsel til Unionen af sendinger af visse dyr og varer til konsum (EUT L 131 af 17.5.2019, s. 18).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 af 24. marts 2021 om fastlæggelse af lister over tredjelande og regioner heri, hvorfra det er tilladt at indføre visse dyr og varer til konsum til Den Europæiske Union, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 (EUT L 114 af 31.3.2021, s. 118).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/367 af 2. marts 2022 om ændring af afgørelse 2011/163/EU om godkendelse af tredjelandes planer forelagt i henhold til artikel 29 i Rådets direktiv 96/23/EF (se side 107 i denne EUT).

5

(6)  I det følgende forstået som Staten Israel bortset fra territorierne under israelsk administration siden juni 1967, nærmere betegnet Golanhøjderne, Gazastriben, Østjerusalem og resten af Vestbredden.

6

(7)  Kommissionens afgørelse 2011/163/EU af 16. marts 2011 om godkendelse af tredjelandes planer forelagt i henhold til artikel 29 i Rådets direktiv 96/23/EF (EUT L 70 af 17.3.2011, s. 40).

7

(8)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/2315 af 17. december 2021 om ændring af afgørelse 2011/163/EU om godkendelse af tredjelandes planer forelagt i henhold til artikel 29 i Rådets direktiv 96/23/EF (EUT L 464 af 28.12.2021, s. 17).

8

(9)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/34 af 22. december 2021 om ændring af bilag III, VIII, IX og XI til gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 for så vidt angår listerne over tredjelande eller regioner heri, hvorfra det er tilladt at indføre visse typer vildtlevende fjervildt til konsum, af sendinger af visse toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle og af visse fiskevarer og af frølår og snegle til Unionen og om ophævelse af beslutning 2007/82/EF (EUT L 8 af 13.1.2022, s. 1).

9

---

BILAG

I bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 foretages følgende ændringer:

| a) | Oplysningerne vedrørende De Forenede Arabiske Emirater affattes således:


  »AE | De Forenede Arabiske Emirater | Akvakultur: fisk og kaviar (produkt af fisk)
  Kun råvarer enten fra medlemsstater eller fra andre tredjelande, der er godkendt med henblik på indførsel af sådanne råvarer til Unionen« |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Oplysningerne vedrørende De Forenede Arabiske Emirater affattes således:

»AE

De Forenede Arabiske Emirater

Akvakultur: fisk og kaviar (produkt af fisk)

Kun råvarer enten fra medlemsstater eller fra andre tredjelande, der er godkendt med henblik på indførsel af sådanne råvarer til Unionen«

| b) | Oplysningerne vedrørende Belarus affattes således:


  »BY | Belarus | Akvakultur: fisk og kaviar (produkt af fisk)« |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Oplysningerne vedrørende Belarus affattes således:

»BY

Belarus

Akvakultur: fisk og kaviar (produkt af fisk)«

| c) | Oplysningerne vedrørende Canada affattes således:


  »CA | Canada  (*1) | |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Oplysningerne vedrørende Canada affattes således:

»CA

Canada  (*1)

| d) | Oplysningerne vedrørende Schweiz affattes således:


  »CH | Schweiz  (*2) | Akvakultur: fisk og kaviar (produkt af fisk) |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Oplysningerne vedrørende Schweiz affattes således:

»CH

Schweiz  (*2)

Akvakultur: fisk og kaviar (produkt af fisk)

| e) | Oplysningerne vedrørende Kina affattes således:


  »CN | Kina  (*3) | |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Oplysningerne vedrørende Kina affattes således:

»CN

Kina  (*3)

| f) | Oplysningerne vedrørende Israel affattes således:


  »IL | Israel  (*4) | Akvakultur: fisk og kaviar (produkt af fisk) |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Oplysningerne vedrørende Israel affattes således:

»IL

Israel  (*4)

Akvakultur: fisk og kaviar (produkt af fisk)

| g) | Oplysningerne vedrørende Moldova affattes således:


  »MD | Moldova | Akvakultur: fisk og kaviar (produkt af fisk)« |
| --- | --- | --- | --- |

g)

Oplysningerne vedrørende Moldova affattes således:

»MD

Moldova

Akvakultur: fisk og kaviar (produkt af fisk)«

| h) | Følgende oplysninger indsættes mellem oplysningerne for New Zealand og Panama:


  »OM | Oman | Kun fra vildtlevende bestande« |
| --- | --- | --- | --- |

h)

Følgende oplysninger indsættes mellem oplysningerne for New Zealand og Panama:

»OM

Oman

Kun fra vildtlevende bestande«

| i) | Oplysningerne vedrørende Tyrkiet affattes således:


  »TR | Tyrkiet | Akvakultur: fisk og kaviar (produkt af fisk)« |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Oplysningerne vedrørende Tyrkiet affattes således:

»TR

Tyrkiet

Akvakultur: fisk og kaviar (produkt af fisk)«

| j) | Oplysningerne vedrørende USA affattes således:


  »US | USA  (*5) | |
| --- | --- | --- | --- |

j)

Oplysningerne vedrørende USA affattes således:

»US

USA  (*5)

| k) | Oplysningerne vedrørende Uruguay affattes således:


  »UY | Uruguay | Akvakultur: fisk og kaviar (produkt af fisk)« |
| --- | --- | --- | --- |

k)

Oplysningerne vedrørende Uruguay affattes således:

»UY

Uruguay

Akvakultur: fisk og kaviar (produkt af fisk)«

---

(*1)  Disse tredjelande eller regioner heri kan eksportere alle typer fiskevarer (fisk, kaviar (produkt af fisk) og krebsdyr)«

(*2)  I overensstemmelse med aftalen af 21. juni 1999 mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter (EFT L 114 af 30.4.2002, s. 132)«

(*3)  Disse tredjelande eller regioner heri kan eksportere alle typer fiskevarer (fisk, kaviar (produkt af fisk) og krebsdyr)«

(*4)  I det følgende forstået som Staten Israel bortset fra territorierne under israelsk administration siden juni 1967, nærmere betegnet Golanhøjderne, Gazastriben, Østjerusalem og resten af Vestbredden«

(*5)  Disse tredjelande eller regioner heri kan eksportere alle typer fiskevarer (fisk, kaviar (produkt af fisk) og krebsdyr)«

---

| 4.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/45

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/364

af 3. marts 2022

om ændring af bilag V og XIV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 for så vidt angår oplysningerne om Canada, Det Forenede Kongerige og USA i listerne over tredjelande, hvorfra det er tilladt at indføre sendinger af fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød af fjerkræ og fuglevildt til Unionen

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»dyresundhedsloven«) (1), særlig artikel 230, stk. 1,og artikel 232, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til forordning (EU) 2016/429 skal sendinger af dyr, avlsmateriale og animalske produkter komme fra et tredjeland eller territorium eller en zone eller et kompartment deri, der er listeopført i overensstemmelse med artikel 230, stk. 1, i nævnte forordning, for at kunne indføres til Unionen. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til forordning (EU) 2016/429 skal sendinger af dyr, avlsmateriale og animalske produkter komme fra et tredjeland eller territorium eller en zone eller et kompartment deri, der er listeopført i overensstemmelse med artikel 230, stk. 1, i nævnte forordning, for at kunne indføres til Unionen.

| (2) | Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/692 (2) fastsættes de dyresundhedsmæssige krav, som sendinger af visse arter og kategorier af dyr, avlsmateriale og animalske produkter fra tredjelande eller territorier eller fra zoner eller — for så vidt angår akvakulturdyr — kompartmenter deri skal opfylde for at kunne indføres til Unionen. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/692 (2) fastsættes de dyresundhedsmæssige krav, som sendinger af visse arter og kategorier af dyr, avlsmateriale og animalske produkter fra tredjelande eller territorier eller fra zoner eller — for så vidt angår akvakulturdyr — kompartmenter deri skal opfylde for at kunne indføres til Unionen.

| (3) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 (3) er der fastlagt lister over tredjelande eller territorier eller zoner eller kompartmenter deri, hvorfra det er tilladt at indføre de arter og kategorier af dyr, avlsmateriale og animalske produkter, der er omfattet af delegeret forordning (EU) 2020/692, til Unionen. |
| --- | --- |

(3)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 (3) er der fastlagt lister over tredjelande eller territorier eller zoner eller kompartmenter deri, hvorfra det er tilladt at indføre de arter og kategorier af dyr, avlsmateriale og animalske produkter, der er omfattet af delegeret forordning (EU) 2020/692, til Unionen.

| (4) | Bilag V og XIV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 indeholder navnlig listerne over tredjelande eller territorier eller zoner deri, hvorfra det er tilladt at indføre sendinger af henholdsvis fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød af fjerkræ og fjervildt til Unionen. |
| --- | --- |

(4)

Bilag V og XIV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 indeholder navnlig listerne over tredjelande eller territorier eller zoner deri, hvorfra det er tilladt at indføre sendinger af henholdsvis fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød af fjerkræ og fjervildt til Unionen.

| (5) | Canada underrettede Kommissionen om et udbrud af højpatogen aviær influenza hos fjerkræ. Udbruddet er sket på endnu en virksomhed i provinsen Nova Scotia og blev bekræftet den 8. februar 2022 ved laboratorieanalyse (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Canada underrettede Kommissionen om et udbrud af højpatogen aviær influenza hos fjerkræ. Udbruddet er sket på endnu en virksomhed i provinsen Nova Scotia og blev bekræftet den 8. februar 2022 ved laboratorieanalyse (RT-PCR).

| (6) | Det Forenede Kongerige underrettede desuden Kommissionen om udbrud af højpatogen aviær influenza hos fjerkræ. Udbruddene er sket i nærheden af Grimsby, North East Lincolnshire, Lincolnshire i England, i nærheden af Newtown og i nærheden af Welshpool, Montgomeryshire, Powys i Wales, og blev bekræftet den 21. februar 2022 ved laboratorieanalyse (RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Det Forenede Kongerige underrettede desuden Kommissionen om udbrud af højpatogen aviær influenza hos fjerkræ. Udbruddene er sket i nærheden af Grimsby, North East Lincolnshire, Lincolnshire i England, i nærheden af Newtown og i nærheden af Welshpool, Montgomeryshire, Powys i Wales, og blev bekræftet den 21. februar 2022 ved laboratorieanalyse (RT-PCR).

| (7) | USA underrettede derudover Kommissionen om et udbrud af højpatogen aviær influenza hos fjerkræ. Udbruddet er sket i New Castle county, state of Delaware i USA og blev bekræftet den 22. februar 2022 ved laboratorieanalyse (RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

USA underrettede derudover Kommissionen om et udbrud af højpatogen aviær influenza hos fjerkræ. Udbruddet er sket i New Castle county, state of Delaware i USA og blev bekræftet den 22. februar 2022 ved laboratorieanalyse (RT-PCR).

| (8) | USA underrettede endvidere Kommissionen om to udbrud af højpatogen aviær influenza hos fjerkræ. Disse udbrud er sket i Greene county, state of Indiana i USA og blev bekræftet den 23. februar 2022 ved laboratorieanalyse (RT-PCR). |
| --- | --- |

(8)

USA underrettede endvidere Kommissionen om to udbrud af højpatogen aviær influenza hos fjerkræ. Disse udbrud er sket i Greene county, state of Indiana i USA og blev bekræftet den 23. februar 2022 ved laboratorieanalyse (RT-PCR).

| (9) | USA underrettede desuden Kommissionen om et udbrud af højpatogen aviær influenza hos fjerkræ. Udbruddet er sket på en tredje virksomhed i det allerede berørte Dubois county, state of Indiana i USA og blev bekræftet den 24. februar 2022 ved laboratorieanalyse (RT-PCR). |
| --- | --- |

(9)

USA underrettede desuden Kommissionen om et udbrud af højpatogen aviær influenza hos fjerkræ. Udbruddet er sket på en tredje virksomhed i det allerede berørte Dubois county, state of Indiana i USA og blev bekræftet den 24. februar 2022 ved laboratorieanalyse (RT-PCR).

| (10) | Veterinærmyndighederne i Canada, Det Forenede Kongerige og USA oprettede kontrolzoner på 10 km omkring de angrebne virksomheder og gennemførte sanering med henblik at bekæmpe forekomsten af højpatogen aviær influenza og begrænse spredningen af sygdommen. |
| --- | --- |

(10)

Veterinærmyndighederne i Canada, Det Forenede Kongerige og USA oprettede kontrolzoner på 10 km omkring de angrebne virksomheder og gennemførte sanering med henblik at bekæmpe forekomsten af højpatogen aviær influenza og begrænse spredningen af sygdommen.

| (11) | Canada, Det Forenede Kongerige og USA har indsendt oplysninger til Kommissionen om den epidemiologiske situation i landene og de foranstaltninger, de har truffet for at forhindre yderligere spredning af højpatogen aviær influenza. Disse oplysninger er blevet evalueret af Kommissionen. På grundlag af denne evaluering og for at beskytte Unionens dyresundhedsstatus bør indførsel til Unionen af sendinger af fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød af fjerkræ og fjervildt fra de områder, der er omfattet af restriktioner, og som er oprettet af veterinærmyndighederne i Canada, Det Forenede Kongerige og USA på grund af de nylige udbrud af højpatogen aviær influenza, ikke længere tillades. |
| --- | --- |

(11)

Canada, Det Forenede Kongerige og USA har indsendt oplysninger til Kommissionen om den epidemiologiske situation i landene og de foranstaltninger, de har truffet for at forhindre yderligere spredning af højpatogen aviær influenza. Disse oplysninger er blevet evalueret af Kommissionen. På grundlag af denne evaluering og for at beskytte Unionens dyresundhedsstatus bør indførsel til Unionen af sendinger af fjerkræ, avlsmateriale af fjerkræ og fersk kød af fjerkræ og fjervildt fra de områder, der er omfattet af restriktioner, og som er oprettet af veterinærmyndighederne i Canada, Det Forenede Kongerige og USA på grund af de nylige udbrud af højpatogen aviær influenza, ikke længere tillades.

| (12) | Det Forenede Kongerige har desuden indsendt ajourførte oplysninger om den epidemiologiske situation i landet i forbindelse med de udbrud af HPAI, der blev bekræftet på en fjerkrævirksomhed den 2. november 2021 i nærheden af Wrexham i Wales, og den 12. november 2021 i nærheden af Frinton-on-Sea, Tendring, Essex i England, og de foranstaltninger, det har truffet for at forhindre yderligere spredning af sygdommen. Efter dette udbrud af HPAI har Det Forenede Kongerige navnlig gennemført sanering med henblik på at kontrollere og begrænse spredningen af denne sygdom. Det Forenede Kongerige har desuden afsluttet de nødvendige rengørings- og desinfektionsforanstaltninger efter gennemførelsen af saneringspolitikken på de inficerede fjerkrævirksomheder på landets område. |
| --- | --- |

(12)

Det Forenede Kongerige har desuden indsendt ajourførte oplysninger om den epidemiologiske situation i landet i forbindelse med de udbrud af HPAI, der blev bekræftet på en fjerkrævirksomhed den 2. november 2021 i nærheden af Wrexham i Wales, og den 12. november 2021 i nærheden af Frinton-on-Sea, Tendring, Essex i England, og de foranstaltninger, det har truffet for at forhindre yderligere spredning af sygdommen. Efter dette udbrud af HPAI har Det Forenede Kongerige navnlig gennemført sanering med henblik på at kontrollere og begrænse spredningen af denne sygdom. Det Forenede Kongerige har desuden afsluttet de nødvendige rengørings- og desinfektionsforanstaltninger efter gennemførelsen af saneringspolitikken på de inficerede fjerkrævirksomheder på landets område.

| (13) | Kommissionen har evalueret de oplysninger, som Det Forenede Kongerige har forelagt, og konkluderet, at HPAI-udbruddene på fjerkrævirksomheder i nærheden af Wrexham i Wales og i nærheden af Frinton-on-Sea, Tendring, Essex i England, er overstået, og at der ikke længere er nogen risiko forbundet med indførsel til Unionen af fjerkræprodukter fra de zoner i Det Forenede Kongerige, hvorfra indførsel til Unionen af fjerkræprodukter er blevet suspenderet på grund af disse udbrud. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen har evalueret de oplysninger, som Det Forenede Kongerige har forelagt, og konkluderet, at HPAI-udbruddene på fjerkrævirksomheder i nærheden af Wrexham i Wales og i nærheden af Frinton-on-Sea, Tendring, Essex i England, er overstået, og at der ikke længere er nogen risiko forbundet med indførsel til Unionen af fjerkræprodukter fra de zoner i Det Forenede Kongerige, hvorfra indførsel til Unionen af fjerkræprodukter er blevet suspenderet på grund af disse udbrud.

| (14) | Bilag V og XIV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(14)

Bilag V og XIV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 bør derfor ændres.

| (15) | Under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation i Canada, Det Forenede Kongerige og i USA med hensyn til højpatogen aviær influenza og den alvorlige risiko for, at sygdommen kommer ind i Unionen, bør ændringerne af gennemførelsesforordning (EU) 2021/404, der foretages ved nærværende forordning, træde i kraft hurtigst muligt. |
| --- | --- |

(15)

Under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation i Canada, Det Forenede Kongerige og i USA med hensyn til højpatogen aviær influenza og den alvorlige risiko for, at sygdommen kommer ind i Unionen, bør ændringerne af gennemførelsesforordning (EU) 2021/404, der foretages ved nærværende forordning, træde i kraft hurtigst muligt.

| (16) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(16)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag V og XIV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 ændres som anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. marts 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/692 af 30. januar 2020 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår regler vedrørende indførsel til Unionen og flytning og håndtering efter indførsel af sendinger af visse dyr, visse typer avlsmateriale og visse animalske produkter (EUT L 174 af 3.6.2020, s. 379).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 af 24. marts 2021 om fastlæggelse af lister over tredjelande, territorier eller zoner deri, hvorfra det er tilladt at indføre dyr, avlsmateriale og animalske produkter til Unionen, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 (EUT L 114 af 31.3.2021, s. 1).

3

---

BILAG

I bilag V og XIV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/404 foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag V foretages følgende ændringer:


  a) | Del 1 ændres således:


  i) | I oplysningerne vedrørende Canada tilføjes følgende række vedrørende zone CA-2.2 efter rækken vedrørende zone CA-2.1:


  »CA

  Canada | CA-2.2 | Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle | BPP | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle | BPR | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle | SP | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| Strudsefugle bestemt til slagtning | SR | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle | DOC | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| Daggamle kyllinger af strudsefugle | DOR | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU-LT20 | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HEP | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| Rugeæg af strudsefugle | HER | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HE-LT20 | N, P1 | | 8.2.2022« | |

1)

I bilag V foretages følgende ændringer:

a)

Del 1 ændres således:

i)

I oplysningerne vedrørende Canada tilføjes følgende række vedrørende zone CA-2.2 efter rækken vedrørende zone CA-2.1:

»CA

Canada

CA-2.2

Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle

BPP

N, P1

8.2.2022

Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle

BPR

N, P1

8.2.2022

Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle

SP

N, P1

8.2.2022

Strudsefugle bestemt til slagtning

SR

N, P1

8.2.2022

Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle

DOC

N, P1

8.2.2022

Daggamle kyllinger af strudsefugle

DOR

N, P1

8.2.2022

Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU-LT20

N, P1

8.2.2022

Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HEP

N, P1

8.2.2022

Rugeæg af strudsefugle

HER

N, P1

8.2.2022

Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HE-LT20

N, P1

8.2.2022«

| ii) | I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige affattes rækken vedrørende zone GB-2.17 således:


  »GB

  Det Forenede Kongerige | GB-2.17 | Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle | BPP | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle | BPR | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle | SP | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| Strudsefugle bestemt til slagtning | SR | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle | DOC | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| Daggamle kyllinger af strudsefugle | DOR | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU-LT20 | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HEP | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| Rugeæg af strudsefugle | HER | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HE-LT20 | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022« |

ii)

I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige affattes rækken vedrørende zone GB-2.17 således:

»GB

Det Forenede Kongerige

GB-2.17

Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle

BPP

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle

BPR

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle

SP

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Strudsefugle bestemt til slagtning

SR

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle

DOC

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Daggamle kyllinger af strudsefugle

DOR

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU-LT20

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HEP

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Rugeæg af strudsefugle

HER

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HE-LT20

N, P1

2.11.2021

19.2.2022«

| iii) | I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige affattes rækken vedrørende zone GB-2.20 således:


  »GB

  Det Forenede Kongerige | GB-2.20 | Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle | BPP | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle | BPR | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle | SP | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| Strudsefugle bestemt til slagtning | SR | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle | DOC | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| Daggamle kyllinger af strudsefugle | DOR | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU-LT20 | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HEP | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| Rugeæg af strudsefugle | HER | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HE-LT20 | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022« |

iii)

I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige affattes rækken vedrørende zone GB-2.20 således:

»GB

Det Forenede Kongerige

GB-2.20

Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle

BPP

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle

BPR

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle

SP

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Strudsefugle bestemt til slagtning

SR

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle

DOC

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Daggamle kyllinger af strudsefugle

DOR

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU-LT20

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HEP

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Rugeæg af strudsefugle

HER

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HE-LT20

N, P1

12.11.2021

20.2.2022«

| iv) | I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige tilføjes følgende rækker vedrørende zone GB-2.98, GB-2.99 og GB-2.100 efter rækken vedrørende zone GB-2.97:


  »GB

  Det Forenede Kongerige | GB-2.98 | Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle | BPP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle | BPR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle | SP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Strudsefugle bestemt til slagtning | SR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle | DOC | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Daggamle kyllinger af strudsefugle | DOR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HEP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Rugeæg af strudsefugle | HER | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HE-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| GB-2.99 | Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle | BPP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle | BPR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle | SP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Strudsefugle bestemt til slagtning | SR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle | DOC | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Daggamle kyllinger af strudsefugle | DOR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HEP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Rugeæg af strudsefugle | HER | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HE-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| GB-2.100 | Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle | BPP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle | BPR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle | SP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Strudsefugle bestemt til slagtning | SR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle | DOC | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Daggamle kyllinger af strudsefugle | DOR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HEP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Rugeæg af strudsefugle | HER | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HE-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022« | |

iv)

I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige tilføjes følgende rækker vedrørende zone GB-2.98, GB-2.99 og GB-2.100 efter rækken vedrørende zone GB-2.97:

»GB

Det Forenede Kongerige

GB-2.98

Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle

BPP

N, P1

21.2.2022

Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle

BPR

N, P1

21.2.2022

Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle

SP

N, P1

21.2.2022

Strudsefugle bestemt til slagtning

SR

N, P1

21.2.2022

Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle

DOC

N, P1

21.2.2022

Daggamle kyllinger af strudsefugle

DOR

N, P1

21.2.2022

Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU-LT20

N, P1

21.2.2022

Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HEP

N, P1

21.2.2022

Rugeæg af strudsefugle

HER

N, P1

21.2.2022

Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HE-LT20

N, P1

21.2.2022

GB-2.99

Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle

BPP

N, P1

21.2.2022

Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle

BPR

N, P1

21.2.2022

Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle

SP

N, P1

21.2.2022

Strudsefugle bestemt til slagtning

SR

N, P1

21.2.2022

Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle

DOC

N, P1

21.2.2022

Daggamle kyllinger af strudsefugle

DOR

N, P1

21.2.2022

Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU-LT20

N, P1

21.2.2022

Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HEP

N, P1

21.2.2022

Rugeæg af strudsefugle

HER

N, P1

21.2.2022

Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HE-LT20

N, P1

21.2.2022

GB-2.100

Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle

BPP

N, P1

21.2.2022

Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle

BPR

N, P1

21.2.2022

Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle

SP

N, P1

21.2.2022

Strudsefugle bestemt til slagtning

SR

N, P1

21.2.2022

Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle

DOC

N, P1

21.2.2022

Daggamle kyllinger af strudsefugle

DOR

N, P1

21.2.2022

Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU-LT20

N, P1

21.2.2022

Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HEP

N, P1

21.2.2022

Rugeæg af strudsefugle

HER

N, P1

21.2.2022

Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HE-LT20

N, P1

21.2.2022«

| v) | I oplysningerne vedrørende USA tilføjes følgende rækker vedrørende zone US-2.8, US-2.9, US-2.10 og US-2.11 efter rækken vedrørende zone US-2.7:


  »US

  USA | US.2.8 | Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle | BPP | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle | BPR | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle | SP | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| Strudsefugle bestemt til slagtning | SR | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle | DOC | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| Daggamle kyllinger af strudsefugle | DOR | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU-LT20 | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HEP | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| Rugeæg af strudsefugle | HER | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HE-LT20 | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| US.2.9 | Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle | BPP | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle | BPR | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle | SP | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Strudsefugle bestemt til slagtning | SR | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle | DOC | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Daggamle kyllinger af strudsefugle | DOR | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU-LT20 | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HEP | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Rugeæg af strudsefugle | HER | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HE-LT20 | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| US.2.10 | Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle | BPP | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle | BPR | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle | SP | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Strudsefugle bestemt til slagtning | SR | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle | DOC | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Daggamle kyllinger af strudsefugle | DOR | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU-LT20 | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HEP | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Rugeæg af strudsefugle | HER | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HE-LT20 | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| US.2.11 | Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle | BPP | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle | BPR | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle | SP | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Strudsefugle bestemt til slagtning | SR | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle | DOC | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Daggamle kyllinger af strudsefugle | DOR | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU-LT20 | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HEP | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Rugeæg af strudsefugle | HER | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | HE-LT20 | N, P1 | | 24.2.2022« | |

v)

I oplysningerne vedrørende USA tilføjes følgende rækker vedrørende zone US-2.8, US-2.9, US-2.10 og US-2.11 efter rækken vedrørende zone US-2.7:

»US

USA

US.2.8

Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle

BPP

N, P1

22.2.2022

Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle

BPR

N, P1

22.2.2022

Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle

SP

N, P1

22.2.2022

Strudsefugle bestemt til slagtning

SR

N, P1

22.2.2022

Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle

DOC

N, P1

22.2.2022

Daggamle kyllinger af strudsefugle

DOR

N, P1

22.2.2022

Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU-LT20

N, P1

22.2.2022

Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HEP

N, P1

22.2.2022

Rugeæg af strudsefugle

HER

N, P1

22.2.2022

Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HE-LT20

N, P1

22.2.2022

US.2.9

Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle

BPP

N, P1

23.2.2022

Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle

BPR

N, P1

23.2.2022

Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle

SP

N, P1

23.2.2022

Strudsefugle bestemt til slagtning

SR

N, P1

23.2.2022

Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle

DOC

N, P1

23.2.2022

Daggamle kyllinger af strudsefugle

DOR

N, P1

23.2.2022

Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU-LT20

N, P1

23.2.2022

Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HEP

N, P1

23.2.2022

Rugeæg af strudsefugle

HER

N, P1

23.2.2022

Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HE-LT20

N, P1

23.2.2022

US.2.10

Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle

BPP

N, P1

23.2.2022

Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle

BPR

N, P1

23.2.2022

Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle

SP

N, P1

23.2.2022

Strudsefugle bestemt til slagtning

SR

N, P1

23.2.2022

Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle

DOC

N, P1

23.2.2022

Daggamle kyllinger af strudsefugle

DOR

N, P1

23.2.2022

Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU-LT20

N, P1

23.2.2022

Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HEP

N, P1

23.2.2022

Rugeæg af strudsefugle

HER

N, P1

23.2.2022

Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HE-LT20

N, P1

23.2.2022

US.2.11

Avlsfjerkræ, bortset fra strudsefugle, og brugsfjerkræ, bortset fra strudsefugle

BPP

N, P1

24.2.2022

Avlsstrudsefugle og brugsstrudsefugle

BPR

N, P1

24.2.2022

Fjerkræ bestemt til slagtning, bortset fra strudsefugle

SP

N, P1

24.2.2022

Strudsefugle bestemt til slagtning

SR

N, P1

24.2.2022

Daggamle kyllinger, bortset fra strudsefugle

DOC

N, P1

24.2.2022

Daggamle kyllinger af strudsefugle

DOR

N, P1

24.2.2022

Færre end 20 stykker fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU-LT20

N, P1

24.2.2022

Rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HEP

N, P1

24.2.2022

Rugeæg af strudsefugle

HER

N, P1

24.2.2022

Færre end 20 rugeæg af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

HE-LT20

N, P1

24.2.2022«

| b) | Del 2 ændres således:


  i) | I oplysningerne vedrørende Canada tilføjes følgende beskrivelse af zone CA-2.2 efter rækken vedrørende zone CA-2.1:


  »Canada | CA-2.2 | Provinsen Nova Scotia:
  Kommunerne Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont og Union Corner« |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Del 2 ændres således:

i)

I oplysningerne vedrørende Canada tilføjes følgende beskrivelse af zone CA-2.2 efter rækken vedrørende zone CA-2.1:

»Canada

CA-2.2

Provinsen Nova Scotia:

Kommunerne Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont og Union Corner«

| ii) | I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige tilføjes følgende beskrivelser af zonerne GB-2.98, GB-2.99 og GB-2.100 efter beskrivelsen af zone GB-2.97:


  »Det Forenede Kongerige | GB-2.98 | I nærheden af Grimsby, Northeast Lincolnshire, Lincolnshire, England:
  Området, der er beliggende inden for en cirkel med en radius på 10 km med centrum i WGS84-decimalkoordinaterne N53.53 og W0.15. |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.99 | I nærheden af Newtown, Montgomeryshire, Powys, Wales:
  Området, der er beliggende inden for en cirkel med en radius på 10 km med centrum i WGS84-decimalkoordinaterne N52.54 og W3.37. |
| GB-2.100 | I nærheden af Welshpool, Montgomeryshire, Powys, Wales:
  Området, der er beliggende inden for en cirkel med en radius på 10 km med centrum i WGS84-decimalkoordinaterne N52.69 og W3.12.« |

ii)

I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige tilføjes følgende beskrivelser af zonerne GB-2.98, GB-2.99 og GB-2.100 efter beskrivelsen af zone GB-2.97:

»Det Forenede Kongerige

GB-2.98

I nærheden af Grimsby, Northeast Lincolnshire, Lincolnshire, England:

Området, der er beliggende inden for en cirkel med en radius på 10 km med centrum i WGS84-decimalkoordinaterne N53.53 og W0.15.

GB-2.99

I nærheden af Newtown, Montgomeryshire, Powys, Wales:

Området, der er beliggende inden for en cirkel med en radius på 10 km med centrum i WGS84-decimalkoordinaterne N52.54 og W3.37.

GB-2.100

I nærheden af Welshpool, Montgomeryshire, Powys, Wales:

Området, der er beliggende inden for en cirkel med en radius på 10 km med centrum i WGS84-decimalkoordinaterne N52.69 og W3.12.«

| iii) | I oplysningerne vedrørende USA tilføjes følgende beskrivelser af zonerne US-2.8, US-2.9, US-2.10 og US-2.11 efter beskrivelsen af zone US-2.7:


  »USA | US-2.8 | Staten Delaware:
  New Castle County: En zone med en radius på 10 km, der begynder med et nordpunktet (GPS-koordinater: 75.7420940°W 39.5302267°N) og har følgende udstrækning (med uret):


  a) | Nord: 0,3 km mpd nord fra skæringspunktet mellem Bethel Church Road og Dillon Circle. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

I oplysningerne vedrørende USA tilføjes følgende beskrivelser af zonerne US-2.8, US-2.9, US-2.10 og US-2.11 efter beskrivelsen af zone US-2.7:

»USA

US-2.8

Staten Delaware:

New Castle County: En zone med en radius på 10 km, der begynder med et nordpunktet (GPS-koordinater: 75.7420940°W 39.5302267°N) og har følgende udstrækning (med uret):

a)

Nord: 0,3 km mpd nord fra skæringspunktet mellem Bethel Church Road og Dillon Circle.

| b) | Nordøst: 0,8 km mod vest fra skæringspunktet mellem Bakersfield Drive og Old Stagecoach Road. |
| --- | --- |

b)

Nordøst: 0,8 km mod vest fra skæringspunktet mellem Bakersfield Drive og Old Stagecoach Road.

| c) | Øst: 0,3 km mod norddøst fra skæringspunktet mellem Dupont Parkway og Old State Road. |
| --- | --- |

c)

Øst: 0,3 km mod norddøst fra skæringspunktet mellem Dupont Parkway og Old State Road.

| d) | Sydøst: 1,3 km mod vest fra skæringspunktet mellem Blackbird Station Road og Grears Corner Road. |
| --- | --- |

d)

Sydøst: 1,3 km mod vest fra skæringspunktet mellem Blackbird Station Road og Grears Corner Road.

| e) | Syd: 1,5 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem Blackbird Station Road og Grears Corner Road. |
| --- | --- |

e)

Syd: 1,5 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem Blackbird Station Road og Grears Corner Road.

| f) | Sydvest: 1,3 km sydsydøst fra skæringspunktet mellem S Bohemia Avenue og E. Main Street. |
| --- | --- |

f)

Sydvest: 1,3 km sydsydøst fra skæringspunktet mellem S Bohemia Avenue og E. Main Street.

| g) | Vest: 0,9 km mod vest fra skæringspunktet mellem Augustine Herman Highway og Glebe Road. |
| --- | --- |

g)

Vest: 0,9 km mod vest fra skæringspunktet mellem Augustine Herman Highway og Glebe Road.

| h) | Nordvest: 0,6 km mod nordvest fra skæringspunktet mellem Augustine Herman Highway og Ranalia Road. |
| --- | --- |

h)

Nordvest: 0,6 km mod nordvest fra skæringspunktet mellem Augustine Herman Highway og Ranalia Road.

US-2.9

Staten Indiana:

Greene County (Greene 01): En zone med en radius på 10 km, der begynder med et nordpunktet (GPS-koordinater: 87.0249854°W 39.0522695°N) og har følgende udstrækning (med uret):

| a) | Nord: 2,5 km mod nordnordvest fra skæringspunktet mellem IN-57 og W State Road 54. |
| --- | --- |

a)

Nord: 2,5 km mod nordnordvest fra skæringspunktet mellem IN-57 og W State Road 54.

| b) | Nordøst: 3,5 km mod øst fra skæringspunktet mellem S 250W og W Base Road. |
| --- | --- |

b)

Nordøst: 3,5 km mod øst fra skæringspunktet mellem S 250W og W Base Road.

| c) | Øst: 1,4 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem S Baseline Road og W Harvest Church Road. |
| --- | --- |

c)

Øst: 1,4 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem S Baseline Road og W Harvest Church Road.

| d) | Sydøst: 0,4 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem N County Road 1100 E og E County Road 1650 N. |
| --- | --- |

d)

Sydøst: 0,4 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem N County Road 1100 E og E County Road 1650 N.

| e) | Syd: 1,3 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem N County Road 700 E og E County Road 1550 N. |
| --- | --- |

e)

Syd: 1,3 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem N County Road 700 E og E County Road 1550 N.

| f) | Sydvest: 1,5 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem S County Road 900 W og W County Road 750 S. |
| --- | --- |

f)

Sydvest: 1,5 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem S County Road 900 W og W County Road 750 S.

| g) | Vest: 1,9 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem S County Road 1200 W og W County Road 300 S. |
| --- | --- |

g)

Vest: 1,9 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem S County Road 1200 W og W County Road 300 S.

| h) | Nordvest: 0,7 km mod syd fra skæringspunktet mellem N County Road 900 W og W State Road 54. |
| --- | --- |

h)

Nordvest: 0,7 km mod syd fra skæringspunktet mellem N County Road 900 W og W State Road 54.

US-2.10

Staten Indiana:

Greene County (Greene 02): En zone med en radius på 10 km, der begynder med et nordpunktet (GPS-koordinater: 86.9268450°W 39.0433847°N) og har følgende udstrækning (med uret):

| a) | Nord: 1,3 km mod nordøst fra skæringspunktet mellem N Washington Street og Sand Road. |
| --- | --- |

a)

Nord: 1,3 km mod nordøst fra skæringspunktet mellem N Washington Street og Sand Road.

| b) | Nordøst: 0,6 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem S Haslers Road og E Sylvania Road. |
| --- | --- |

b)

Nordøst: 0,6 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem S Haslers Road og E Sylvania Road.

| c) | Øst: 1,8 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem S Fowler Road og E Smith Drive. |
| --- | --- |

c)

Øst: 1,8 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem S Fowler Road og E Smith Drive.

| d) | Sydøst: 0,6 km mod nordøst fraskæringspunktet mellem Highway 5 og Highway 486. |
| --- | --- |

d)

Sydøst: 0,6 km mod nordøst fraskæringspunktet mellem Highway 5 og Highway 486.

| e) | Syd: 1,2 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem N County Road 1100 E og E County Road 1475 N. |
| --- | --- |

e)

Syd: 1,2 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem N County Road 1100 E og E County Road 1475 N.

| f) | Sydvest: 0,8 km mod øst fra skæringspunktet mellem S County Road 700 E og W County Road 1650 N. |
| --- | --- |

f)

Sydvest: 0,8 km mod øst fra skæringspunktet mellem S County Road 700 E og W County Road 1650 N.

| g) | Vest: 1,5 km mod syd fra skæringspunktet mellem S County Road 600 W og W County Road 300 S. |
| --- | --- |

g)

Vest: 1,5 km mod syd fra skæringspunktet mellem S County Road 600 W og W County Road 300 S.

| h) | Nordvest: 0,2 km mod øst fra skæringspunktet mellem S State Road 57 og W Base Road. |
| --- | --- |

h)

Nordvest: 0,2 km mod øst fra skæringspunktet mellem S State Road 57 og W Base Road.

US-2.11

Staten Indiana:

Dubois County (Dubois 03): En zone med en radius på 10 km, der begynder med et nordpunktet (GPS-koordinater: 86.9082905°W 38.3575910°N) og har følgende udstrækning (med uret):

| a) | Nord: 1,7 km mod sydsydøst fra skæringspunktet mellem S Meridian Road og E 3rd Avenue. |
| --- | --- |

a)

Nord: 1,7 km mod sydsydøst fra skæringspunktet mellem S Meridian Road og E 3rd Avenue.

| b) | Nordøst: 1,3 km mod nordnordvest fra skæringspunktet mellem S St Anthony RDW og E 450S. |
| --- | --- |

b)

Nordøst: 1,3 km mod nordnordvest fra skæringspunktet mellem S St Anthony RDW og E 450S.

| c) | Øst: 0,4 km mod nordvest fra skæringspunktet mellem E State Road 264 og E 850S. |
| --- | --- |

c)

Øst: 0,4 km mod nordvest fra skæringspunktet mellem E State Road 264 og E 850S.

| d) | Sydøst: 1,9 km mod sydøst fraskæringspunktet mellem Highway 64 og N State Road 162. |
| --- | --- |

d)

Sydøst: 1,9 km mod sydøst fraskæringspunktet mellem Highway 64 og N State Road 162.

| e) | Syd: 2,5 km mod sydsydvest fraskæringspunktet mellem Highway 64 og Highway N 700 E. |
| --- | --- |

e)

Syd: 2,5 km mod sydsydvest fraskæringspunktet mellem Highway 64 og Highway N 700 E.

| f) | Sydvest: 2,5 km mod øst fra skæringspunktet mellem S State Road 161 og W 1150S. |
| --- | --- |

f)

Sydvest: 2,5 km mod øst fra skæringspunktet mellem S State Road 161 og W 1150S.

| g) | Vest: 0,9 km mod sydsydøst fra skæringspunktet mellem S State Road 161 og W 650S. |
| --- | --- |

g)

Vest: 0,9 km mod sydsydøst fra skæringspunktet mellem S State Road 161 og W 650S.

| h) | Nordvest: 1,7 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem S 550W og W Kessner Bridge Road.« |
| --- | --- |

h)

Nordvest: 1,7 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem S 550W og W Kessner Bridge Road.«

| 2) | I bilag XIV foretages følgende ændringer:


  a) | Del 1 ændres således:


  i) | I oplysningerne vedrørende Canada tilføjes følgende række vedrørende zone CA-2.2 efter rækken vedrørende zone CA-2.1:


  »CA

  Canada | CA-2.2 | Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fersk kød af strudsefugle | RAT | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| Fersk kød af fjervildt | GBM | P1 | | 8.2.2022« | |

2)

I bilag XIV foretages følgende ændringer:

a)

Del 1 ændres således:

i)

I oplysningerne vedrørende Canada tilføjes følgende række vedrørende zone CA-2.2 efter rækken vedrørende zone CA-2.1:

»CA

Canada

CA-2.2

Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU

N, P1

8.2.2022

Fersk kød af strudsefugle

RAT

N, P1

8.2.2022

Fersk kød af fjervildt

GBM

P1

8.2.2022«

| ii) | I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige affattes rækken vedrørende zone GB-2.17 således:


  »GB

  Det Forenede Kongerige | GB-2.17 | Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fersk kød af strudsefugle | RAT | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| Fersk kød af fjervildt | GBM | P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022« |

ii)

I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige affattes rækken vedrørende zone GB-2.17 således:

»GB

Det Forenede Kongerige

GB-2.17

Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Fersk kød af strudsefugle

RAT

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Fersk kød af fjervildt

GBM

P1

2.11.2021

19.2.2022«

| iii) | I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige affattes rækken vedrørende zone GB-2.20 således:


  »GB

  Det Forenede Kongerige | GB-2.20 | Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fersk kød af strudsefugle | RAT | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| Fersk kød af fjervildt | GBM | P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022« |

iii)

I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige affattes rækken vedrørende zone GB-2.20 således:

»GB

Det Forenede Kongerige

GB-2.20

Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Fersk kød af strudsefugle

RAT

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Fersk kød af fjervildt

GBM

P1

12.11.2021

20.2.2022«

| iv) | I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige tilføjes følgende rækker vedrørende zone GB-2.98, GB-2.99 og GB-2.100 efter rækken vedrørende zone GB-2.97:


  »GB

  Det Forenede Kongerige | GB-2.98 | Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fersk kød af strudsefugle | RAT | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Fersk kød af fjervildt | GBM | P1 | | 21.2.2022 | |
| GB-2.99 | Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Fersk kød af strudsefugle | RAT | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Fersk kød af fjervildt | GBM | P1 | | 21.2.2022 | |
| GB-2.100 | Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Fersk kød af strudsefugle | RAT | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Fersk kød af fjervildt | GBM | P1 | | 21.2.2022« | |

iv)

I oplysningerne vedrørende Det Forenede Kongerige tilføjes følgende rækker vedrørende zone GB-2.98, GB-2.99 og GB-2.100 efter rækken vedrørende zone GB-2.97:

»GB

Det Forenede Kongerige

GB-2.98

Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU

N, P1

21.2.2022

Fersk kød af strudsefugle

RAT

N, P1

21.2.2022

Fersk kød af fjervildt

GBM

P1

21.2.2022

GB-2.99

Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU

N, P1

21.2.2022

Fersk kød af strudsefugle

RAT

N, P1

21.2.2022

Fersk kød af fjervildt

GBM

P1

21.2.2022

GB-2.100

Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU

N, P1

21.2.2022

Fersk kød af strudsefugle

RAT

N, P1

21.2.2022

Fersk kød af fjervildt

GBM

P1

21.2.2022«

| v) | I oplysningerne vedrørende USA tilføjes følgende rækker vedrørende zone US-2.8, US-2.9, US-2.10 og US-2.11 efter rækken vedrørende zone US-2.7:


  »US

  USA | US-2.8 | Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fersk kød af strudsefugle | RAT | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| Fersk kød af fjervildt | GBM | P1 | | 22.2.2022 | |
| US-2.9 | Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Fersk kød af strudsefugle | RAT | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Fersk kød af fjervildt | GBM | P1 | | 23.2.2022 | |
| US-2.10 | Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Fersk kød af strudsefugle | RAT | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Fersk kød af fjervildt | GBM | P1 | | 23.2.2022 | |
| US-2.11 | Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle | POU | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Fersk kød af strudsefugle | RAT | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Fersk kød af fjervildt | GBM | P1 | | 24.2.2022« | |

v)

I oplysningerne vedrørende USA tilføjes følgende rækker vedrørende zone US-2.8, US-2.9, US-2.10 og US-2.11 efter rækken vedrørende zone US-2.7:

»US

USA

US-2.8

Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU

N, P1

22.2.2022

Fersk kød af strudsefugle

RAT

N, P1

22.2.2022

Fersk kød af fjervildt

GBM

P1

22.2.2022

US-2.9

Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU

N, P1

23.2.2022

Fersk kød af strudsefugle

RAT

N, P1

23.2.2022

Fersk kød af fjervildt

GBM

P1

23.2.2022

US-2.10

Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU

N, P1

23.2.2022

Fersk kød af strudsefugle

RAT

N, P1

23.2.2022

Fersk kød af fjervildt

GBM

P1

23.2.2022

US-2.11

Fersk kød af fjerkræ, bortset fra strudsefugle

POU

N, P1

24.2.2022

Fersk kød af strudsefugle

RAT

N, P1

24.2.2022

Fersk kød af fjervildt

GBM

P1

24.2.2022«

| b) | Del 2 ændres således:


  i) | I oplysningerne vedrørende Canada tilføjes følgende beskrivelse af zone CA-2.2 efter rækken vedrørende zone CA-2.1:


  »Canada | CA-2.2 | Provinsen Nova Scotia:
  Kommunerne Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont og Union Corner« |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Del 2 ændres således:

i)

I oplysningerne vedrørende Canada tilføjes følgende beskrivelse af zone CA-2.2 efter rækken vedrørende zone CA-2.1:

»Canada

CA-2.2

Provinsen Nova Scotia:

Kommunerne Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont og Union Corner«

| ii) | I oplysningerne vedrørende USA tilføjes følgende beskrivelser af zonerne US-2.8, US-2.9, US-2.10 og US-2.11 efter beskrivelsen af zone US-2.7:


  »USA | US-2.8 | Staten Delaware:
  New Castle County: En zone med en radius på 10 km, der begynder med et nordpunktet (GPS-koordinater: 75.7420940°W 39.5302267°N) og har følgende udstrækning (med uret):


  a) | Nord: 0,3 km mpd nord fra skæringspunktet mellem Bethel Church Road og Dillon Circle. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

I oplysningerne vedrørende USA tilføjes følgende beskrivelser af zonerne US-2.8, US-2.9, US-2.10 og US-2.11 efter beskrivelsen af zone US-2.7:

»USA

US-2.8

Staten Delaware:

New Castle County: En zone med en radius på 10 km, der begynder med et nordpunktet (GPS-koordinater: 75.7420940°W 39.5302267°N) og har følgende udstrækning (med uret):

a)

Nord: 0,3 km mpd nord fra skæringspunktet mellem Bethel Church Road og Dillon Circle.

| b) | Nordøst: 0,8 km mod vest fra skæringspunktet mellem Bakersfield Drive og Old Stagecoach Road. |
| --- | --- |

b)

Nordøst: 0,8 km mod vest fra skæringspunktet mellem Bakersfield Drive og Old Stagecoach Road.

| c) | Øst: 0,3 km mod norddøst fra skæringspunktet mellem Dupont Parkway og Old State Road. |
| --- | --- |

c)

Øst: 0,3 km mod norddøst fra skæringspunktet mellem Dupont Parkway og Old State Road.

| d) | Sydøst: 1,3 km mod vest fra skæringspunktet mellem Blackbird Station Road og Grears Corner Road. |
| --- | --- |

d)

Sydøst: 1,3 km mod vest fra skæringspunktet mellem Blackbird Station Road og Grears Corner Road.

| e) | Syd: 1,5 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem Blackbird Station Road og Grears Corner Road. |
| --- | --- |

e)

Syd: 1,5 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem Blackbird Station Road og Grears Corner Road.

| f) | Sydvest: 1,3 km sydsydøst fra skæringspunktet mellem S Bohemia Avenue og E. Main Street. |
| --- | --- |

f)

Sydvest: 1,3 km sydsydøst fra skæringspunktet mellem S Bohemia Avenue og E. Main Street.

| g) | Vest: 0,9 km mod vest fra skæringspunktet mellem Augustine Herman Highway og Glebe Road. |
| --- | --- |

g)

Vest: 0,9 km mod vest fra skæringspunktet mellem Augustine Herman Highway og Glebe Road.

| h) | Nordvest: 0,6 km mod nordvest fra skæringspunktet mellem Augustine Herman Highway og Ranalia Road. |
| --- | --- |

h)

Nordvest: 0,6 km mod nordvest fra skæringspunktet mellem Augustine Herman Highway og Ranalia Road.

US-2.9

Staten Indiana:

Greene County (Greene 01): En zone med en radius på 10 km, der begynder med et nordpunktet (GPS-koordinater: 87.0249854°W 39.0522695°N) og har følgende udstrækning (med uret):

| a) | Nord: 2,5 km mod nordnordvest fra skæringspunktet mellem IN-57 og W State Road 54. |
| --- | --- |

a)

Nord: 2,5 km mod nordnordvest fra skæringspunktet mellem IN-57 og W State Road 54.

| b) | Nordøst: 3,5 km mod øst fra skæringspunktet mellem S 250W og W Base Road. |
| --- | --- |

b)

Nordøst: 3,5 km mod øst fra skæringspunktet mellem S 250W og W Base Road.

| c) | Øst: 1,4 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem S Baseline Road og W Harvest Church Road. |
| --- | --- |

c)

Øst: 1,4 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem S Baseline Road og W Harvest Church Road.

| d) | Sydøst: 0,4 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem N County Road 1100 E og E County Road 1650 N. |
| --- | --- |

d)

Sydøst: 0,4 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem N County Road 1100 E og E County Road 1650 N.

| e) | Syd: 1,3 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem N County Road 700 E og E County Road 1550 N. |
| --- | --- |

e)

Syd: 1,3 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem N County Road 700 E og E County Road 1550 N.

| f) | Sydvest: 1,5 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem S County Road 900 W og W County Road 750 S. |
| --- | --- |

f)

Sydvest: 1,5 km mod sydvest fra skæringspunktet mellem S County Road 900 W og W County Road 750 S.

| g) | Vest: 1,9 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem S County Road 1200 W og W County Road 300 S. |
| --- | --- |

g)

Vest: 1,9 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem S County Road 1200 W og W County Road 300 S.

| h) | Nordvest: 0,7 km mod syd fra skæringspunktet mellem N County Road 900 W og W State Road 54. |
| --- | --- |

h)

Nordvest: 0,7 km mod syd fra skæringspunktet mellem N County Road 900 W og W State Road 54.

US-2.10

Staten Indiana:

Greene County (Greene 02): En zone med en radius på 10 km, der begynder med et nordpunktet (GPS-koordinater: 86.9268450°W 39.0433847°N) og har følgende udstrækning (med uret):

| a) | Nord: 1,3 km mod nordøst fra skæringspunktet mellem N Washington Street og Sand Road. |
| --- | --- |

a)

Nord: 1,3 km mod nordøst fra skæringspunktet mellem N Washington Street og Sand Road.

| b) | Nordøst: 0,6 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem S Haslers Road og E Sylvania Road. |
| --- | --- |

b)

Nordøst: 0,6 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem S Haslers Road og E Sylvania Road.

| c) | Øst: 1,8 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem S Fowler Road og E Smith Drive. |
| --- | --- |

c)

Øst: 1,8 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem S Fowler Road og E Smith Drive.

| d) | Sydøst: 0,6 km mod nordøst fraskæringspunktet mellem Highway 5 og Highway 486. |
| --- | --- |

d)

Sydøst: 0,6 km mod nordøst fraskæringspunktet mellem Highway 5 og Highway 486.

| e) | Syd: 1,2 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem N County Road 1100 E og E County Road 1475 N. |
| --- | --- |

e)

Syd: 1,2 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem N County Road 1100 E og E County Road 1475 N.

| f) | Sydvest: 0,8 km mod øst fra skæringspunktet mellem S County Road 700 E og W County Road 1650 N. |
| --- | --- |

f)

Sydvest: 0,8 km mod øst fra skæringspunktet mellem S County Road 700 E og W County Road 1650 N.

| g) | Vest: 1,5 km mod syd fra skæringspunktet mellem S County Road 600 W og W County Road 300 S. |
| --- | --- |

g)

Vest: 1,5 km mod syd fra skæringspunktet mellem S County Road 600 W og W County Road 300 S.

| h) | Nordvest: 0,2 km mod øst fra skæringspunktet mellem S State Road 57 og W Base Road. |
| --- | --- |

h)

Nordvest: 0,2 km mod øst fra skæringspunktet mellem S State Road 57 og W Base Road.

US-2.11

Staten Indiana:

Dubois County (Dubois 03): En zone med en radius på 10 km, der begynder med et nordpunktet (GPS-koordinater: 86.9082905°W 38.3575910°N) og har følgende udstrækning (med uret):

| a) | Nord: 1,7 km mod sydsydøst fra skæringspunktet mellem S Meridian Road og E 3rd Avenue. |
| --- | --- |

a)

Nord: 1,7 km mod sydsydøst fra skæringspunktet mellem S Meridian Road og E 3rd Avenue.

| b) | Nordøst: 1,3 km mod nordnordvest fra skæringspunktet mellem S St Anthony RDW og E 450S. |
| --- | --- |

b)

Nordøst: 1,3 km mod nordnordvest fra skæringspunktet mellem S St Anthony RDW og E 450S.

| c) | Øst: 0,4 km mod nordvest fra skæringspunktet mellem E State Road 264 og E 850S. |
| --- | --- |

c)

Øst: 0,4 km mod nordvest fra skæringspunktet mellem E State Road 264 og E 850S.

| d) | Sydøst: 1,9 km mod sydøst fraskæringspunktet mellem Highway 64 og N State Road 162. |
| --- | --- |

d)

Sydøst: 1,9 km mod sydøst fraskæringspunktet mellem Highway 64 og N State Road 162.

| e) | Syd: 2,5 km mod sydsydvest fraskæringspunktet mellem Highway 64 og Highway N 700 E. |
| --- | --- |

e)

Syd: 2,5 km mod sydsydvest fraskæringspunktet mellem Highway 64 og Highway N 700 E.

| f) | Sydvest: 2,5 km mod øst fra skæringspunktet mellem S State Road 161 og W 1150S. |
| --- | --- |

f)

Sydvest: 2,5 km mod øst fra skæringspunktet mellem S State Road 161 og W 1150S.

| g) | Vest: 0,9 km mod sydsydøst fra skæringspunktet mellem S State Road 161 og W 650S. |
| --- | --- |

g)

Vest: 0,9 km mod sydsydøst fra skæringspunktet mellem S State Road 161 og W 650S.

| h) | Nordvest: 1,7 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem S 550W og W Kessner Bridge Road.« |
| --- | --- |

h)

Nordvest: 1,7 km mod sydøst fra skæringspunktet mellem S 550W og W Kessner Bridge Road.«

---

| 4.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/60 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/60

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/365

af 3. marts 2022

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2018/1624 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder vedrørende procedurer, standardformularer og skemaer for forelæggelse af oplysninger i forbindelse med afviklingsplaner for kreditinstitutter og investeringsselskaber i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (1), særlig artikel 11, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/879 (2) blev der indført visse ændringer af minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsegnede passiver som fastsat i direktiv 2014/59/EU. Oplysninger om institutters evne til at opfylde dette krav tages i begrænset omfang også i betragtning i forbindelse med afviklingsplanlægning. |
| --- | --- |

(1)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/879 (2) blev der indført visse ændringer af minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsegnede passiver som fastsat i direktiv 2014/59/EU. Oplysninger om institutters evne til at opfylde dette krav tages i begrænset omfang også i betragtning i forbindelse med afviklingsplanlægning.

| (2) | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1624 (3) bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1624 (3) bør derfor ændres.

| (3) | Denne forordning er baseret på det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) har forelagt Kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

Denne forordning er baseret på det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) har forelagt Kommissionen.

| (4) | EBA har ikke gennemført åbne offentlige høringer om det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, og har heller ikke analyseret de potentielle omkostninger og fordele herved, da den fandt, at dette ville have været meget uforholdsmæssigt i forhold til ændringernes meget begrænsede omfang, begrænsede antal og små virkninger, idet der tages hensyn til, at disse ændringer kun omfatter ajourføringer af henvisningerne til direktiv 2014/59/EU, to nye elementer, der skal indberettes, og mindre ændringer for at fjerne tekniske hindringer for indberetningen. EBA har anmodet interessentgruppen for banker, der er nedsat i henhold til artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (4), om rådgivning — |
| --- | --- |

(4)

EBA har ikke gennemført åbne offentlige høringer om det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, og har heller ikke analyseret de potentielle omkostninger og fordele herved, da den fandt, at dette ville have været meget uforholdsmæssigt i forhold til ændringernes meget begrænsede omfang, begrænsede antal og små virkninger, idet der tages hensyn til, at disse ændringer kun omfatter ajourføringer af henvisningerne til direktiv 2014/59/EU, to nye elementer, der skal indberettes, og mindre ændringer for at fjerne tekniske hindringer for indberetningen. EBA har anmodet interessentgruppen for banker, der er nedsat i henhold til artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (4), om rådgivning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I gennemførelsesforordning (EU) 2018/1624 foretages følgende ændringer:

| 1) | Bilag I ændres således:


  a) | Skema Z 02.00 erstattes af skema Z 02.00 i bilag I til nærværende forordning. |
| --- | --- | --- |

1)

Bilag I ændres således:

a)

Skema Z 02.00 erstattes af skema Z 02.00 i bilag I til nærværende forordning.

| b) | Skema Z 03.00 erstattes af skema Z 03.00 i bilag I til nærværende forordning. |
| --- | --- |

b)

Skema Z 03.00 erstattes af skema Z 03.00 i bilag I til nærværende forordning.

| 2) | Bilag II erstattes af teksten i bilag II til nærværende forordning. |
| --- | --- |

2)

Bilag II erstattes af teksten i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. marts 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/879 af 20. maj 2019 om ændring af direktiv 2014/59/EU for så vidt angår kreditinstitutters og investeringsselskabers tabsabsorberings- og rekapitaliseringskapacitet og af direktiv 98/26/EF (EUT L 150 af 7.6.2019, s. 296).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1624 af 23. oktober 2018 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder vedrørende procedurer for samt standardformularer og skemaer til indberetning af oplysninger i forbindelse med afviklingsplaner for kreditinstitutter og investeringsselskaber i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1066 (EUT L 277 af 7.11.2018, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12).

4

---

BILAG I

| »Z 02.00 — Udspecificering af forpligtelser (LIAB) |
| --- |

»Z 02.00 — Udspecificering af forpligtelser (LIAB)

| | Modpart | I ALT | |
| --- | --- | --- | --- |
| Husholdninger | Ikke-finansielle selskaber (SMV'er) | Ikke-finansielle selskaber (ikke-SMV'er) | Kreditinstitutter | Andre finansielle selskaber | Offentlige forvaltning og service & centralbanker | Ikke identificeret, noteret på en markedsplads | Ikke identificeret, ikke noteret på en markedsplads | Heraf: koncernintern | Heraf: forpligtelser underlagt lovgivningen i et tredjeland, ekskl. koncerninterne |
| Række | Post | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 |
| 0100 | FORPLIGTELSER, DER ER UDELUKKET FRA BAIL-IN | | | | | | | | | | | |
| 0110 | Dækkede indskud | | | | | | | | | | | |
| 0120 | Sikrede passiver — del, for hvilken der er stillet sikkerhed | | | | | | | | | | | |
| 0130 | Forpligtelser over for kunder, hvis beskyttet i tilfælde af insolvens | | | | | | | | | | | |
| 0140 | Betroede forpligtelser, hvis beskyttet i tilfælde af insolvens | | | | | | | | | | | |
| 0150 | Forpligtelser over for institutter < 7 dage | | | | | | | | | | | |
| 0161 | Forpligtelser over for systemer/systemoperatører og CCP < 7 dage | | | | | | | | | | | |
| 0170 | Forpligtelser over for medarbejdere | | | | | | | | | | | |
| 0180 | Forpligtelser, der er kritiske for den daglige drift | | | | | | | | | | | |
| 0190 | Forpligtelser over for skatte- og socialsikringsmyndigheder (hvis fortrinsret) | | | | | | | | | | | |
| 0200 | Forpligtelser over for indskudsgarantiordninger | | | | | | | | | | | |
| 0210 | Forpligtelser over for andre enheder i afviklingskoncernen | | | | | | | | | | | |
| 0300 | FORPLIGTELSER, DER IKKE ER UDELUKKET FRA BAIL-IN | | | | | | | | | | | |
| 0310 | Indskud, udækkede, men foranstillede | | | | | | | | | | | |
| 0311 | Heraf: restløbetid <= 1 måned | | | | | | | | | | | |
| 0312 | Heraf: restløbetid > 1 måned < 1 år | | | | | | | | | | | |
| 0313 | Heraf: restløbetid > 1 år < 2 år | | | | | | | | | | | |
| 0314 | Heraf: restløbetid >= 2 år | | | | | | | | | | | |
| 0320 | Indskud, udækkede og ikke foranstillede | | | | | | | | | | | |
| 0321 | Heraf: restløbetid <= 1 måned | | | | | | | | | | | |
| 0322 | Heraf: restløbetid > 1 måned < 1 år | | | | | | | | | | | |
| 0323 | Heraf: restløbetid > 1 år < 2 år | | | | | | | | | | | |
| 0324 | Heraf: restløbetid >= 2 år | | | | | | | | | | | |
| 0330 | Forpligtelser på balancen hidrørende fra derivater | | | | | | | | | | | |
| 0331 | Summen af nettogældspositioner under hensyntagen til kontraktlige nettinggrupper, efter mark-to-market-tilpasninger, inden modregning af sikkerhedsstillelse | | | | | | | | | | | |
| 0332 | Summen af nettogældspositioner under hensyntagen til kontraktlige nettinggrupper, efter mark-to-market-tilpasninger, efter modregning af sikkerhedsstillelse | | | | | | | | | | | |
| 0333 | Summen af nettogældspositioner under hensyntagen til kontraktlige nettinggrupper, efter mark-to-market-tilpasninger, efter modregning af sikkerhedsstillelse, iberegnet estimerede "close-out amounts" | | | | | | | | | | | |
| 0334 | Summen af nettogældspositioner under hensyntagen til reglerne for tilsynsmæssig netting | | | | | | | | | | | |
| 0340 | Sikrede passiver, for hvilke der ikke er stillet sikkerhed | | | | | | | | | | | |
| 0341 | Heraf: restløbetid <= 1 måned | | | | | | | | | | | |
| 0342 | Heraf: restløbetid > 1 måned < 1 år | | | | | | | | | | | |
| 0343 | Heraf: restløbetid > 1 år < 2 år | | | | | | | | | | | |
| 0344 | Heraf: restløbetid >= 2 år | | | | | | | | | | | |
| 0350 | Strukturerede obligationer | | | | | | | | | | | |
| 0351 | Heraf: restløbetid <= 1 måned | | | | | | | | | | | |
| 0352 | Heraf: restløbetid > 1 måned < 1 år | | | | | | | | | | | |
| 0353 | Heraf: restløbetid > 1 år < 2 år | | | | | | | | | | | |
| 0354 | Heraf: restløbetid >= 2 år | | | | | | | | | | | |
| 0360 | Usikret seniorgæld | | | | | | | | | | | |
| 0361 | Heraf: restløbetid <= 1 måned | | | | | | | | | | | |
| 0362 | Heraf: restløbetid > 1 måned < 1 år | | | | | | | | | | | |
| 0363 | Heraf: restløbetid > 1 år < 2 år | | | | | | | | | | | |
| 0364 | Heraf: restløbetid >= 2 år | | | | | | | | | | | |
| 0365 | Ikke-foranstillet seniorgæld | | | | | | | | | | | |
| 0366 | Heraf: restløbetid <= 1 måned | | | | | | | | | | | |
| 0367 | Heraf: restløbetid > 1 måned < 1 år | | | | | | | | | | | |
| 0368 | Heraf: restløbetid > 1 år < 2 år | | | | | | | | | | | |
| 0369 | Heraf: restløbetid >= 2 år | | | | | | | | | | | |
| 0370 | Efterstillede forpligtelser (der ikke indgår i kapitalgrundlaget) | | | | | | | | | | | |
| 0371 | Heraf: restløbetid <= 1 måned | | | | | | | | | | | |
| 0372 | Heraf: restløbetid > 1 måned < 1 år | | | | | | | | | | | |
| 0373 | Heraf: restløbetid > 1 år < 2 år | | | | | | | | | | | |
| 0374 | Heraf: restløbetid >= 2 år | | | | | | | | | | | |
| 0380 | Andre MREL-nedskrivningsrelevante passiver | | | | | | | | | | | |
| 0381 | Heraf: restløbetid > 1 år < 2 år | | | | | | | | | | | |
| 0382 | Heraf: restløbetid >= 2 år | | | | | | | | | | | |
| 0390 | Ikke-finansielle forpligtelser | | | | | | | | | | | |
| 0400 | Resterende forpligtelser | | | | | | | | | | | |
| 0500 | KAPITALGRUNDLAG | | | | | | | | | | | |
| 0510 | Egentlig kernekapital | | | | | | | | | | | |
| 0511 | Heraf: kapitalinstrumenter/aktiekapital | | | | | | | | | | | |
| 0512 | Heraf: instrumenter, der rangerer på samme niveau som ordinære aktier | | | | | | | | | | | |
| 0520 | Hybrid kernekapital | | | | | | | | | | | |
| 0521 | Heraf: (del af) efterstillede forpligtelser, der indgår i kapitalgrundlaget | | | | | | | | | | | |
| 0530 | Supplerende kapital | | | | | | | | | | | |
| 0531 | Heraf: (del af) efterstillede forpligtelser, der indgår i kapitalgrundlaget | | | | | | | | | | | |
| 0600 | SAMLEDE FORPLIGTELSER & KAPITALGRUNDLAG INKL. DERIVATFORPLIGTELSER« | | | | | | | | | | | |

Modpart

I ALT

Husholdninger

Ikke-finansielle selskaber (SMV'er)

Ikke-finansielle selskaber (ikke-SMV'er)

Kreditinstitutter

Andre finansielle selskaber

Offentlige forvaltning og service & centralbanker

Ikke identificeret, noteret på en markedsplads

Ikke identificeret, ikke noteret på en markedsplads

Heraf: koncernintern

Heraf: forpligtelser underlagt lovgivningen i et tredjeland, ekskl. koncerninterne

Række

Post

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0100

FORPLIGTELSER, DER ER UDELUKKET FRA BAIL-IN

0110

Dækkede indskud

0120

Sikrede passiver — del, for hvilken der er stillet sikkerhed

0130

Forpligtelser over for kunder, hvis beskyttet i tilfælde af insolvens

0140

Betroede forpligtelser, hvis beskyttet i tilfælde af insolvens

0150

Forpligtelser over for institutter < 7 dage

0161

Forpligtelser over for systemer/systemoperatører og CCP < 7 dage

0170

Forpligtelser over for medarbejdere

0180

Forpligtelser, der er kritiske for den daglige drift

0190

Forpligtelser over for skatte- og socialsikringsmyndigheder (hvis fortrinsret)

0200

Forpligtelser over for indskudsgarantiordninger

0210

Forpligtelser over for andre enheder i afviklingskoncernen

0300

FORPLIGTELSER, DER IKKE ER UDELUKKET FRA BAIL-IN

0310

Indskud, udækkede, men foranstillede

0311

Heraf: restløbetid <= 1 måned

0312

Heraf: restløbetid > 1 måned < 1 år

0313

Heraf: restløbetid > 1 år < 2 år

0314

Heraf: restløbetid >= 2 år

0320

Indskud, udækkede og ikke foranstillede

0321

Heraf: restløbetid <= 1 måned

0322

Heraf: restløbetid > 1 måned < 1 år

0323

Heraf: restløbetid > 1 år < 2 år

0324

Heraf: restløbetid >= 2 år

0330

Forpligtelser på balancen hidrørende fra derivater

0331

Summen af nettogældspositioner under hensyntagen til kontraktlige nettinggrupper, efter mark-to-market-tilpasninger, inden modregning af sikkerhedsstillelse

0332

Summen af nettogældspositioner under hensyntagen til kontraktlige nettinggrupper, efter mark-to-market-tilpasninger, efter modregning af sikkerhedsstillelse

0333

Summen af nettogældspositioner under hensyntagen til kontraktlige nettinggrupper, efter mark-to-market-tilpasninger, efter modregning af sikkerhedsstillelse, iberegnet estimerede "close-out amounts"

0334

Summen af nettogældspositioner under hensyntagen til reglerne for tilsynsmæssig netting

0340

Sikrede passiver, for hvilke der ikke er stillet sikkerhed

0341

Heraf: restløbetid <= 1 måned

0342

Heraf: restløbetid > 1 måned < 1 år

0343

Heraf: restløbetid > 1 år < 2 år

0344

Heraf: restløbetid >= 2 år

0350

Strukturerede obligationer

0351

Heraf: restløbetid <= 1 måned

0352

Heraf: restløbetid > 1 måned < 1 år

0353

Heraf: restløbetid > 1 år < 2 år

0354

Heraf: restløbetid >= 2 år

0360

Usikret seniorgæld

0361

Heraf: restløbetid <= 1 måned

0362

Heraf: restløbetid > 1 måned < 1 år

0363

Heraf: restløbetid > 1 år < 2 år

0364

Heraf: restløbetid >= 2 år

0365

Ikke-foranstillet seniorgæld

0366

Heraf: restløbetid <= 1 måned

0367

Heraf: restløbetid > 1 måned < 1 år

0368

Heraf: restløbetid > 1 år < 2 år

0369

Heraf: restløbetid >= 2 år

0370

Efterstillede forpligtelser (der ikke indgår i kapitalgrundlaget)

0371

Heraf: restløbetid <= 1 måned

0372

Heraf: restløbetid > 1 måned < 1 år

0373

Heraf: restløbetid > 1 år < 2 år

0374

Heraf: restløbetid >= 2 år

0380

Andre MREL-nedskrivningsrelevante passiver

0381

Heraf: restløbetid > 1 år < 2 år

0382

Heraf: restløbetid >= 2 år

0390

Ikke-finansielle forpligtelser

0400

Resterende forpligtelser

0500

KAPITALGRUNDLAG

0510

Egentlig kernekapital

0511

Heraf: kapitalinstrumenter/aktiekapital

0512

Heraf: instrumenter, der rangerer på samme niveau som ordinære aktier

0520

Hybrid kernekapital

0521

Heraf: (del af) efterstillede forpligtelser, der indgår i kapitalgrundlaget

0530

Supplerende kapital

0531

Heraf: (del af) efterstillede forpligtelser, der indgår i kapitalgrundlaget

0600

SAMLEDE FORPLIGTELSER & KAPITALGRUNDLAG INKL. DERIVATFORPLIGTELSER«

| »Z 03.00 — Krav til kapitalgrundlag (OWN) |
| --- |

»Z 03.00 — Krav til kapitalgrundlag (OWN)

| | | Beløb eller procent |
| --- | --- | --- |
| 0010 |
| 0100 | SAMLET RISIKOEKSPONERING | |
| 0110 | Bidrag til den samlede konsoliderede risikoeksponering | |
| 0120 | Samlet eksponeringsmål | |
| | KRAV TIL STARTKAPITAL OG GEARINGSGRAD | |
| 0210 | Startkapital | |
| 0220 | Krav til gearingsgrad | |
| 0300 | SAMLET SREP-KAPITALKRAV (TSCR) | |
| 0310 | TSCR: som skal bestå af egentlig kernekapital | |
| 0320 | TSCR: som skal bestå af kernekapital | |
| 0400 | KOMBINEREDE BUFFERKRAV | |
| 0410 | Kapitalbevaringsbuffer | |
| 0420 | Bevaringsbuffer som følge af makroprudentiel eller systemisk risiko identificeret på medlemsstatsniveau | |
| 0430 | Institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffer | |
| 0440 | Systemisk risikobuffer | |
| 0450 | Buffer for globale systemisk vigtige institutter | |
| 0460 | Buffer for andre systemisk vigtige institutter | |
| 0500 | Overordnet kapitalkrav (OCR) | |
| 0510 | OCR: som skal bestå af egentlig kernekapital | |
| 0520 | OCR: som skal bestå af kernekapital | |
| 0600 | OCR/søjle 2-vejledning (P2G) | |
| 0610 | OCR og P2G: som skal bestå af egentlig kernekapital | |
| 0620 | OCR og P2G: som skal bestå af kernekapital« | |

Beløb eller procent

0010

0100

SAMLET RISIKOEKSPONERING

0110

Bidrag til den samlede konsoliderede risikoeksponering

0120

Samlet eksponeringsmål

KRAV TIL STARTKAPITAL OG GEARINGSGRAD

0210

Startkapital

0220

Krav til gearingsgrad

0300

SAMLET SREP-KAPITALKRAV (TSCR)

0310

TSCR: som skal bestå af egentlig kernekapital

0320

TSCR: som skal bestå af kernekapital

0400

KOMBINEREDE BUFFERKRAV

0410

Kapitalbevaringsbuffer

0420

Bevaringsbuffer som følge af makroprudentiel eller systemisk risiko identificeret på medlemsstatsniveau

0430

Institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffer

0440

Systemisk risikobuffer

0450

Buffer for globale systemisk vigtige institutter

0460

Buffer for andre systemisk vigtige institutter

0500

Overordnet kapitalkrav (OCR)

0510

OCR: som skal bestå af egentlig kernekapital

0520

OCR: som skal bestå af kernekapital

0600

OCR/søjle 2-vejledning (P2G)

0610

OCR og P2G: som skal bestå af egentlig kernekapital

0620

OCR og P2G: som skal bestå af kernekapital«

---

BILAG II

»BILAG II

Instrukser

I.   Generelle instrukser

I.1   Struktur

| 1. | Rammen består af 15 skemaer inddelt i 3 blokke:


  1) | »Generelle oplysninger«, som giver et overblik over den organisatoriske struktur hos en koncern og dens enheder, fordelingen af aktiver og risikoeksponeringer. Denne blok består af skema »Z 01.00 — Organisatorisk struktur (ORG)« |
| --- | --- | --- |

1.

1)

»Generelle oplysninger«, som giver et overblik over den organisatoriske struktur hos en koncern og dens enheder, fordelingen af aktiver og risikoeksponeringer. Denne blok består af skema »Z 01.00 — Organisatorisk struktur (ORG)«

| 2) | »Oplysninger om balanceførte og ikke-balanceførte poster«, som giver finansielle oplysninger om forpligtelser, kapitalgrundlag, finansielle forbindelser mellem koncernenheder, forpligtelser over for store modparter og ikke-balanceførte poster modtaget fra store modparter samt indskydergarantiordningen. Denne blok består af 6 skemaer:


  a) | »Z 02.00 — Udspecificering af forpligtelser (LIAB) |
| --- | --- | --- |

2)

»Oplysninger om balanceførte og ikke-balanceførte poster«, som giver finansielle oplysninger om forpligtelser, kapitalgrundlag, finansielle forbindelser mellem koncernenheder, forpligtelser over for store modparter og ikke-balanceførte poster modtaget fra store modparter samt indskydergarantiordningen. Denne blok består af 6 skemaer:

a)

»Z 02.00 — Udspecificering af forpligtelser (LIAB)

| b) | »Z 03.00 — Krav til kapitalgrundlag (OWN)« |
| --- | --- |

b)

»Z 03.00 — Krav til kapitalgrundlag (OWN)«

| c) | »Z 04.00 — Koncerninterne indbyrdes finansielle forbindelser (IFC)« |
| --- | --- |

c)

»Z 04.00 — Koncerninterne indbyrdes finansielle forbindelser (IFC)«

| d) | To skemaer vedrørende store modparter, »Z 05.01 — Store modparter mht. forpligtelser (Z-MCP 1)« og »Z 05.02 — Store ikke-balanceførte modparter (Z-MCP 2)«. |
| --- | --- |

d)

To skemaer vedrørende store modparter, »Z 05.01 — Store modparter mht. forpligtelser (Z-MCP 1)« og »Z 05.02 — Store ikke-balanceførte modparter (Z-MCP 2)«.

| e) | »Z 06.00 — Indskydergarantiordning (Z-DIS)«. |
| --- | --- |

e)

»Z 06.00 — Indskydergarantiordning (Z-DIS)«.

| 3) | »Kritiske funktioner«, som giver et overblik over kritiske funktioner og viser deres fordeling på juridiske enheder, centrale forretningsområder, kritiske tjenester, finansielle markedsinfrastrukturer og informationssystemer. Denne blok består af 7 skemaer:


  a) | 4 skemaer vedrørende identifikation af kritiske funktioner og deres fordeling på centrale forretningsområder og koncernenheder, »Z 07.01 — Kritikalitetsvurdering af økonomiske funktioner (Z-FUNC 1)«, »Z 07.02 — Oversigt over kritiske funktioner pr. juridisk enhed (Z-FUNC 2)«, »Z 07.03 — Oversigt over centrale forretningsområder pr. juridisk enhed (Z-FUNC 3)« og »Z 07.04 — Oversigt over kritiske funktioner pr. centralt forretningsområde (Z-FUNC 4)« |
| --- | --- | --- |

3)

»Kritiske funktioner«, som giver et overblik over kritiske funktioner og viser deres fordeling på juridiske enheder, centrale forretningsområder, kritiske tjenester, finansielle markedsinfrastrukturer og informationssystemer. Denne blok består af 7 skemaer:

a)

4 skemaer vedrørende identifikation af kritiske funktioner og deres fordeling på centrale forretningsområder og koncernenheder, »Z 07.01 — Kritikalitetsvurdering af økonomiske funktioner (Z-FUNC 1)«, »Z 07.02 — Oversigt over kritiske funktioner pr. juridisk enhed (Z-FUNC 2)«, »Z 07.03 — Oversigt over centrale forretningsområder pr. juridisk enhed (Z-FUNC 3)« og »Z 07.04 — Oversigt over kritiske funktioner pr. centralt forretningsområde (Z-FUNC 4)«

| b) | »Z 08.00 — Kritiske tjenester (Z-SERV)« |
| --- | --- |

b)

»Z 08.00 — Kritiske tjenester (Z-SERV)«

| c) | »Z 09.00 — FMI-tjenester — Udbydere og brugere — Oversigt pr. kritisk funktion (FMI)« |
| --- | --- |

c)

»Z 09.00 — FMI-tjenester — Udbydere og brugere — Oversigt pr. kritisk funktion (FMI)«

| d) | 2 skemaer vedrørende kritiske informationssystemer, »Z 10.01 — Kritiske informationssystemer (generelle oplysninger) (Z-CIS 1)« og »Z 10.02 — Oversigt over informationssystemer (Z-CIS 2)«. |
| --- | --- |

d)

2 skemaer vedrørende kritiske informationssystemer, »Z 10.01 — Kritiske informationssystemer (generelle oplysninger) (Z-CIS 1)« og »Z 10.02 — Oversigt over informationssystemer (Z-CIS 2)«.

I.2   Referencer

| 2. | I dette bilag bruges følgende forkortelser:


  a) | »BCBS«: Baselkomitéen for Banktilsyn under Den Internationale Betalingsbank |
| --- | --- | --- |

2.

a)

»BCBS«: Baselkomitéen for Banktilsyn under Den Internationale Betalingsbank

| b) | »CPMI«: Udvalget om Betalings- og Markedsinfrastrukturer under Den Internationale Betalingsbank |
| --- | --- |

b)

»CPMI«: Udvalget om Betalings- og Markedsinfrastrukturer under Den Internationale Betalingsbank

| c) | »FINREP«: modeller for finansielle oplysninger i bilag III og IV til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/451 (1) og supplerende instrukser i bilag V til nævnte gennemførelsesforordning |
| --- | --- |

c)

»FINREP«: modeller for finansielle oplysninger i bilag III og IV til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/451 (1) og supplerende instrukser i bilag V til nævnte gennemførelsesforordning

| d) | »COREP (OF)«: bilag I (skemaer) og II (instrukser) til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/451 |
| --- | --- |

d)

»COREP (OF)«: bilag I (skemaer) og II (instrukser) til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/451

| e) | »COREP (LR)«: bilag X (skemaer) og XI (instrukser) til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/451 |
| --- | --- |

e)

»COREP (LR)«: bilag X (skemaer) og XI (instrukser) til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/451

| f) | »FSB«: Rådet for Finansiel Stabilitet |
| --- | --- |

f)

»FSB«: Rådet for Finansiel Stabilitet

| g) | »IAS«: internationale regnskabsstandarder som omhandlet i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 (2) |
| --- | --- |

g)

»IAS«: internationale regnskabsstandarder som omhandlet i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 (2)

| h) | »IFRS«: International Financial Reporting Standards som omhandlet i artikel 2 i forordning (EF) nr. 1606/2002 |
| --- | --- |

h)

»IFRS«: International Financial Reporting Standards som omhandlet i artikel 2 i forordning (EF) nr. 1606/2002

| i) | »LEI-kode«: Legal Entity Identifier Code (identifikator for juridiske enheder) (3). Hvis der for en given modpart findes en LEI-kode, skal den anvendes til at identificere denne modpart. |
| --- | --- |

i)

»LEI-kode«: Legal Entity Identifier Code (identifikator for juridiske enheder) (3). Hvis der for en given modpart findes en LEI-kode, skal den anvendes til at identificere denne modpart.

| j) | »nGAAP« eller »nationale almindeligt anerkendte regnskabsprincipper«: nationale regnskabssystemer udviklet i overensstemmelse med direktiv 86/635/EØF (4). |
| --- | --- |

j)

»nGAAP« eller »nationale almindeligt anerkendte regnskabsprincipper«: nationale regnskabssystemer udviklet i overensstemmelse med direktiv 86/635/EØF (4).

I.3   Regnskabsstandarder

| 3. | Medmindre andet er angivet i dette bilag, skal institutter indberette alle beløb på basis af de regnskabssystemer, de anvender til indberetning af finansielle oplysninger i overensstemmelse med artikel 9-11 i gennemførelsesforordning (EU) 2021/451. Institutter, der ikke skal indberette finansielle oplysninger i overensstemmelse med nævnte gennemførelsesforordning, skal følge reglerne i deres respektive regnskabssystemer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | For institutter, der indberetter i henhold til IFRS, er der indsat henvisninger til de relevante IFRS. |
| --- | --- |

4.

I.4   Konsolideringsramme

| 5. | Denne ramme omfatter, afhængigt af skemaet:


  a) | konsolidering på grundlag af regnskabskonsolidering (enheder, der indgår i de konsoliderede regnskaber i henhold til det gældende regnskabssystem) |
| --- | --- | --- |

5.

a)

konsolidering på grundlag af regnskabskonsolidering (enheder, der indgår i de konsoliderede regnskaber i henhold til det gældende regnskabssystem)

| b) | tilsynskonsolidering (enheder omfattet af konsolidering i henhold til første del, afsnit II, kapitel 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (5)) for modervirksomheden i Unionen |
| --- | --- |

b)

tilsynskonsolidering (enheder omfattet af konsolidering i henhold til første del, afsnit II, kapitel 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (5)) for modervirksomheden i Unionen

| c) | konsolidering på afviklingsenhedsniveau for afviklingskoncernen. |
| --- | --- |

c)

konsolidering på afviklingsenhedsniveau for afviklingskoncernen.

| 6. | Institutter skal til hvert skema anvende den eller de relevante baser, jf. denne forordnings artikel 4. |
| --- | --- |

6.

I.5   Nummerering og andre konventioner

| 7. | Instrukserne i dette bilag følger de konventioner for tekst, der er angivet nedenfor, og som anvender numeriske koder, når der henvises til kolonner, rækker og celler i skemaerne. Disse numeriske koder anvendes i vid udstrækning i valideringsreglerne.
  Der anvendes følgende generelle notationer:


  a) | {Skema; række; kolonne} for at henvise til kolonner, rækker og celler i et skema |
| --- | --- | --- |

7.

Der anvendes følgende generelle notationer:

a)

{Skema; række; kolonne} for at henvise til kolonner, rækker og celler i et skema

| b) | {Række; kolonne}ved valideringer i et skema, hvor kun datapunkter fra skemaet anvendes uden henvisning til et skema |
| --- | --- |

b)

{Række; kolonne}ved valideringer i et skema, hvor kun datapunkter fra skemaet anvendes uden henvisning til et skema

| c) | {Skema; række} i forbindelse med skemaer med kun én kolonne henvises der kun til rækker: |
| --- | --- |

c)

{Skema; række} i forbindelse med skemaer med kun én kolonne henvises der kun til rækker:

| d) | En asterisk viser, at valideringen foretages for de angivne rækker eller kolonner. |
| --- | --- |

d)

En asterisk viser, at valideringen foretages for de angivne rækker eller kolonner.

| 8. | Hvis et oplysningselement ikke er relevant for de enheder, som indberetningen vedrører, udfyldes det pågældende felt ikke. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Henvises der i instrukserne i dette bilag til en primær nøgle, forstås med denne en kolonne eller en kombination af kolonner, der entydigt identificerer alle rækker i skemaet. En primær nøgle har en værdi, der er unik for hver enkelt række i skemaet. Den må ikke indeholde nulværdi. |
| --- | --- |

9.

II.   Instrukser vedrørende de enkelte skemaer

II.1   Z 01.00 — Organisatorisk struktur (ORG)

II.1.1   Generelt

| 10. | Dette skema giver et overblik over koncernens juridiske struktur og ejerforhold. Der skal indberettes ét enkelt skema vedrørende alle koncernenheder, der overholder den minimumstærskel, der er fastsat i denne forordnings artikel 4, stk. 2, litra a). Kun juridiske enheder skal identificeres i dette skema. |
| --- | --- |

10.

II.1.2   Instrukser vedrørende specifikke positioner

| Kolonne | Instrukser |
| --- | --- |
| 0010-0160 | Enhed |
| 0010 | Navn

  Enhedens navn. Officielt navn, som det fremgår af selskabsdokumenterne, herunder angivelse af den juridiske form. |
| 0020 | Kode

  Enhedens kode. For institutter er koden den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode. For andre enheder den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode eller, hvis denne ikke foreligger, en kode fastsat i henhold til ensartet kodificering i Unionen eller, hvis en sådan ikke foreligger, en national kode.
  Koden skal være unik og skal anvendes konsekvent i alle skemaerne. Koden skal altid have en værdi. |
| 0030 | LEI-kode

  Enhedens 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode, hvis den foreligger. |
| 0040 | Type enhed

  Enhedens type angives som et af følgende (i sekventiel rækkefølge):


  a) | »Kreditinstitut«
  Denne kategori omfatter kreditinstitutter som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 1), i forordning (EU) nr. 575/2013, bortset fra de enheder, der er omhandlet i artikel 2, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (6). |

Kolonne

Instrukser

0010-0160

Enhed

0010

Navn

Enhedens navn. Officielt navn, som det fremgår af selskabsdokumenterne, herunder angivelse af den juridiske form.

0020

Kode

Enhedens kode. For institutter er koden den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode. For andre enheder den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode eller, hvis denne ikke foreligger, en kode fastsat i henhold til ensartet kodificering i Unionen eller, hvis en sådan ikke foreligger, en national kode.

Koden skal være unik og skal anvendes konsekvent i alle skemaerne. Koden skal altid have en værdi.

0030

LEI-kode

Enhedens 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode, hvis den foreligger.

0040

Type enhed

Enhedens type angives som et af følgende (i sekventiel rækkefølge):

a)

»Kreditinstitut«

Denne kategori omfatter kreditinstitutter som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 1), i forordning (EU) nr. 575/2013, bortset fra de enheder, der er omhandlet i artikel 2, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (6).

| b) | »Investeringsselskab, som er underlagt startkapitalkravet fastsat i artikel 28, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU«
  Denne kategori omfatter investeringsselskaber som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 2), i forordning (EU) nr. 575/2013, som er underlagt startkapitalkravet fastsat i artikel 28, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

b)

»Investeringsselskab, som er underlagt startkapitalkravet fastsat i artikel 28, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU«

Denne kategori omfatter investeringsselskaber som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 2), i forordning (EU) nr. 575/2013, som er underlagt startkapitalkravet fastsat i artikel 28, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU.

| c) | »Investeringsselskab, som ikke er underlagt startkapitalkravet fastsat i artikel 28, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU« |
| --- | --- |

c)

»Investeringsselskab, som ikke er underlagt startkapitalkravet fastsat i artikel 28, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU«

| d) | »Finansieringsinstitut«
  Denne kategori omfatter finansieringsinstitutter som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 26), i forordning (EU) nr. 575/2013, bortset fra dem, der klassificeres som »holdingselskab«, jf. litra e). |
| --- | --- |

d)

»Finansieringsinstitut«

Denne kategori omfatter finansieringsinstitutter som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 26), i forordning (EU) nr. 575/2013, bortset fra dem, der klassificeres som »holdingselskab«, jf. litra e).

| e) | »Holdingselskab«
  Denne kategori omfatter følgende:


  — | Finansielt holdingselskab som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 20), i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- | --- |

e)

»Holdingselskab«

Denne kategori omfatter følgende:

—

Finansielt holdingselskab som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 20), i forordning (EU) nr. 575/2013

| — | Blandet finansielt holdingselskab som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 21), i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

—

Blandet finansielt holdingselskab som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 21), i forordning (EU) nr. 575/2013

| — | Blandet holdingselskab som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 22), i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

—

Blandet holdingselskab som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 22), i forordning (EU) nr. 575/2013

| — | Finansielt moderholdingselskab i en medlemsstat som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 30), i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

—

Finansielt moderholdingselskab i en medlemsstat som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 30), i forordning (EU) nr. 575/2013

| — | Finansielt holdingselskab i Unionen som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 31), i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

—

Finansielt holdingselskab i Unionen som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 31), i forordning (EU) nr. 575/2013

| — | Blandet finansielt moderholdingselskab i en medlemsstat som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 32), i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

—

Blandet finansielt moderholdingselskab i en medlemsstat som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 32), i forordning (EU) nr. 575/2013

| — | Blandet finansielt moderholdingselskab i Unionen som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 33), i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

—

Blandet finansielt moderholdingselskab i Unionen som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 33), i forordning (EU) nr. 575/2013.

| f) | »Forsikringsselskab«
  Denne kategori omfatter forsikringsselskaber som defineret i artikel 13 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF (7). |
| --- | --- |

f)

»Forsikringsselskab«

Denne kategori omfatter forsikringsselskaber som defineret i artikel 13 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF (7).

| g) | »Anden type enhed«, hvis enheden ikke er omfattet af nogen af ovenstående kategorier. |
| --- | --- |

g)

»Anden type enhed«, hvis enheden ikke er omfattet af nogen af ovenstående kategorier.

0050

Land

Tobogstavskoden efter ISO 3166-1-standarden for det land, hvor enheden har sit hjemsted, hvilket kan være en medlemsstat eller et tredjeland.

0060

Inkluderet i tilsynsområdet

Anvend følgende forkortelser:

| | Y — Ja |
| --- | --- |

Y — Ja

| | N — Nej |
| --- | --- |

N — Nej

0070

Dispensation iht. CRR-forordningens artikel 7

Anvend følgende forkortelser:

| | Y — hvis den kompetente myndighed har dispenseret fra anvendelsen af artikel 6, stk. 1, i forordning (EU) nr. 575/2013 i henhold til samme forordnings artikel 7 |
| --- | --- |

Y — hvis den kompetente myndighed har dispenseret fra anvendelsen af artikel 6, stk. 1, i forordning (EU) nr. 575/2013 i henhold til samme forordnings artikel 7

| | N — hvis det ikke er tilfældet. |
| --- | --- |

N — hvis det ikke er tilfældet.

0080

Dispensation iht. CRR-forordningens artikel 10

Anvend følgende forkortelser:

| | Y — hvis den kompetente myndighed har dispenseret i henhold til artikel 10 i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

Y — hvis den kompetente myndighed har dispenseret i henhold til artikel 10 i forordning (EU) nr. 575/2013

| | N — hvis det ikke er tilfældet. |
| --- | --- |

N — hvis det ikke er tilfældet.

0090

Aktiver i alt

Aktiver i alt som defineret for FINREP {F 01.01;380,010}

0100

Samlet risikoeksponering

Den samlede risikoeksponering som defineret for COREP (OF): {C 02.00;0010;0010}

Denne post indberettes ikke for enheder, der ikke er institutter, eller enheder, der er omfattet af en dispensation i henhold til artikel 7 eller artikel 10 i forordning (EU) nr. 575/2013.

0110

Eksponeringsværdi bag gearingsgraden

Samlet eksponeringsværdi bag gearingsgraden som defineret for COREP (LR): {C 47.00;0290;0010}

Denne post indberettes ikke for enheder, der ikke er institutter, eller enheder, der er omfattet af en dispensation i henhold til artikel 7 eller artikel 10 i forordning (EU) nr. 575/2013.

0120

Regnskabsstandard

Regnskabsstandarder, der anvendes af virksomheden. Anvend følgende forkortelser:

| — | IFRS |
| --- | --- |

—

IFRS

| — | nGAAP |
| --- | --- |

—

nGAAP

0130

Bidrag til de samlede konsoliderede aktiver

Beløb, som enheden bidrager med til de samlede konsoliderede aktiver for den koncern, indberetningen vedrører.

0140

Bidrag til den samlede konsoliderede risikoeksponering

Beløb, som enheden bidrager med til den samlede konsoliderede risikoeksponering for den koncern, indberetningen vedrører.

0150

Bidrag til den konsoliderede eksponeringsværdi bag gearingsgraden

Beløb, som enheden bidrager med til den samlede eksponeringsværdi bag gearingsgraden for den koncern, indberetningen vedrører.

0160

Relevant juridisk enhed

Hvorvidt enheden er en relevant juridisk enhed i henhold til definitionen i denne forordnings artikel 2.

0170-0210

Direkte moderselskab

Enhedens direkte moderselskab. Kun et direkte moderselskab, der har mere end 5 % af stemmerettighederne i enheden, skal indberettes.

Hvis enheden har mere end ét direkte moderselskab, indberettes kun det direkte moderselskab, der har den største kapitalandel — eller den største andel af stemmerettighederne, hvis det er relevant.

0170

Navn

Navnet på enhedens direkte moderselskab

0180

Kode

Det direkte moderselskabs kode. For institutter er koden den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode. For andre enheder den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode eller, hvis denne ikke foreligger, en kode fastsat i henhold til ensartet kodificering i Unionen eller, hvis en sådan ikke foreligger, en national kode.

Koden skal være unik og skal anvendes konsekvent i alle skemaerne. Koden skal altid have en værdi.

0190

LEI-kode

Enhedens 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode, hvis den foreligger.

0200

Aktiekapital

Det direkte moderselskabs aktiekapital i enheden, ekskl. reserver.

0210

Stemmerettigheder i enheden

Det direkte moderselskabs procentuelle andel af stemmerettighederne i enheden.

Denne oplysning er kun påkrævet, hvis én aktie ikke er lig med én stemme (således at stemmerettighederne ikke svarer til aktiekapitalen).

II.2   Z 02.00 — Udspecificering af forpligtelser (LIAB)

II.2.1   Generelt

| 11. | I dette skema skal der gives en detaljeret udspecificering af forpligtelsesstrukturen i enheden eller koncernen. Forpligtelserne opdeles i hhv. forpligtelser, der er udelukket fra bail-in, og forpligtelser, der ikke er udelukket fra bail-in. Der foretages yderligere opdeling efter forpligtelseskategori, modpartsklasse og løbetid. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Hvor der foretages en opdeling efter løbetid i dette skema, er restløbetiden tidsrummet indtil den kontraktlige udløbsdato. Som undtagelse herfra gælder følgende:


  a) | Hvis et passivinstrument omfatter en option på indfrielse, som indehaveren kan udøve inden udløbet af instrumentets oprindelige løbetid, er instrumentets løbetid den tidligst mulige dato, hvor indehaveren kan udøve optionen på indfrielse og anmode om indfrielse eller tilbagebetaling af instrumentet. |
| --- | --- | --- |

12.

a)

Hvis et passivinstrument omfatter en option på indfrielse, som indehaveren kan udøve inden udløbet af instrumentets oprindelige løbetid, er instrumentets løbetid den tidligst mulige dato, hvor indehaveren kan udøve optionen på indfrielse og anmode om indfrielse eller tilbagebetaling af instrumentet.

| b) | Hvis et passivinstrument omfatter et incitament for udstederen til at opkræve, indfri, tilbagebetale eller genkøbe instrumentet inden udløbet af instrumentets oprindelige løbetid, er instrumentets løbetid den tidligst mulige dato, hvor udstederen kan udøve optionen og anmode om indfrielse eller tilbagebetaling af instrumentet. |
| --- | --- |

b)

Hvis et passivinstrument omfatter et incitament for udstederen til at opkræve, indfri, tilbagebetale eller genkøbe instrumentet inden udløbet af instrumentets oprindelige løbetid, er instrumentets løbetid den tidligst mulige dato, hvor udstederen kan udøve optionen og anmode om indfrielse eller tilbagebetaling af instrumentet.

| c) | Hvis instrumentet omfatter en sådan call-option for udsteder med en ikke nærmere angivet udøvelsesdato, eller hvis udøvelsen af optionen udløses af specifikke hændelser, skal den sandsynlige indfrielsesdato, der er fastlagt ud fra et forsigtigt skøn, indberettes. Regulerings- eller skattemæssige call-optioner tages ikke i betragtning i denne forbindelse. |
| --- | --- |

c)

Hvis instrumentet omfatter en sådan call-option for udsteder med en ikke nærmere angivet udøvelsesdato, eller hvis udøvelsen af optionen udløses af specifikke hændelser, skal den sandsynlige indfrielsesdato, der er fastlagt ud fra et forsigtigt skøn, indberettes. Regulerings- eller skattemæssige call-optioner tages ikke i betragtning i denne forbindelse.

I forbindelse med mellemliggende betalinger af afdrag på hovedstolen skal hovedstolen deles op og fordeles på de dertil svarende løbetidskurver. I givet fald betragtes løbetiden separat for hovedstolen og for påløbne renter.

| 13. | Beløb, der indberettes i dette skema, er udestående beløb. Det udestående beløb for en fordring eller et instrument er summen af fordringens eller instrumentets hovedstol og påløbne renter. Det udestående beløb er lig med værdien af den fordring, kreditor ville kunne anmelde i forbindelse med insolvensbehandling. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Forpligtelser på balancen hidrørende fra derivater (indberettet i række 0330) skal dog indberettes som balanceværdier. Balanceværdien er balanceværdien som defineret til FINREP-formål i henhold til enten IFRS eller nGAAP, alt efter hvad der er relevant. Ellers anvendes de tal, der bruges i nGAAP-indberetningssystemer. |
| --- | --- |

14.

II.2.2   Instrukser vedrørende specifikke positioner

| Kolonne | Instrukser |
| --- | --- |
| 0010 | Husholdninger

  FINREP, bilag V, del 1, punkt 42, litra f)
  Enkeltpersoner eller grupper af enkeltpersoner i deres egenskab af forbrugere samt producenter af varer og ikke-finansielle tjenester udelukkende til eget forbrug og som producenter af markedsmæssige varer og ikke-finansielle og finansielle tjenester, såfremt de ikke udøver deres aktiviteter i egenskab af kvasi-selskaber. Dette omfatter non-profitinstitutioner rettet mod husholdninger, som hovedsagelig beskæftiger sig med produktion af ikke-markedsmæssige varer og tjenester rettet mod bestemte grupper af husholdninger. |
| 0020 | Ikke-finansielle selskaber (SMV'er)

  Afsnit I, artikel 2, stk. 1, i bilaget til Kommissionens henstilling af 6. maj 2003 (8); FINREP, bilag V, del 1, punkt 5, litra i)
  Virksomheder, der beskæftiger under 250 personer, og som har en årlig omsætning på ikke over 50 mio. EUR og/eller en samlet årlig balance på ikke over 43 mio. EUR. |
| 0030 | Ikke-finansielle selskaber (ikke-SMV'er)

  FINREP, bilag V, del 1, punkt 42, litra e)
  Selskaber og kvasi-selskaber, der ikke beskæftiger sig med finansiel formidling, men hvis hovedaktivitet er produktion af markedsmæssige varer og ikke-finansielle tjenester, jf. Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) 2021/379 (9).
  Omfatter ikke »SMV'er« indberettet i kolonne 0020. |
| 0040 | Kreditinstitutter

  FINREP, bilag V, del 1, punkt 42, litra c)
  Kreditinstitutter som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 1), i forordning (EU) nr. 575/2013 og multilaterale udviklingsbanker. |
| 0050 | Andre finansielle selskaber

  FINREP, bilag V, del 1, punkt 42, litra d)
  Alle finansielle selskaber og kvasi-selskaber, bortset fra kreditinstitutter, som f.eks. investeringsselskaber, investeringsfonde, forsikringsselskaber, pensionsfonde, institutter for kollektiv investering og clearinginstitutter samt øvrige finansielle formidlere, finansielle hjælpeenheder og koncerntilknyttede finansieringsinstitutter og pengeudlånere. |
| 0060 | Offentlige forvaltning og service & centralbanker

  FINREP, bilag V, del 1, punkt 42, litra a) og b)
  Centralbanker og centralregeringer, statslige eller regionale myndigheder og lokale myndigheder, herunder administrative organer og ikke-kommercielle virksomheder, men ekskl. offentlige foretagender og private selskaber, der indehaves af sådanne forvaltninger, som driver kommerciel virksomhed (som skal indberettes under »kreditinstitutter«, »andre finansielle selskaber« eller »ikke-finansielle selskaber« afhængigt af deres aktivitet), samt sociale kasser og fonde og internationale organisationer, som f.eks. Den Europæiske Union, Den Internationale Valutafond og Den Internationale Betalingsbank. |
| 0070 | Ikke identificeret, noteret på en markedsplads

  Beløbene skal henføres til denne kolonne, hvis identiteten på indehaveren af et værdipapir, på grund af instrumenternes notering på en markedsplads, som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU, ikke er kendt (10). |
| 0080 | Ikke identificeret, ikke noteret på en markedsplads

  Beløbene skal henføres til denne kolonne, hvis identiteten på indehaveren af et værdipapir, uden at instrumenterne er noteret på en markedsplads, ikke er kendt, uden at yderligere opdeling af modparter er påkrævet. Enheder skal gøre deres yderste for at identificere modparter og begrænse brugen af denne kolonne til et minimum. |
| 0090 | I alt |
| 0100 | Heraf: koncernintern

  Forpligtelser over for enheder, der indgår i de konsoliderede regnskaber for det øverste moderselskab (i modsætning til den lovbestemte konsolideringsramme). |
| 0110 | Heraf: forpligtelser underlagt lovgivningen i et tredjeland, ekskl. koncerninterne

  Her indberettes forpligtelser (bruttobeløb), der er underlagt lovgivningen i et tredjeland og/eller er udstedt af koncernenheder etableret i tredjelande. Koncerninterne forpligtelser medtages ikke.
  Hvis afviklingsmyndigheden har bekræftet, at den finder det godtgjort, jf. artikel 55, stk. 1, tredje afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU (11), at en afgørelse fra en afviklingsmyndighed om at nedskrive eller konvertere en forpligtelse vil træde i kraft i henhold til dette tredjelands lovgivning, indberettes den pågældende forpligtelse ikke i denne kolonne. |

Kolonne

Instrukser

0010

Husholdninger

FINREP, bilag V, del 1, punkt 42, litra f)

Enkeltpersoner eller grupper af enkeltpersoner i deres egenskab af forbrugere samt producenter af varer og ikke-finansielle tjenester udelukkende til eget forbrug og som producenter af markedsmæssige varer og ikke-finansielle og finansielle tjenester, såfremt de ikke udøver deres aktiviteter i egenskab af kvasi-selskaber. Dette omfatter non-profitinstitutioner rettet mod husholdninger, som hovedsagelig beskæftiger sig med produktion af ikke-markedsmæssige varer og tjenester rettet mod bestemte grupper af husholdninger.

0020

Ikke-finansielle selskaber (SMV'er)

Afsnit I, artikel 2, stk. 1, i bilaget til Kommissionens henstilling af 6. maj 2003 (8); FINREP, bilag V, del 1, punkt 5, litra i)

Virksomheder, der beskæftiger under 250 personer, og som har en årlig omsætning på ikke over 50 mio. EUR og/eller en samlet årlig balance på ikke over 43 mio. EUR.

0030

Ikke-finansielle selskaber (ikke-SMV'er)

FINREP, bilag V, del 1, punkt 42, litra e)

Selskaber og kvasi-selskaber, der ikke beskæftiger sig med finansiel formidling, men hvis hovedaktivitet er produktion af markedsmæssige varer og ikke-finansielle tjenester, jf. Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) 2021/379 (9).

Omfatter ikke »SMV'er« indberettet i kolonne 0020.

0040

Kreditinstitutter

FINREP, bilag V, del 1, punkt 42, litra c)

Kreditinstitutter som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 1), i forordning (EU) nr. 575/2013 og multilaterale udviklingsbanker.

0050

Andre finansielle selskaber

FINREP, bilag V, del 1, punkt 42, litra d)

Alle finansielle selskaber og kvasi-selskaber, bortset fra kreditinstitutter, som f.eks. investeringsselskaber, investeringsfonde, forsikringsselskaber, pensionsfonde, institutter for kollektiv investering og clearinginstitutter samt øvrige finansielle formidlere, finansielle hjælpeenheder og koncerntilknyttede finansieringsinstitutter og pengeudlånere.

0060

Offentlige forvaltning og service & centralbanker

FINREP, bilag V, del 1, punkt 42, litra a) og b)

Centralbanker og centralregeringer, statslige eller regionale myndigheder og lokale myndigheder, herunder administrative organer og ikke-kommercielle virksomheder, men ekskl. offentlige foretagender og private selskaber, der indehaves af sådanne forvaltninger, som driver kommerciel virksomhed (som skal indberettes under »kreditinstitutter«, »andre finansielle selskaber« eller »ikke-finansielle selskaber« afhængigt af deres aktivitet), samt sociale kasser og fonde og internationale organisationer, som f.eks. Den Europæiske Union, Den Internationale Valutafond og Den Internationale Betalingsbank.

0070

Ikke identificeret, noteret på en markedsplads

Beløbene skal henføres til denne kolonne, hvis identiteten på indehaveren af et værdipapir, på grund af instrumenternes notering på en markedsplads, som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU, ikke er kendt (10).

0080

Ikke identificeret, ikke noteret på en markedsplads

Beløbene skal henføres til denne kolonne, hvis identiteten på indehaveren af et værdipapir, uden at instrumenterne er noteret på en markedsplads, ikke er kendt, uden at yderligere opdeling af modparter er påkrævet. Enheder skal gøre deres yderste for at identificere modparter og begrænse brugen af denne kolonne til et minimum.

0090

I alt

0100

Heraf: koncernintern

Forpligtelser over for enheder, der indgår i de konsoliderede regnskaber for det øverste moderselskab (i modsætning til den lovbestemte konsolideringsramme).

0110

Heraf: forpligtelser underlagt lovgivningen i et tredjeland, ekskl. koncerninterne

Her indberettes forpligtelser (bruttobeløb), der er underlagt lovgivningen i et tredjeland og/eller er udstedt af koncernenheder etableret i tredjelande. Koncerninterne forpligtelser medtages ikke.

Hvis afviklingsmyndigheden har bekræftet, at den finder det godtgjort, jf. artikel 55, stk. 1, tredje afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU (11), at en afgørelse fra en afviklingsmyndighed om at nedskrive eller konvertere en forpligtelse vil træde i kraft i henhold til dette tredjelands lovgivning, indberettes den pågældende forpligtelse ikke i denne kolonne.

| Række | Instrukser |
| --- | --- |
| 0100 | Forpligtelser, der er udelukket fra bail-in

  I artikel 44, stk. 2, i direktiv 2014/59/EU hedder det: »Afviklingsmyndigheder må ikke gøre brug af deres nedskrivnings- eller konverteringsbeføjelser i forhold til følgende passiver, uanset om de er omfattet af en medlemsstats eller tredjelands lovgivning«. |
| 0110 | Dækkede indskud

  De samlede dækkede indskud som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 5), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/49/EU (12), bortset fra midlertidigt høje balancer som defineret i samme direktivs artikel 6, stk. 2. |
| 0120 | Sikrede passiver — del, for hvilken der er stillet sikkerhed

  Artikel 44, stk. 2, litra b), i direktiv 2014/59/EU
  Sikrede passiver, herunder genkøbsaftaler (repo-forretninger), dækkede obligationer og passiver i form af finansielle instrumenter, som udgør en integreret del af sikkerhedspuljen, og som i henhold til national ret er sikret på en måde svarende til dækkede obligationer.
  Hverken forpligtelsen til at sikre, at alle sikrede aktiver i tilknytning til en sikkerhedspulje med dækkede obligationer er uberørte, holdes adskilt og finansieres i tilstrækkeligt omfang, eller undtagelsen fastsat i artikel 44, stk. 2, litra b), i direktiv 2014/59/EU er til hinder for, at afviklingsmyndighederne, når det er hensigtsmæssigt, udøver disse beføjelser i forhold til en hvilken som helst del af et sikret passiv eller en forpligtelse, for hvilken der er stillet sikkerhed, som overstiger værdien af de aktiver, det pant, den tilbageholdelsesret eller den kaution, der stilles som sikkerhed. Et sådant udækket beløb af disse sikrede passiver indberettes ikke i denne række, men derimod i række 0340, efter yderligere opdeling.
  Centralbankforpligtelser, der er dækket af en sikkerhedspulje (f.eks. primære markedsoperationer, langfristede markedsoperationer, målrettede langfristede markedsoperationer osv.), betragtes som sikrede passiver.
  En særlig type forpligtelser er positioner vedrørende sikkerhedsstillelse modtaget og opført på balancen. Hvis sådanne positioner vedrørende sikkerhedsstillelse er juridisk bundet til en aktivposition, skal de behandles som sikrede passiver i denne indberetning. |
| 0130 | Forpligtelser over for kunder, hvis beskyttet i tilfælde af insolvens

  Artikel 44, stk. 2, litra c), i direktiv 2014/59/EU
  Enhver forpligtelse, der opstår som følge af instituttets eller enhedens, jf. artikel 1, stk. 1, litra b), c) eller d), i direktiv 2014/59/EU, besiddelse af kunders aktiver eller penge, herunder kunders aktiver eller penge, der er deponeret på vegne af investeringsinstitutter som defineret i artikel 1, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF (13) eller af AIF'er som defineret i artikel 4, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU (14), under forudsætning af at kunden er beskyttet i henhold til gældende insolvensret. |
| 0140 | Betroede forpligtelser, hvis beskyttet i tilfælde af insolvens

  Artikel 44, stk. 2, litra d), i direktiv 2014/59/EU
  Ethvert passiv, der opstår som følge af et tillidsforhold mellem instituttet eller enheden som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra b), c) eller d), i direktiv 2014/59/EU (som administrator) og en anden person (som begunstiget), under forudsætning af at en sådan begunstiget er beskyttet i henhold til gældende insolvens- eller civilret. |
| 0150 | Forpligtelser over for institutter < 7 dage

  Artikel 44, stk. 2, litra e), i direktiv 2014/59/EU
  Forpligtelser over for institutter, bortset fra enheder, der indgår i samme regnskabsgruppe, med en oprindelig løbetid på mindre end syv dage. |
| 0161 | Forpligtelser over for systemer/systemoperatører og CCP < 7 dage

  Artikel 44, stk. 2, litra f), i direktiv 2014/59/EU
  Forpligtelser med en restløbetid på mindre end syv dage, over for systemer eller operatører af systemer, der er betegnet som sådanne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF (15), eller deres deltagere og som følge af deltagelse i et sådant system eller over for CCP'er, der er meddelt tilladelse i Unionen i henhold til artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 (16), og tredjelands-CCP'er, der er anerkendt af ESMA i henhold til artikel 25 i nævnte forordning. |
| 0170 | Forpligtelser over for medarbejdere

  Artikel 44, stk. 2, litra g), nr. i), i direktiv 2014/59/EU
  Forpligtelser over for en medarbejder som følge af et løntilgodehavende, pensionsydelser eller anden fast godtgørelse, undtagen den variable del af lønnen, som ikke er reguleret ved kollektive overenskomster. Dette gælder dog ikke for den variable del af lønnen for væsentlige risikotagere som omhandlet i artikel 92, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU. |
| 0180 | Forpligtelser, der er kritiske for den daglige drift

  Artikel 44, stk. 2, litra g), nr. ii), i direktiv 2014/59/EU
  Forpligtelser over for en kommerciel eller handelsmæssig kreditor som følge af levering til instituttet eller enheden som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra b), c) eller d), i direktiv 2014/59/EU af varer eller tjenesteydelser, der er afgørende for den daglige drift af instituttets aktiviteter, herunder it-tjenesteydelser, forsyninger og leje, servicering og vedligeholdelse af lokaler. |
| 0190 | Forpligtelser over for skatte- og socialsikringsmyndigheder (hvis fortrinsret)

  Artikel 44, stk. 2, litra g), nr. iii), i direktiv 2014/59/EU
  Forpligtelser over for skatte- og socialsikringsmyndigheder, såfremt disse forpligtelser har fortrinsret i henhold til gældende ret. |
| 0200 | Forpligtelser over for indskudsgarantiordninger

  Artikel 44, stk. 2, litra g), nr. iv), i direktiv 2014/59/EU
  Forpligtelser over for indskudsgarantiordninger som følge af forfaldne bidrag i overensstemmelse med direktiv 2014/49/EU. |
| 0210 | Forpligtelser over for andre enheder i afviklingskoncernen

  Artikel 44, stk. 2, litra h), i direktiv 2014/59/EU
  Passiver over for institutter eller enheder, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra b), c) eller d), i direktiv 2014/59/EU, og som indgår i samme afviklingskoncern uden selv at være afviklingsenheder, uanset deres løbetid, undtagen når disse passiver er efterstillet almindelige usikrede passiver i henhold til den relevante nationale lovgivning vedrørende almindelig insolvensbehandling, der er gældende på datoen for gennemførelsen af direktiv 2014/59/EU.
  Hvis den udelukkede forpligtelse er en derivatforpligtelse, indberettes nettopassivpositionerne under hensyntagen til reglerne om tilsynsmæssig netting i artikel 429c i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| 0300 | Forpligtelser, der ikke er udelukket fra bail-in |
| 0310-0314 | Indskud, udækkede, men foranstillede

  Artikel 108 i direktiv 2014/59/EU
  Indskud som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 3), i direktiv 2014/49/EU, der ikke opfylder betingelserne for udelukkelse fra bail-in (artikel 44, stk. 2, litra a), i direktiv 2014/59/EU), men som er omfattet af muligheden for præferencebehandling i overensstemmelse med artikel 108 i direktiv 2014/59/EU. |
| 0320-0324 | Indskud, udækkede og ikke foranstillede

  Indskud som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 3), i direktiv 2014/49/EU, der ikke opfylder betingelserne for udelukkelse fra bail-in eller præferencebehandling i henhold til artikel 44, stk. 2, litra a), eller artikel 108 i direktiv 2014/59/EU. |
| 0330 | Forpligtelser på balancen hidrørende fra derivater

  Regnskabsværdien af forpligtelser hidrørende fra derivater. |
| 0331 | Summen af nettogældspositioner under hensyntagen til kontraktlige nettinggrupper, efter mark-to-market-tilpasninger, inden modregning af sikkerhedsstillelse

  Som standard summen af nettomarkedsværdien af alle derivatforpligtelser pr. kontraktlig nettinggruppe. Kun hvis nettomarkedsværdien af en nettinggruppe er en forpligtelse, indberettes nettinggruppen. Derivater, der ikke er omfattet af nettingaftaler, skal behandles som én enkelt aftale, dvs. som om der var tale om en nettinggruppe med kun ét derivat. |
| 0332 | Summen af nettogældspositioner under hensyntagen til kontraktlige nettinggrupper, efter mark-to-market-tilpasninger, efter modregning af sikkerhedsstillelse

  For værdiansættelsen i række 0331 vil der skulle foretages en justering for sikkerhed stillet for at sikre denne eksponering, hvilket resulterer i summen af disse nettomarkedsværdier efter modregning af sikkerhedsstillelse til markedsværdien. |
| 0333 | Summen af nettogældspositioner under hensyntagen til kontraktlige nettinggrupper, efter mark-to-market-tilpasninger, efter modregning af sikkerhedsstillelse, iberegnet estimerede »close-out amounts«

  I overensstemmelse med Kommissionens delegerede forordning 2016/1401 (17) et supplerende »close-out amount«, som dækker de tab eller omkostninger, der påføres derivatmodparter, eller de gevinster, disse realiserer, ved at genanskaffe eller opnå den økonomiske modværdi af aftalernes væsentlige vilkår og parternes optionsret, hvad angår de opsagte aftaler.
  De skøn, der er påkrævet til fastlæggelse af et »close-out amount« i overensstemmelse med nævnte delegerede forordning, kan være temmelig vanskelige at foretage på individuel basis. Der kan af samme grund i stedet anvendes proxy-værdier, som kan være baseret på tilgængelige data såsom de tilsynsmæssige krav vedrørende markedsrisiko. Hvis det viser sig at være umuligt at beregne et »close-out amount« for derivatforpligtelserne, skal det indberettede beløb være det samme som det beløb, der indberettes i række 0332. |
| 0334 | Summen af nettogældspositioner under hensyntagen til reglerne for tilsynsmæssig netting

  Nettogældspositionerne for derivater under hensyntagen til reglerne for tilsynsmæssig netting fastsat i artikel 429 i forordning (EU) nr. 575/2013 (vedrørende beregningen af det samlede eksponeringsmål i tilknytning til gearingsgraden) skal indberettes. |
| 0340-0344 | Sikrede passiver, for hvilke der ikke er stillet sikkerhed

  Sikrede passiver eller passiver, for hvilke der er stillet sikkerhed, som overstiger værdien af de aktiver, det pant, den tilbageholdelsesret eller den kaution, der stilles som sikkerhed. Dette omfatter den underkollateraliserede del af forpligtelser omfattet af sikkerhedsstillelse, f.eks. den underkollateralisede del af dækkede obligationer eller repo-forretninger. |
| 0350-0354 | Strukturerede obligationer

  Strukturerede obligationer betragtes til dette formål som gældsforpligtelser, der indeholder en indbygget derivatkomponent, med afkast, der er knyttet til et underliggende værdipapir eller indeks (offentligt eller skræddersyet, såsom aktier eller obligationer, »fixed income-renter« eller kredit, valuta, råvarer osv.). Strukturerede obligationer omfatter ikke gældsinstrumenter, der udelukkende omfatter call- eller put-optioner, dvs. instrumentets værdi afhænger ikke af en indbygget derivatkomponent. |
| 0360-0364 | Usikret seniorgæld

  Dette omfatter alle usikrede seniorinstrumenter, der ikke indgår i kategorien strukturerede obligationer. |
| 0365-0369 | Ikke-foranstillet seniorgæld

  Beløbet for enhver af følgende forpligtelser:


  — | usikrede fordringer vedrørende gældsinstrumenter, der opfylder betingelserne i artikel 108, stk. 2, litra a), b) og c), og artikel 108, stk.. 3, i direktiv 2014/59/EU |

Række

Instrukser

0100

Forpligtelser, der er udelukket fra bail-in

I artikel 44, stk. 2, i direktiv 2014/59/EU hedder det: »Afviklingsmyndigheder må ikke gøre brug af deres nedskrivnings- eller konverteringsbeføjelser i forhold til følgende passiver, uanset om de er omfattet af en medlemsstats eller tredjelands lovgivning«.

0110

Dækkede indskud

De samlede dækkede indskud som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 5), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/49/EU (12), bortset fra midlertidigt høje balancer som defineret i samme direktivs artikel 6, stk. 2.

0120

Sikrede passiver — del, for hvilken der er stillet sikkerhed

Artikel 44, stk. 2, litra b), i direktiv 2014/59/EU

Sikrede passiver, herunder genkøbsaftaler (repo-forretninger), dækkede obligationer og passiver i form af finansielle instrumenter, som udgør en integreret del af sikkerhedspuljen, og som i henhold til national ret er sikret på en måde svarende til dækkede obligationer.

Hverken forpligtelsen til at sikre, at alle sikrede aktiver i tilknytning til en sikkerhedspulje med dækkede obligationer er uberørte, holdes adskilt og finansieres i tilstrækkeligt omfang, eller undtagelsen fastsat i artikel 44, stk. 2, litra b), i direktiv 2014/59/EU er til hinder for, at afviklingsmyndighederne, når det er hensigtsmæssigt, udøver disse beføjelser i forhold til en hvilken som helst del af et sikret passiv eller en forpligtelse, for hvilken der er stillet sikkerhed, som overstiger værdien af de aktiver, det pant, den tilbageholdelsesret eller den kaution, der stilles som sikkerhed. Et sådant udækket beløb af disse sikrede passiver indberettes ikke i denne række, men derimod i række 0340, efter yderligere opdeling.

Centralbankforpligtelser, der er dækket af en sikkerhedspulje (f.eks. primære markedsoperationer, langfristede markedsoperationer, målrettede langfristede markedsoperationer osv.), betragtes som sikrede passiver.

En særlig type forpligtelser er positioner vedrørende sikkerhedsstillelse modtaget og opført på balancen. Hvis sådanne positioner vedrørende sikkerhedsstillelse er juridisk bundet til en aktivposition, skal de behandles som sikrede passiver i denne indberetning.

0130

Forpligtelser over for kunder, hvis beskyttet i tilfælde af insolvens

Artikel 44, stk. 2, litra c), i direktiv 2014/59/EU

Enhver forpligtelse, der opstår som følge af instituttets eller enhedens, jf. artikel 1, stk. 1, litra b), c) eller d), i direktiv 2014/59/EU, besiddelse af kunders aktiver eller penge, herunder kunders aktiver eller penge, der er deponeret på vegne af investeringsinstitutter som defineret i artikel 1, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF (13) eller af AIF'er som defineret i artikel 4, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU (14), under forudsætning af at kunden er beskyttet i henhold til gældende insolvensret.

0140

Betroede forpligtelser, hvis beskyttet i tilfælde af insolvens

Artikel 44, stk. 2, litra d), i direktiv 2014/59/EU

Ethvert passiv, der opstår som følge af et tillidsforhold mellem instituttet eller enheden som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra b), c) eller d), i direktiv 2014/59/EU (som administrator) og en anden person (som begunstiget), under forudsætning af at en sådan begunstiget er beskyttet i henhold til gældende insolvens- eller civilret.

0150

Forpligtelser over for institutter < 7 dage

Artikel 44, stk. 2, litra e), i direktiv 2014/59/EU

Forpligtelser over for institutter, bortset fra enheder, der indgår i samme regnskabsgruppe, med en oprindelig løbetid på mindre end syv dage.

0161

Forpligtelser over for systemer/systemoperatører og CCP < 7 dage

Artikel 44, stk. 2, litra f), i direktiv 2014/59/EU

Forpligtelser med en restløbetid på mindre end syv dage, over for systemer eller operatører af systemer, der er betegnet som sådanne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF (15), eller deres deltagere og som følge af deltagelse i et sådant system eller over for CCP'er, der er meddelt tilladelse i Unionen i henhold til artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 (16), og tredjelands-CCP'er, der er anerkendt af ESMA i henhold til artikel 25 i nævnte forordning.

0170

Forpligtelser over for medarbejdere

Artikel 44, stk. 2, litra g), nr. i), i direktiv 2014/59/EU

Forpligtelser over for en medarbejder som følge af et løntilgodehavende, pensionsydelser eller anden fast godtgørelse, undtagen den variable del af lønnen, som ikke er reguleret ved kollektive overenskomster. Dette gælder dog ikke for den variable del af lønnen for væsentlige risikotagere som omhandlet i artikel 92, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU.

0180

Forpligtelser, der er kritiske for den daglige drift

Artikel 44, stk. 2, litra g), nr. ii), i direktiv 2014/59/EU

Forpligtelser over for en kommerciel eller handelsmæssig kreditor som følge af levering til instituttet eller enheden som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra b), c) eller d), i direktiv 2014/59/EU af varer eller tjenesteydelser, der er afgørende for den daglige drift af instituttets aktiviteter, herunder it-tjenesteydelser, forsyninger og leje, servicering og vedligeholdelse af lokaler.

0190

Forpligtelser over for skatte- og socialsikringsmyndigheder (hvis fortrinsret)

Artikel 44, stk. 2, litra g), nr. iii), i direktiv 2014/59/EU

Forpligtelser over for skatte- og socialsikringsmyndigheder, såfremt disse forpligtelser har fortrinsret i henhold til gældende ret.

0200

Forpligtelser over for indskudsgarantiordninger

Artikel 44, stk. 2, litra g), nr. iv), i direktiv 2014/59/EU

Forpligtelser over for indskudsgarantiordninger som følge af forfaldne bidrag i overensstemmelse med direktiv 2014/49/EU.

0210

Forpligtelser over for andre enheder i afviklingskoncernen

Artikel 44, stk. 2, litra h), i direktiv 2014/59/EU

Passiver over for institutter eller enheder, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra b), c) eller d), i direktiv 2014/59/EU, og som indgår i samme afviklingskoncern uden selv at være afviklingsenheder, uanset deres løbetid, undtagen når disse passiver er efterstillet almindelige usikrede passiver i henhold til den relevante nationale lovgivning vedrørende almindelig insolvensbehandling, der er gældende på datoen for gennemførelsen af direktiv 2014/59/EU.

Hvis den udelukkede forpligtelse er en derivatforpligtelse, indberettes nettopassivpositionerne under hensyntagen til reglerne om tilsynsmæssig netting i artikel 429c i forordning (EU) nr. 575/2013.

0300

Forpligtelser, der ikke er udelukket fra bail-in

0310-0314

Indskud, udækkede, men foranstillede

Artikel 108 i direktiv 2014/59/EU

Indskud som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 3), i direktiv 2014/49/EU, der ikke opfylder betingelserne for udelukkelse fra bail-in (artikel 44, stk. 2, litra a), i direktiv 2014/59/EU), men som er omfattet af muligheden for præferencebehandling i overensstemmelse med artikel 108 i direktiv 2014/59/EU.

0320-0324

Indskud, udækkede og ikke foranstillede

Indskud som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 3), i direktiv 2014/49/EU, der ikke opfylder betingelserne for udelukkelse fra bail-in eller præferencebehandling i henhold til artikel 44, stk. 2, litra a), eller artikel 108 i direktiv 2014/59/EU.

0330

Forpligtelser på balancen hidrørende fra derivater

Regnskabsværdien af forpligtelser hidrørende fra derivater.

0331

Summen af nettogældspositioner under hensyntagen til kontraktlige nettinggrupper, efter mark-to-market-tilpasninger, inden modregning af sikkerhedsstillelse

Som standard summen af nettomarkedsværdien af alle derivatforpligtelser pr. kontraktlig nettinggruppe. Kun hvis nettomarkedsværdien af en nettinggruppe er en forpligtelse, indberettes nettinggruppen. Derivater, der ikke er omfattet af nettingaftaler, skal behandles som én enkelt aftale, dvs. som om der var tale om en nettinggruppe med kun ét derivat.

0332

Summen af nettogældspositioner under hensyntagen til kontraktlige nettinggrupper, efter mark-to-market-tilpasninger, efter modregning af sikkerhedsstillelse

For værdiansættelsen i række 0331 vil der skulle foretages en justering for sikkerhed stillet for at sikre denne eksponering, hvilket resulterer i summen af disse nettomarkedsværdier efter modregning af sikkerhedsstillelse til markedsværdien.

0333

Summen af nettogældspositioner under hensyntagen til kontraktlige nettinggrupper, efter mark-to-market-tilpasninger, efter modregning af sikkerhedsstillelse, iberegnet estimerede »close-out amounts«

I overensstemmelse med Kommissionens delegerede forordning 2016/1401 (17) et supplerende »close-out amount«, som dækker de tab eller omkostninger, der påføres derivatmodparter, eller de gevinster, disse realiserer, ved at genanskaffe eller opnå den økonomiske modværdi af aftalernes væsentlige vilkår og parternes optionsret, hvad angår de opsagte aftaler.

De skøn, der er påkrævet til fastlæggelse af et »close-out amount« i overensstemmelse med nævnte delegerede forordning, kan være temmelig vanskelige at foretage på individuel basis. Der kan af samme grund i stedet anvendes proxy-værdier, som kan være baseret på tilgængelige data såsom de tilsynsmæssige krav vedrørende markedsrisiko. Hvis det viser sig at være umuligt at beregne et »close-out amount« for derivatforpligtelserne, skal det indberettede beløb være det samme som det beløb, der indberettes i række 0332.

0334

Summen af nettogældspositioner under hensyntagen til reglerne for tilsynsmæssig netting

Nettogældspositionerne for derivater under hensyntagen til reglerne for tilsynsmæssig netting fastsat i artikel 429 i forordning (EU) nr. 575/2013 (vedrørende beregningen af det samlede eksponeringsmål i tilknytning til gearingsgraden) skal indberettes.

0340-0344

Sikrede passiver, for hvilke der ikke er stillet sikkerhed

Sikrede passiver eller passiver, for hvilke der er stillet sikkerhed, som overstiger værdien af de aktiver, det pant, den tilbageholdelsesret eller den kaution, der stilles som sikkerhed. Dette omfatter den underkollateraliserede del af forpligtelser omfattet af sikkerhedsstillelse, f.eks. den underkollateralisede del af dækkede obligationer eller repo-forretninger.

0350-0354

Strukturerede obligationer

Strukturerede obligationer betragtes til dette formål som gældsforpligtelser, der indeholder en indbygget derivatkomponent, med afkast, der er knyttet til et underliggende værdipapir eller indeks (offentligt eller skræddersyet, såsom aktier eller obligationer, »fixed income-renter« eller kredit, valuta, råvarer osv.). Strukturerede obligationer omfatter ikke gældsinstrumenter, der udelukkende omfatter call- eller put-optioner, dvs. instrumentets værdi afhænger ikke af en indbygget derivatkomponent.

0360-0364

Usikret seniorgæld

Dette omfatter alle usikrede seniorinstrumenter, der ikke indgår i kategorien strukturerede obligationer.

0365-0369

Ikke-foranstillet seniorgæld

Beløbet for enhver af følgende forpligtelser:

—

usikrede fordringer vedrørende gældsinstrumenter, der opfylder betingelserne i artikel 108, stk. 2, litra a), b) og c), og artikel 108, stk.. 3, i direktiv 2014/59/EU

| — | usikrede fordringer vedrørende gældsinstrumenter som omhandlet i artikel 108, stk. 5, første afsnit, litra b), i direktiv 2014/59/EU |
| --- | --- |

—

usikrede fordringer vedrørende gældsinstrumenter som omhandlet i artikel 108, stk. 5, første afsnit, litra b), i direktiv 2014/59/EU

| — | gældsinstrumenter med den laveste prioritet blandt almindelige usikrede fordringer vedrørende gældsinstrumenter som omhandlet i artikel 108, stk. 7, i direktiv 2014/59/EU, for hvilke en medlemsstat, i overensstemmelse med samme stykke, har fastsat, at de har den samme prioritet som fordringer, der opfylder betingelserne i artikel 108, stk. 2, litra a), b) og c), og artikel 108, stk. 3, i direktiv 2014/59/EU. |
| --- | --- |

—

gældsinstrumenter med den laveste prioritet blandt almindelige usikrede fordringer vedrørende gældsinstrumenter som omhandlet i artikel 108, stk. 7, i direktiv 2014/59/EU, for hvilke en medlemsstat, i overensstemmelse med samme stykke, har fastsat, at de har den samme prioritet som fordringer, der opfylder betingelserne i artikel 108, stk. 2, litra a), b) og c), og artikel 108, stk. 3, i direktiv 2014/59/EU.

0370-0374

Efterstillede forpligtelser

Forpligtelser, der i henhold til national insolvensret først vil blive tilbagebetalt, efter at alle klasser af simple kreditorer og kreditorer til ikke-foranstillet seniorgæld er tilbagebetalt fuldt ud. Dette omfatter både kontraktmæssigt og vedtægtsmæssigt efterstillede forpligtelser. For så vidt angår holdingselskaber kan ikke-efterstillede gældsværdipapirer også indberettes i denne kategori (dvs. strukturel efterstillelse).

Kun efterstillede instrumenter, der ikke anerkendes som kapitalgrundlag, skal inkluderes i denne kategori.

Denne række omfatter også den del af efterstillede forpligtelser, der i princippet betragtes som kapitalgrundlag, men som pga. udfasningsbestemmelser — som f.eks. artikel 64 i forordning (EU) nr. 575/2013 (restløbetid) eller tiende del i forordning (EU) nr. 575/2013 (grandfathering impact) — ikke indgår i kapitalgrundlaget.

0380-0382

Andre MREL-nedskrivningsrelevante passiver

Ethvert instrument, der er nedskrivningsrelevant med henblik på opfyldelse af kravet i artikel 45 i direktiv 2014/59/EU, men som ikke falder ind under række 0320 og 0340-0370.

0390

Ikke-finansielle forpligtelser

Denne række omfatter ikke-finansielle forpligtelser, der ikke vedrører gældsinstrumenter, hvis indehavere kan være omfattet af bail-in af praktiske årsager, f.eks. beløb afsat til retstvister, som virksomheden er genstand for.

0400

Resterende forpligtelser

Enhver forpligtelse, der ikke indberettes i række 0100-0390.

0500

Kapitalgrundlag

Artikel 4, stk. 1, nr. 118), og artikel 72 i forordning (EU) nr. 575/2013.

Samme definition som COREP (OF): {C 01.00;010;010}

0510

Egentlig kernekapital

Artikel 50 i forordning (EU) nr. 575/2013

Samme definition som COREP (OF): {C 01.00;020;010}

0511

Heraf: kapitalinstrumenter/aktiekapital

Retlige instrumenter, der udgør (en del af) den egentlige kernekapital i form af kapitalinstrumenter/aktiekapital

0512

Heraf: instrumenter, der rangerer på samme niveau som ordinære aktier

Retlige instrumenter, der udgør (en del af) det egentlige kernekapitalgrundlag i form af andre instrumenter end kapitalinstrumenter/aktiekapital, men rangerer på samme niveau som denne kategori

0520

Hybrid kernekapital

Artikel 61 i forordning (EU) nr. 575/2013

Samme definition som COREP (OF): {C 01.00;530;010}

0521

Heraf: (del af) efterstillede forpligtelser, der indgår i kapitalgrundlaget

Retlige instrumenter, der udgør (en del af) den hybride kernekapital.

0530

Supplerende kapital

Artikel 71 i forordning (EU) nr. 575/2013

Samme definition som COREP (OF): {C 01.00;750;010}

0531

Heraf: (del af) efterstillede forpligtelser, der indgår i kapitalgrundlaget

Denne oversigt indeholder de retlige instrumenter, der udgør (en del af) det supplerende kapitalgrundlag.

0600

Samlede forpligtelser & kapitalgrundlag inkl. derivatforpligtelser

Summen af alle forpligtelser indberettet i dette skema og det lovpligtige kapitalgrundlag. Beløbet fås ved sammenlægning af alle beløbene i ovenstående rækker. For derivater er den værdi, der skal anvendes, række 0334, »Summen af nettogældspositioner under hensyntagen til reglerne for tilsynsmæssig netting«.

II.3   Z 03.00 — Krav til kapitalgrundlag (OWN)

II.3.1   Generelt

| 15. | Formået med dette skema er at indsamle oplysninger om kravene til kapitalgrundlag for en enhed eller en koncern. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Alle indberettede oplysninger skal være i overensstemmelse med de krav til kapitalgrundlag, der gælder på referencedatoen for indberetningen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | De oplysninger om søjle 2-krav, der indberettes i dette skema, skal være baseret på den seneste tilgængelige officielle skrivelse fra SREP, som oplyst af den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Hvis den enhed, indberetningen vedrører, ikke er underlagt kapitalkrav på individuel basis, skal den kun indberette række 0110. |
| --- | --- |

18.

II.3.2   Instrukser vedrørende specifikke positioner

| Række | Instrukser |
| --- | --- |
| 0100 | Samlet risikoeksponering

  Artikel 92, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013
  Se Z 01.00, kolonne 0100
  Den samlede risikoeksponering som defineret for COREP (OF): {C 02.00;010;010} |
| 0110 | Bidrag til den samlede konsoliderede risikoeksponering

  Se Z 01.00, kolonne 0140
  Denne post indberettes kun for enheder, der ikke er underlagt kapitalkrav på individuel basis. |
| 0120 | Samlet eksponeringsmål

  Artikel 429, stk. 4, i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| 0210-0250 | Krav til startkapital og gearingsgrad |
| 0210 | Startkapital

  Artikel 12 og artikel 28-31 i direktiv 2013/36/EU og artikel 93 i forordning (EU) nr. 575/2013
  Den startkapital, der kræves som en betingelse for tilladelse til at påbegynde virksomhed som institut. |
| 0220 | Krav til gearingsgrad

  Kravet til gearingsgradeni henhold til artikel 92, stk. 1, litra d), i forordning (EU) nr. 575/2013, alt efter hvad der er relevant for enheden eller koncernen, udtrykt som en procentdel af det samlede eksponeringsmål. Indberettende enheder, der udelukker eksponeringer mod instituttets centralbank som omhandlet i artikel 429a, stk. 1, litra n), i forordning (EU) nr. 575/2013, indberetter kravet om tilpasset gearingsgrad i overensstemmelse med artikel 429a, stk. 7, i nævnte forordning. Hvis der ikke gælder nogen formelle krav, skal enheden ikke udfylde denne celle. |
| 0300 | Samlet SREP-kapitalkrav (TSCR)

  COREP (OF): {C 03.00;0130;0010}
  Summen af i) og ii) som følger:


  i) | den samlede kapitalprocent (8 %) som specificeret i artikel 92, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 575/2013 |

Række

Instrukser

0100

Samlet risikoeksponering

Artikel 92, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013

Se Z 01.00, kolonne 0100

Den samlede risikoeksponering som defineret for COREP (OF): {C 02.00;010;010}

0110

Bidrag til den samlede konsoliderede risikoeksponering

Se Z 01.00, kolonne 0140

Denne post indberettes kun for enheder, der ikke er underlagt kapitalkrav på individuel basis.

0120

Samlet eksponeringsmål

Artikel 429, stk. 4, i forordning (EU) nr. 575/2013

0210-0250

Krav til startkapital og gearingsgrad

0210

Startkapital

Artikel 12 og artikel 28-31 i direktiv 2013/36/EU og artikel 93 i forordning (EU) nr. 575/2013

Den startkapital, der kræves som en betingelse for tilladelse til at påbegynde virksomhed som institut.

0220

Krav til gearingsgrad

Kravet til gearingsgradeni henhold til artikel 92, stk. 1, litra d), i forordning (EU) nr. 575/2013, alt efter hvad der er relevant for enheden eller koncernen, udtrykt som en procentdel af det samlede eksponeringsmål. Indberettende enheder, der udelukker eksponeringer mod instituttets centralbank som omhandlet i artikel 429a, stk. 1, litra n), i forordning (EU) nr. 575/2013, indberetter kravet om tilpasset gearingsgrad i overensstemmelse med artikel 429a, stk. 7, i nævnte forordning. Hvis der ikke gælder nogen formelle krav, skal enheden ikke udfylde denne celle.

0300

Samlet SREP-kapitalkrav (TSCR)

COREP (OF): {C 03.00;0130;0010}

Summen af i) og ii) som følger:

i)

den samlede kapitalprocent (8 %) som specificeret i artikel 92, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 575/2013

| ii) | de yderligere krav til kapitalgrundlag (søjle 2-krav — P2R), beregnet i overensstemmelse med artikel 104a i direktiv 2013/36/EU og EBA's retningslinjer Guidelines on common procedures and methodologies for the supervisory review and evaluation process and supervisory stress testing — consolidated version (EBA/GL/2014/13). |
| --- | --- |

ii)

de yderligere krav til kapitalgrundlag (søjle 2-krav — P2R), beregnet i overensstemmelse med artikel 104a i direktiv 2013/36/EU og EBA's retningslinjer Guidelines on common procedures and methodologies for the supervisory review and evaluation process and supervisory stress testing — consolidated version (EBA/GL/2014/13).

Denne post skal vise det samlede SREP-kapitalkrav (TSCR) som meddelt instituttet af den kompetente myndighed. TSCR er defineret i afsnit punkt 1.2 i EBA SREP GL.

Hvis den kompetente myndighed ikke har oplyst om nogen yderligere krav til kapitalgrundlag, er det kun nr. i), der skal indberettes.

0310

TSCR: som skal bestå af egentlig kernekapital

COREP (OF): {C 03.00;0140;0010}

Summen af i) og ii) som følger:

| i) | den egentlige kernekapitalprocent (4,5 %) som fastsat i artikel 92, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

i)

den egentlige kernekapitalprocent (4,5 %) som fastsat i artikel 92, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013

| ii) | den del af P2R-andelen, jf. nr. ii) i række 0300, som den kompetente myndighed kræver holdt i form af egentlig kernekapital. |
| --- | --- |

ii)

den del af P2R-andelen, jf. nr. ii) i række 0300, som den kompetente myndighed kræver holdt i form af egentlig kernekapital.

Hvis den kompetente myndighed ikke har oplyst om nogen yderligere krav til kapitalgrundlag, der skal holdes i form af egentlig kernekapital, er det kun nr. i), der skal indberettes.

0320

| iii) | TSCR: som skal bestå af kernekapital |
| --- | --- |

iii)

TSCR: som skal bestå af kernekapital

COREP (OF): {C 03.00;0150;0010}

Summen af i) og ii) som følger:

| i) | kernekapitalprocenten (6 %) som fastsat i artikel 92, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

i)

kernekapitalprocenten (6 %) som fastsat i artikel 92, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 575/2013

| ii) | den del af P2R-andelen, jf. nr. ii) i række 0300, som den kompetente myndighed kræver holdt i form af kernekapital. |
| --- | --- |

ii)

den del af P2R-andelen, jf. nr. ii) i række 0300, som den kompetente myndighed kræver holdt i form af kernekapital.

Hvis den kompetente myndighed ikke har oplyst om nogen yderligere krav til kapitalgrundlag, der skal holdes i form af kernekapital, er det kun nr. i), der skal indberettes.

0400

Kombinerede bufferkrav

Artikel 128, nr. 6), i direktiv 2013/36/EU

COREP (OF): {C 04.00;0740;0010}

0410

Kapitalbevaringsbuffer

Artikel 128, stk. 1, og artikel 129 i direktiv 2013/36/EU

COREP (OF): {C 04.00;750;010}).

I henhold til artikel 129, nr. 1), i nævnte direktiv er kapitalbevaringsbufferen et beløb ud over den egentlige kernekapital. Eftersom satsen på 2,5 % for kapitalbevaringsbufferen er stabil, skal der indberettes et beløb i denne celle.

0420

Bevaringsbuffer som følge af makroprudentiel eller systemisk risiko identificeret på medlemsstatsniveau

Artikel 458, stk. 2, litra d), nr. iv), i forordning (EU) nr. 575/2013

COREP (OF): {C 04.00;760;010}).

I denne celle indberettes det beløb for bevaringsbufferen som følge af makroprudentiel eller systemisk risiko identificeret på medlemsstatsniveau, der ud over kapitalbevaringsbufferen kan kræves i henhold til artikel 458 i forordning (EU) nr. 575/2013.

Det indberettede beløb skal repræsentere det kapitalgrundlag, der er nødvendigt for at opfylde de respektive kapitalbufferkrav på indberetningsdatoen.

0430

Institutspecifik kontracyklisk kapitalbuffer

Artikel 128, nr. 2), artikel 130 og 135-140 i direktiv 2013/36/EU.

(se COREP (OF): {C 04.00;770;010}).

Det indberettede beløb skal repræsentere det kapitalgrundlag, der er nødvendigt for at opfylde de respektive kapitalbufferkrav på indberetningsdatoen.

0440

Systemisk risikobuffer

Artikel 128, nr. 5), artikel 133 og 134 i direktiv 2013/36/EU.

(se COREP (OF): {C 04.00;780;010}).

Det indberettede beløb skal repræsentere det kapitalgrundlag, der er nødvendigt for at opfylde de respektive kapitalbufferkrav på indberetningsdatoen.

0450

Buffer for globale systemisk vigtige institutter

Artikel 128, stk. 3, og artikel 131 i direktiv 2013/36/EU

COREP (OF): {C 04.00;800;010}

Det indberettede beløb skal repræsentere det kapitalgrundlag, der er nødvendigt for at opfylde de respektive kapitalbufferkrav på indberetningsdatoen.

0460

Buffer for andre systemisk vigtige institutter

Artikel 128, stk. 4, og artikel 131 i direktiv 2013/36/EU

COREP (OF): {C 04.00;810;010}

Det indberettede beløb skal repræsentere det kapitalgrundlag, der er nødvendigt for at opfylde de respektive kapitalbufferkrav på indberetningsdatoen.

0500

Overordnet kapitalkrav (OCR)

COREP (OF): {C 03.00;160;010}

Summen af i) og ii) som følger:

| i) | TSCR-andelen, jf. række 0300 |
| --- | --- |

i)

TSCR-andelen, jf. række 0300

| ii) | hvis det er påkrævet iht. lovgivningen, det kombinerede bufferkrav, jf. artikel 128, nr. 6), i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

ii)

hvis det er påkrævet iht. lovgivningen, det kombinerede bufferkrav, jf. artikel 128, nr. 6), i direktiv 2013/36/EU.

Denne post skal vis det overordnede kapitalkrav (OCR) som defineret i punkt 1.2 i EBA's SREP-retningslinjer.

Hvis der ikke gælder bufferkrav, er det kun nr. i), der skal indberettes.

0510

OCR: som skal bestå af egentlig kernekapital

COREP (OF): {C 03.00;170;010}

Summen af i) og ii) som følger:

| i) | den TSCR-andel, der skal bestå af egentlig kernekapital, jf. række 0310 |
| --- | --- |

i)

den TSCR-andel, der skal bestå af egentlig kernekapital, jf. række 0310

| ii) | hvis det er påkrævet iht. lovgivningen, det kombinerede bufferkrav, jf. artikel 128, nr. 6), i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

ii)

hvis det er påkrævet iht. lovgivningen, det kombinerede bufferkrav, jf. artikel 128, nr. 6), i direktiv 2013/36/EU.

Hvis der ikke gælder bufferkrav, er det kun nr. i), der skal indberettes.

0520

OCR: som skal bestå af kernekapital

COREP (OF): {C 03.00;180;010}

Summen af i) og ii) som følger:

| i) | den TSCR-andel, der skal bestå af kernekapital, jf. række 0320 |
| --- | --- |

i)

den TSCR-andel, der skal bestå af kernekapital, jf. række 0320

| ii) | hvis det er påkrævet iht. lovgivningen, det kombinerede bufferkrav, jf. artikel 128, nr. 6), i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

ii)

hvis det er påkrævet iht. lovgivningen, det kombinerede bufferkrav, jf. artikel 128, nr. 6), i direktiv 2013/36/EU.

Hvis der ikke gælder bufferkrav, er det kun nr. i), der skal indberettes.

0600

OCR/søjle 2-vejledning (P2G)

COREP (OF): {C 03.00;190;010}

Summen af i) og ii) som følger:

| i) | OCR-andelen, jf. række 0500 |
| --- | --- |

i)

OCR-andelen, jf. række 0500

| ii) | hvis relevant, søjle 2-retningslinjerne (P2G) som defineret i EBA SREP GL. P2G medtages kun, hvis den kompetente myndighed har meddelt det til instituttet. |
| --- | --- |

ii)

hvis relevant, søjle 2-retningslinjerne (P2G) som defineret i EBA SREP GL. P2G medtages kun, hvis den kompetente myndighed har meddelt det til instituttet.

Hvis den kompetente myndighed ikke har oplyst om nogen P2G, er det kun nr. i), der skal indberettes.

0610

OCR: som skal bestå af egentlig kernekapital

COREP (OF): {C 03.00;200;010}

Summen af i) og ii) som følger:

| i) | den OCR-andel, der skal bestå af egentlig kernekapital, jf. række 0510 |
| --- | --- |

i)

den OCR-andel, der skal bestå af egentlig kernekapital, jf. række 0510

| ii) | hvis det er relevant, den del af P2R-andelen, jf. nr. ii) i række 0600, som den kompetente myndighed kræver holdt i form af egentlig kernekapital. P2G inkluderes kun, hvis oplyst til instituttet af den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

ii)

hvis det er relevant, den del af P2R-andelen, jf. nr. ii) i række 0600, som den kompetente myndighed kræver holdt i form af egentlig kernekapital. P2G inkluderes kun, hvis oplyst til instituttet af den kompetente myndighed.

Hvis den kompetente myndighed ikke har oplyst om nogen P2G, er det kun nr. i), der skal indberettes.

0620

OCR og P2G: som skal bestå af kernekapital

COREP (OF): {C 03.00;210;010}

Summen af i) og ii) som følger:

| i) | den OCR-andel, der skal bestå af kernekapital, jf. række 0520 |
| --- | --- |

i)

den OCR-andel, der skal bestå af kernekapital, jf. række 0520

| ii) | hvis det er relevant, den del af P2R-andelen, jf. nr. ii) i række 600, som den kompetente myndighed kræver holdt i form af kernekapital. P2G inkluderes kun, hvis oplyst til instituttet af den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

ii)

hvis det er relevant, den del af P2R-andelen, jf. nr. ii) i række 600, som den kompetente myndighed kræver holdt i form af kernekapital. P2G inkluderes kun, hvis oplyst til instituttet af den kompetente myndighed.

Hvis den kompetente myndighed ikke har oplyst om nogen P2G, er det kun nr. i), der skal indberettes.

II.4   Z 04.00 — Koncerninterne indbyrdes finansielle forbindelser (IFC)

II.4.1   Generelt

| 19. | I dette skema skal der gives oplysninger om koncerninterne forpligtelser, der ikke er udelukket fra bail-in, samt kapitalinstrumenter og garantier. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Alle indbyrdes finansielle forbindelser mellem relevante juridiske enheder, som indgår i de konsoliderede regnskaber, skal indberettes. De indberettede beløb skal sammenlægges, hvis de vedrører de samme modparter (både udsteder eller garanteret enhed, og kreditor, indehaver eller garantistiller) og den samme type forpligtelser, kapitalinstrumenter eller garantier. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kombinationen af værdier, der indberettes i kolonne 0020, 0040 og 0050 i dette skema, udgør en primær nøgle, som skal være unik for hver enkelt række i skemaet. |
| --- | --- |

21.

II.4.2   Instrukser vedrørende specifikke positioner

| Kolonne | Instrukser |
| --- | --- |
| 0010-0020 | Udsteder eller garanteret enhed

  Juridisk enhed, der udsteder forpligtelserne eller kapitalinstrumentet eller er den garanterede enhed. |
| 0010 | Enhedens navn

  Må ikke være det samme navn som det, der er angivet i kolonne 0030. |
| 0020 | Kode

  Udstederens eller garantimodtagerens kode. For institutter er koden den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode. For andre enheder den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode eller, hvis denne ikke foreligger, en kode fastsat i henhold til ensartet kodificering i Unionen eller, hvis en sådan ikke foreligger, en national kode.
  Koden skal være unik og skal anvendes konsekvent i alle skemaerne.
  Koden må ikke være den samme som den, der er angivet i kolonne 0040. |
| 0030-0040 | Kreditor, indehaver eller garantistiller

  Juridisk enhed, der er kreditor for forpligtelsen, besidder kapitalinstrumentet eller stiller garantien. |
| 0030 | Enhedens navn

  Må ikke være det samme navn som det, der er angivet i kolonne 0010. |
| 0040 | Kode

  Kreditgiverens, indehaverens eller garantistillerens kode. For institutter er koden den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode. For andre enheder den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode eller, hvis denne ikke foreligger, en kode fastsat i henhold til ensartet kodificering i Unionen eller, hvis en sådan ikke foreligger, en national kode.
  Koden skal være unik og skal anvendes konsekvent i alle skemaerne.
  Må ikke være den samme kode som den, der er angivet i kolonne 0020. |
| 0050- 0080 | Indbyrdes finansielle forbindelser

  Dette felt beskriver de indbyrdes finansielle forbindelser mellem de relevante juridiske enheder. |
| 0050 | Type

  Vælg fra følgende liste:

  Koncerninterne forpligtelser


  L.1. | Indskud, udækkede, men foranstillede
  Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0310 |

Kolonne

Instrukser

0010-0020

Udsteder eller garanteret enhed

Juridisk enhed, der udsteder forpligtelserne eller kapitalinstrumentet eller er den garanterede enhed.

0010

Enhedens navn

Må ikke være det samme navn som det, der er angivet i kolonne 0030.

0020

Kode

Udstederens eller garantimodtagerens kode. For institutter er koden den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode. For andre enheder den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode eller, hvis denne ikke foreligger, en kode fastsat i henhold til ensartet kodificering i Unionen eller, hvis en sådan ikke foreligger, en national kode.

Koden skal være unik og skal anvendes konsekvent i alle skemaerne.

Koden må ikke være den samme som den, der er angivet i kolonne 0040.

0030-0040

Kreditor, indehaver eller garantistiller

Juridisk enhed, der er kreditor for forpligtelsen, besidder kapitalinstrumentet eller stiller garantien.

0030

Enhedens navn

Må ikke være det samme navn som det, der er angivet i kolonne 0010.

0040

Kode

Kreditgiverens, indehaverens eller garantistillerens kode. For institutter er koden den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode. For andre enheder den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode eller, hvis denne ikke foreligger, en kode fastsat i henhold til ensartet kodificering i Unionen eller, hvis en sådan ikke foreligger, en national kode.

Koden skal være unik og skal anvendes konsekvent i alle skemaerne.

Må ikke være den samme kode som den, der er angivet i kolonne 0020.

0050- 0080

Indbyrdes finansielle forbindelser

Dette felt beskriver de indbyrdes finansielle forbindelser mellem de relevante juridiske enheder.

0050

Type

Vælg fra følgende liste:

Koncerninterne forpligtelser

L.1.

Indskud, udækkede, men foranstillede

Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0310

| L.2. | Indskud, udækkede og ikke foranstillede
  Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0320 |
| --- | --- |

L.2.

Indskud, udækkede og ikke foranstillede

Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0320

| L.3. | Forpligtelser hidrørende fra derivater (»close-out amounts«)
  Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0330 |
| --- | --- |

L.3.

Forpligtelser hidrørende fra derivater (»close-out amounts«)

Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0330

| L.4. | Sikrede passiver, for hvilke der ikke er stillet sikkerhed
  Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0340 |
| --- | --- |

L.4.

Sikrede passiver, for hvilke der ikke er stillet sikkerhed

Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0340

| L.5. | Strukturerede obligationer
  Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0350 |
| --- | --- |

L.5.

Strukturerede obligationer

Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0350

| L.6. | Usikret seniorgæld
  Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0360 |
| --- | --- |

L.6.

Usikret seniorgæld

Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0360

| L.7. | Ikke-foranstillet seniorgæld
  Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0365 |
| --- | --- |

L.7.

Ikke-foranstillet seniorgæld

Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0365

| L.8. | Efterstillede forpligtelser
  Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0370 |
| --- | --- |

L.8.

Efterstillede forpligtelser

Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0370

| L.9. | Andre MREL-nedskrivningsrelevante passiver
  Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0380 |
| --- | --- |

L.9.

Andre MREL-nedskrivningsrelevante passiver

Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0380

| L.10. | Ikke-finansielle forpligtelser
  Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0390 |
| --- | --- |

L.10.

Ikke-finansielle forpligtelser

Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0390

| L.11. | Resterende forpligtelser
  Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0400 Enhver forpligtelse, der ikke er omfattet af nogen af de foregående poster. |
| --- | --- |

L.11.

Resterende forpligtelser

Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0400 Enhver forpligtelse, der ikke er omfattet af nogen af de foregående poster.

| L.12. | Supplerende kapital
  Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0530 |
| --- | --- |

L.12.

Supplerende kapital

Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0530

| L.13. | Hybrid kernekapital
  Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0520 |
| --- | --- |

L.13.

Hybrid kernekapital

Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0520

| L.14. | Egentlig kernekapital
  Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0510 |
| --- | --- |

L.14.

Egentlig kernekapital

Samme definition som i Z 02.00 (LIAB), række 0510

Koncerninterne garantier

| G.1. | Udstedelse
  Garantier for specifikke instrumenter/forpligtelser, der er udstedt |
| --- | --- |

G.1.

Udstedelse

Garantier for specifikke instrumenter/forpligtelser, der er udstedt

| G.2. | Modpart
  Garantier ydet til en af instituttets modparter |
| --- | --- |

G.2.

Modpart

Garantier ydet til en af instituttets modparter

| G.3. | Ubegrænset
  Generelle garantier uden en bestemt beløbsgrænse |
| --- | --- |

G.3.

Ubegrænset

Generelle garantier uden en bestemt beløbsgrænse

| G.4. | Andet
  Enhver form for garanti, der ikke er omfattet af ovenstående kategorier. |
| --- | --- |

G.4.

Andet

Enhver form for garanti, der ikke er omfattet af ovenstående kategorier.

0060

Udestående beløb

For forpligtelser (kolonne 0050, type L.1, L.2 og L.4-L.14) det udestående beløb for de koncerninterne forpligtelser; for forpligtelser hidrørende fra derivater (type L.3) »close-out amounts« som defineret for skema Z 02.00 (LIAB), række 0333.

For garantier (kolonne 0050, værdierne G.1-G.4), det maksimale potentielle beløb for fremtidige betalinger inden for rammerne af garantien

0070

Heraf udstedt iht. tredjelandslovgivning

Andelen i pengebeløb, af det udestående beløb, som er underlagt lovgivningen i et tredjeland.

0080

Heraf: MREL-nedskrivningsrelevante

Det kapitalgrundlag og de nedskrivningsrelevanter passiver, der opfylder kravet i artikel 45 i direktiv 2014/59/EU.

II.5   Z 05.01 og Z 05.02 — Store modparter (MCP)

II.5.1   Generelt

| 22. | I disse skemaer gives der oplysninger om forpligtelser over for store modparter (Z 05.01) og ikke-balanceførte poster modtaget fra store modparter (Z 05.02). Hvad angår beløb tilhørende den samme modpart og den samme type forpligtelser eller ikke-balanceførte poster, indberettes disse samlet som aggregerede beløb. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Forpligtelser og ikke-balanceførte poster, for hvilke modparten ikke kan identificeres, indberettes ikke i disse skemaer. Forpligtelser og ikke-balanceførte poster, for hvilke modparten er en enhed, der indgår i de konsoliderede regnskaber, indbettes ikke. |
| --- | --- |

23.

II.5.2   Z 05.01 — Store modparter mht. forpligtelser — instrukser vedrørende specifikke positioner

| 24. | Kombinationen af værdier, der indberettes i kolonne 0020 og 0060 i dette skema, udgør en primær nøgle, som skal være unik for hver enkelt række i skemaet.


  Kolonne | Instrukser |
| --- | --- | --- |
| 0010-0050 | Modpart

  Oplysninger om de store modparter, i forhold til hvem forpligtelserne opstår
  Store modparter identificeres ved at sammenlægge de udestående beløb for alle forpligtelser for den enhed eller koncern, som skemaet indberettes for, over for hver enkelt modpart eller gruppe af indbyrdes forbundne kunder, ekskl. forpligtelser over for enheder, der indgår i de konsoliderede regnskaber.
  Derefter rangordnes de pågældende modparter og grupper af indbyrdes forbundne modparter efter samlet udestående beløb med henblik på at identificere de 10 største modparter, som der skal gives oplysninger om i dette skema.
  Definitionen af »gruppe af indbyrdes forbundne modparter« er definitionen af »gruppe af indbyrdes forbundne kunder« i artikel 4, stk. 1, nr. 39), i forordning (EU) nr. 575/2013.
  I dette skema må en modpart ikke være en enhed, der indgår i de konsoliderede regnskaber. |
| 0010 | Enhedens navn

  Navnet på den store modpart eller, hvis det er relevant, navnet på en gruppe af indbyrdes forbundne kunder.
  Navnet på en gruppe af indbyrdes forbundne kunder skal være navnet på moderselskabet eller, hvis gruppen af indbyrdes forbundne kunder ikke har et moderselskab, gruppens forretningsmæssige navn. |
| 0020 | Kode

  Koden for den store modpart eller gruppen af indbyrdes forbundne kunder. For institutter er koden den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode. For andre enheder den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode eller, hvis denne ikke foreligger, en kode fastsat i henhold til ensartet kodificering i Unionen eller, hvis en sådan ikke foreligger, en national kode.
  Koden skal være unik og skal anvendes konsekvent i alle skemaerne. |
| 0030 | Gruppe eller individuel kunde

  Instituttet skal angive »1« for individuelle store modparter og »2« for grupper af indbyrdes forbundne kunder. |
| 0040 | Land

  Tobogstavskoden efter ISO 3166-1-standarden for det land, hvor modparten har sit hjemsted. Dette omfatter pseudo-ISO-koder for internationale organisationer, som findes i den seneste udgave af Eurostats »Balance of Payments Vademecum«.
  Landet bestemmes vha. henvisning til modpartens vedtægtsmæssige hjemsted. For grupper af indbyrdes forbundne kunder det land, hvor moderselskabet har sit hjemsted. |
| 0050 | Sektor

  Der skal tildeles én sektor til hver modpart på grundlag af følgende FINREP's økonomiske sektorklasser (FINREP, bilag V, del 1, kapitel 6):


  — | Centralbanker |

24.

Kolonne

Instrukser

0010-0050

Modpart

Oplysninger om de store modparter, i forhold til hvem forpligtelserne opstår

Store modparter identificeres ved at sammenlægge de udestående beløb for alle forpligtelser for den enhed eller koncern, som skemaet indberettes for, over for hver enkelt modpart eller gruppe af indbyrdes forbundne kunder, ekskl. forpligtelser over for enheder, der indgår i de konsoliderede regnskaber.

Derefter rangordnes de pågældende modparter og grupper af indbyrdes forbundne modparter efter samlet udestående beløb med henblik på at identificere de 10 største modparter, som der skal gives oplysninger om i dette skema.

Definitionen af »gruppe af indbyrdes forbundne modparter« er definitionen af »gruppe af indbyrdes forbundne kunder« i artikel 4, stk. 1, nr. 39), i forordning (EU) nr. 575/2013.

I dette skema må en modpart ikke være en enhed, der indgår i de konsoliderede regnskaber.

0010

Enhedens navn

Navnet på den store modpart eller, hvis det er relevant, navnet på en gruppe af indbyrdes forbundne kunder.

Navnet på en gruppe af indbyrdes forbundne kunder skal være navnet på moderselskabet eller, hvis gruppen af indbyrdes forbundne kunder ikke har et moderselskab, gruppens forretningsmæssige navn.

0020

Kode

Koden for den store modpart eller gruppen af indbyrdes forbundne kunder. For institutter er koden den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode. For andre enheder den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode eller, hvis denne ikke foreligger, en kode fastsat i henhold til ensartet kodificering i Unionen eller, hvis en sådan ikke foreligger, en national kode.

Koden skal være unik og skal anvendes konsekvent i alle skemaerne.

0030

Gruppe eller individuel kunde

Instituttet skal angive »1« for individuelle store modparter og »2« for grupper af indbyrdes forbundne kunder.

0040

Land

Tobogstavskoden efter ISO 3166-1-standarden for det land, hvor modparten har sit hjemsted. Dette omfatter pseudo-ISO-koder for internationale organisationer, som findes i den seneste udgave af Eurostats »Balance of Payments Vademecum«.

Landet bestemmes vha. henvisning til modpartens vedtægtsmæssige hjemsted. For grupper af indbyrdes forbundne kunder det land, hvor moderselskabet har sit hjemsted.

0050

Sektor

Der skal tildeles én sektor til hver modpart på grundlag af følgende FINREP's økonomiske sektorklasser (FINREP, bilag V, del 1, kapitel 6):

—

Centralbanker

| — | Offentlig forvaltning og service |
| --- | --- |

—

Offentlig forvaltning og service

| — | Kreditinstitutter |
| --- | --- |

—

Kreditinstitutter

| — | Andre finansielle selskaber |
| --- | --- |

—

Andre finansielle selskaber

| — | Ikke-finansielle selskaber |
| --- | --- |

—

Ikke-finansielle selskaber

| — | Husholdninger
  For grupper af indbyrdes forbundne kunder indberettes der ikke sektor. |
| --- | --- |

—

Husholdninger

For grupper af indbyrdes forbundne kunder indberettes der ikke sektor.

0060

Type

Forpligtelsestypen skal være en af de typer forpligtelser, der er anført i skema Z 02.00 — Udspecificering af forpligtelser (LIAB), nemlig:

| L.0 | Forpligtelser, der er udelukket fra bail-in |
| --- | --- |

L.0

Forpligtelser, der er udelukket fra bail-in

| L.1 | Indskud, udækkede, men foranstillede |
| --- | --- |

L.1

Indskud, udækkede, men foranstillede

| L.2 | Indskud, udækkede og ikke foranstillede |
| --- | --- |

L.2

Indskud, udækkede og ikke foranstillede

| L.3 | Forpligtelser hidrørende fra derivater |
| --- | --- |

L.3

Forpligtelser hidrørende fra derivater

| L.4 | Sikrede passiver, for hvilke der ikke er stillet sikkerhed |
| --- | --- |

L.4

Sikrede passiver, for hvilke der ikke er stillet sikkerhed

| L.5 | Strukturerede obligationer |
| --- | --- |

L.5

Strukturerede obligationer

| L.6 | Usikret seniorgæld |
| --- | --- |

L.6

Usikret seniorgæld

| L.7 | Ikke-foranstillet seniorgæld |
| --- | --- |

L.7

Ikke-foranstillet seniorgæld

| L.8 | Efterstillede forpligtelser (der ikke indgår i kapitalgrundlaget) |
| --- | --- |

L.8

Efterstillede forpligtelser (der ikke indgår i kapitalgrundlaget)

| L.9 | Andre MREL-nedskrivningsrelevante passiver |
| --- | --- |

L.9

Andre MREL-nedskrivningsrelevante passiver

| L.10 | Ikke-finansielle forpligtelser |
| --- | --- |

L.10

Ikke-finansielle forpligtelser

| L.11 | Resterende forpligtelser |
| --- | --- |

L.11

Resterende forpligtelser

Hvis forpligtelserne over for en stor modpart består af mere end én af nævnte typer, skal hver enkelt type forpligtelse indberettes i en separat række.

0070

Beløb

Beløbet skal være i overensstemmelse med definitionen på et »udestående beløb« som foreskrevet i skema Z 02.00 — Udspecificering af forpligtelser. For forpligtelser hidrørende fra derivater (type L.3) indberettes »close-out amounts« som defineret for række 0333 i skema Z 02.00.

II.5.3   Z 05.02 — Store ikke-balanceførte modparter: Instrukser vedrørende specifikke positioner

| 25. | Kombinationen af værdier, der indberettes i kolonne 0020 og 0060 i dette skema, udgør en primær nøgle, som skal være unik for hver enkelt række i skemaet.


  Kolonne | Instrukser |
| --- | --- | --- |
| 0010-0050 | Modpart

  Oplysninger om store ikke-balanceførte modparter
  Store ikke-balanceførte modparter identificeres ved at sammenlægge den samlede nominelle værdi af forpligtelser og finansielle garantier (som defineret for FINREP, skema F 09) modtaget af den enhed eller de koncernenheder, som skemaet indberettes for, fra modparter eller en gruppe af indbyrdes forbundne kunder. Store ikke-balanceførte modparter må ikke omfatte enheder, der indgår i koncernens konsoliderede regnskaber. Derefter rangordnes de pågældende modparter og grupper af indbyrdes forbundne kunder efter samlet beløb med henblik på at identificere de 10 største ikke-balanceførte modparter, som der skal gives oplysninger om i dette skema.
  I dette skema indberettes kun modparter, der ikke indgår i de konsoliderede regnskaber. |
| 0010 | Enhedens navn

  Se instrukserne vedrørende kolonne 0010 i skema Z 05.01 |
| 0020 | Kode

  Se instrukserne vedrørende kolonne 0020 i skema Z 05.01 |
| 0030 | Gruppe eller individuel kunde

  Se instrukserne vedrørende kolonne 0030 i skema Z 05.01 |
| 0040 | Land

  Se instrukserne vedrørende kolonne 0040 i skema Z 05.01 |
| 0050 | Sektor

  Se instrukserne vedrørende kolonne 0050 i skema Z 05.01 |
| 0060 | Type

  Typen af ikke-balanceført post angives som en af følgende som defineret i FINREP, skema F 09.02:


  OBS.1 | Modtagne lånetilsagn |

25.

Kolonne

Instrukser

0010-0050

Modpart

Oplysninger om store ikke-balanceførte modparter

Store ikke-balanceførte modparter identificeres ved at sammenlægge den samlede nominelle værdi af forpligtelser og finansielle garantier (som defineret for FINREP, skema F 09) modtaget af den enhed eller de koncernenheder, som skemaet indberettes for, fra modparter eller en gruppe af indbyrdes forbundne kunder. Store ikke-balanceførte modparter må ikke omfatte enheder, der indgår i koncernens konsoliderede regnskaber. Derefter rangordnes de pågældende modparter og grupper af indbyrdes forbundne kunder efter samlet beløb med henblik på at identificere de 10 største ikke-balanceførte modparter, som der skal gives oplysninger om i dette skema.

I dette skema indberettes kun modparter, der ikke indgår i de konsoliderede regnskaber.

0010

Enhedens navn

Se instrukserne vedrørende kolonne 0010 i skema Z 05.01

0020

Kode

Se instrukserne vedrørende kolonne 0020 i skema Z 05.01

0030

Gruppe eller individuel kunde

Se instrukserne vedrørende kolonne 0030 i skema Z 05.01

0040

Land

Se instrukserne vedrørende kolonne 0040 i skema Z 05.01

0050

Sektor

Se instrukserne vedrørende kolonne 0050 i skema Z 05.01

0060

Type

Typen af ikke-balanceført post angives som en af følgende som defineret i FINREP, skema F 09.02:

OBS.1

Modtagne lånetilsagn

| OBS.2 | Modtagne finansielle garantier |
| --- | --- |

OBS.2

Modtagne finansielle garantier

| OBS.3 | Andre modtagne forpligtelser |
| --- | --- |

OBS.3

Andre modtagne forpligtelser

Hvis de ikke-balanceførte poster, der er modtaget fra en stor modpart, består af mere end én af nævnte typer, skal hver enkelt type ikke-balanceført post indberettes i en separat række.

0070

Beløb

II.6   Z 06.00 — Indskudsforsikring (DIS)

II.6.1   Generelt

| 26. | Dette skema giver et overblik over indskudsforsikring inden for en koncern. En indskudsgarantiordning skal indberettes i dette skema, hvis en relevant retlig enhed i koncernen er medlem af den. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Hvert enkelt kreditinstitut, der tilhører koncernen, skal indberettes i en separat række. |
| --- | --- |

27.

II.6.2   Instrukser vedrørende specifikke positioner

| Kolonne | Instrukser |
| --- | --- |
| 0010-0020 | Enhed |
| 0010 | Enhedens navn

  Enhedens navn som indberettet i Z 01.00 — Organisatorisk struktur (ORG). |
| 0020 | Kode

  Enhedens kode som indberettet i Z 01.00 — Organisatorisk struktur (ORG).
  Dette er en rækkeidentifikator, som skal være unik for hver enkelt række i skemaet. |
| 0030 | Indskudsgarantiordning

  Artikel 4, stk. 3, i direktiv 2014/49/EU
  Navnet på den officielt anerkendte indskudsgarantiordning, som enheden er medlem af i henhold til direktiv 2014/49/EU. Dette skal være indskudsgarantiordningen i den medlemsstat, hvor enheden har sit hjemsted, uden at medtage andre indskudsgarantiordninger som — i andre medlemsstater — kunne give supplerende beskyttelse (»top up«) til enhedens kunder i en filial i den pågældende medlemsstat. Hvis et institut er medlem af en institutsikringsordning, der også er officielt anerkendt som en indskudsgarantiordning i henhold til artikel 4, stk. 2, i direktiv 2014/49/EU, skal navnet på indskudsgarantiordningen være identisk med navnet på institutsikringsordningen i række 050.
  For hvert land, hvor enheden har hejmsted, vælges indskudsgarantiordningen blandt følgende:


  For Østrig


  — | Einlagensicherung AUSTRIA Ges.m.b.H. |

Kolonne

Instrukser

0010-0020

Enhed

0010

Enhedens navn

Enhedens navn som indberettet i Z 01.00 — Organisatorisk struktur (ORG).

0020

Kode

Enhedens kode som indberettet i Z 01.00 — Organisatorisk struktur (ORG).

Dette er en rækkeidentifikator, som skal være unik for hver enkelt række i skemaet.

0030

Indskudsgarantiordning

Artikel 4, stk. 3, i direktiv 2014/49/EU

Navnet på den officielt anerkendte indskudsgarantiordning, som enheden er medlem af i henhold til direktiv 2014/49/EU. Dette skal være indskudsgarantiordningen i den medlemsstat, hvor enheden har sit hjemsted, uden at medtage andre indskudsgarantiordninger som — i andre medlemsstater — kunne give supplerende beskyttelse (»top up«) til enhedens kunder i en filial i den pågældende medlemsstat. Hvis et institut er medlem af en institutsikringsordning, der også er officielt anerkendt som en indskudsgarantiordning i henhold til artikel 4, stk. 2, i direktiv 2014/49/EU, skal navnet på indskudsgarantiordningen være identisk med navnet på institutsikringsordningen i række 050.

For hvert land, hvor enheden har hejmsted, vælges indskudsgarantiordningen blandt følgende:

For Østrig

—

Einlagensicherung AUSTRIA Ges.m.b.H.

| — | »Sparkassen-Haftungs GmbH« |
| --- | --- |

—

»Sparkassen-Haftungs GmbH«

Belgien

| — | »Garantiefonds voor financiële diensten/Fonds de garantie pour les services financiers« |
| --- | --- |

—

»Garantiefonds voor financiële diensten/Fonds de garantie pour les services financiers«

Bulgarien

| — | »Фондът за гарантиране на влоговете в банките« |
| --- | --- |

—

»Фондът за гарантиране на влоговете в банките«

Kroatien

| — | »Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka« |
| --- | --- |

—

»Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka«

Cypern

| — | »Σύστημα Εγγύησης των Καταθέσεων και Εξυγίανσης Πιστωτικών και Άλλων Ιδρυμάτων« |
| --- | --- |

—

»Σύστημα Εγγύησης των Καταθέσεων και Εξυγίανσης Πιστωτικών και Άλλων Ιδρυμάτων«

Tjekkiet

| — | »Garanční systém finančního trhu« |
| --- | --- |

—

»Garanční systém finančního trhu«

Danmark

| — | »Garantiformuen« |
| --- | --- |

—

»Garantiformuen«

Estland

| — | »Tagatisfond« |
| --- | --- |

—

»Tagatisfond«

Finland

| — | »Talletussuojarahasto« |
| --- | --- |

—

»Talletussuojarahasto«

Frankrig

| — | »Fonds de Garantie des Dépôts et de Résolution« |
| --- | --- |

—

»Fonds de Garantie des Dépôts et de Résolution«

Tyskland

| — | »Entschädigungseinrichtung deutscher Banken GmbH« |
| --- | --- |

—

»Entschädigungseinrichtung deutscher Banken GmbH«

| — | »Entschädigungseinrichtung des Bundesverbandes Öffentlicher Banken Deutschlands GmbH« |
| --- | --- |

—

»Entschädigungseinrichtung des Bundesverbandes Öffentlicher Banken Deutschlands GmbH«

| — | »Sicherungseinrichtung des Deutschen Sparkassen- und Giroverbandes (DSGV-Haftungsverbund)« |
| --- | --- |

—

»Sicherungseinrichtung des Deutschen Sparkassen- und Giroverbandes (DSGV-Haftungsverbund)«

| — | »BVR Institutssicherung GmbH« |
| --- | --- |

—

»BVR Institutssicherung GmbH«

Gibraltar

| — | »Gibraltar Deposit Guarantee Scheme« |
| --- | --- |

—

»Gibraltar Deposit Guarantee Scheme«

Grækenland

| — | »Ταμείο Εγγύησης Καταθέσεων και Επενδύσεων« |
| --- | --- |

—

»Ταμείο Εγγύησης Καταθέσεων και Επενδύσεων«

Ungarn

| — | »Országos Betétbiztosítási Alap« |
| --- | --- |

—

»Országos Betétbiztosítási Alap«

Island

| — | »Tryggingarsjóður innstæðueigenda og fjárfesta« |
| --- | --- |

—

»Tryggingarsjóður innstæðueigenda og fjárfesta«

Irland

| — | »Irish Deposit Protection Scheme« |
| --- | --- |

—

»Irish Deposit Protection Scheme«

Italien

| — | »Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi« |
| --- | --- |

—

»Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi«

| — | »Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo« |
| --- | --- |

—

»Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo«

Letland

| — | »Latvijas Noguldījumu garantiju fonds« |
| --- | --- |

—

»Latvijas Noguldījumu garantiju fonds«

Lichtenstein

| — | »Einlagensicherungs- und Anlegerentschädigungs-Stiftung SV« |
| --- | --- |

—

»Einlagensicherungs- und Anlegerentschädigungs-Stiftung SV«

Litauen

| — | »Indėlių ir investicijų draudimas« |
| --- | --- |

—

»Indėlių ir investicijų draudimas«

Luxembourg

| — | »Fond de garantie des Dépôts Luxembourg« |
| --- | --- |

—

»Fond de garantie des Dépôts Luxembourg«

Μalta

| — | »Depositor Compensation Scheme« |
| --- | --- |

—

»Depositor Compensation Scheme«

Nederlandene

| — | »De Nederlandsche Bank, Depositogarantiestelsel« |
| --- | --- |

—

»De Nederlandsche Bank, Depositogarantiestelsel«

Norge

| — | »Bankenes sikringsfond« |
| --- | --- |

—

»Bankenes sikringsfond«

Polen

| — | »Bankowy Fundusz Gwarancyjny« |
| --- | --- |

—

»Bankowy Fundusz Gwarancyjny«

Portugal

| — | »Fundo de Garantia de Depósitos« |
| --- | --- |

—

»Fundo de Garantia de Depósitos«

Rumænien

| — | »Fondul de Garantare a Depozitelor Bancare« |
| --- | --- |

—

»Fondul de Garantare a Depozitelor Bancare«

Slovakiet

| — | »Fond ochrany vkladov« |
| --- | --- |

—

»Fond ochrany vkladov«

Slovenien

| — | »Banka Slovenije« |
| --- | --- |

—

»Banka Slovenije«

Spanien

| — | »Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito« |
| --- | --- |

—

»Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito«

Sverige

| — | »Riksgälden« |
| --- | --- |

—

»Riksgälden«

Hvis den officielt anerkendte indskudsgarantiordning, som enheden er medlem af, ikke figurerer på listen ovenfor, angives »Andet«.

0040

Dækkede indskud

Artikel 2, stk. 1, nr. 5, og artikel 6, stk. 2, i direktiv 2014/49/EU

De samlede dækkede indskud som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 5), sammenholdt med artikel 6 i direktiv 2014/49/EU, som dækket af indskudsgarantiordningen i række 00030, ekskl. midlertidigt høje balancer som defineret i samme direktivs artikel 6, stk. 2.

0050

Institutsikringsordning

Artikel 113, stk. 7, i forordning (EU) nr. 575/2013

Navnet på den institutsikringsordning, jf. artikel 113, stk. 7, i forordning (EU) nr. 575/2013, som enheden er medlem af. Der angives ikke noget, hvis enheden ikke er medlem af en institutsikringsordning. Hvis enheden er medlem af en institutsikringsordning, der også er officielt anerkendt som en indskudsgarantiordning i henhold til artikel 4, stk. 2, i direktiv 2014/49/EU, skal navnet på institutsikringsordningen være identisk med navnet på indskudsgarantiordningen i række 030.

0060

Supplerende beskyttelse iht. aftalemæssig ordning

Artikel 1, stk. 3, litra a), i direktiv 2014/49/EU

Indskud, der er dækket af en aftalemæssig ordning hos enheden.

II.7   Kritiske funktioner og centrale forretningsområder

II.7.1   Generelt

| 28. | I de fire skemaer i denne del gives der nøgledata og kvalitative vurderinger af virkningerne, substituerbarheden og kritikaliteten af økonomiske funktioner, som koncernen udfører, suppleret med en oversigt over de pågældende kritiske funktioner pr. centralt forretningsområde og juridisk enhed. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Mere specifikt vedrører skemaerne følgende emner: |
| --- | --- |

29.

| 30. | Skema Z 07.01 — Kritikalitetsvurdering af økonomiske funktioner (FUNC 1) identificerer, baseret på kvantitative og kvalitative indikatorer, de ikke-kritiske og kritiske funktioner, som koncernen udfører, for hver af de medlemsstater, hvor koncernen er aktiv. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Skema Z 07.02 — Oversigt over kritiske funktioner pr. juridisk enhed (FUNC 2) viser de identificerede kritiske funktioners fordeling på juridiske enheder, med en vurdering af, om den enkelte juridiske enhed anses for at være af væsentlig betydning for udførelsen af den kritiske funktion eller ej. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Skema Z 07.03 — Oversigt over centrale forretningsområder pr. juridisk enhed (FUNC 3) indeholder en udtømmende liste over de centrale forretningsområder og deres fordeling på juridiske enheder. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Skema Z 07.04 — Oversigt over kritiske funktioner pr. centralt forretningsområde (FUNC 4) viser de identificerede kritiske funktioners fordeling på forretningsområder. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Ved kritiske funktioner forstås, jf. artikel 2, stk. 1, nr. 35), i direktiv 2014/59/EU, aktiviteter, ydelser eller transaktioner, hvis ophør i en eller flere medlemsstater kan forventes at føre til forstyrrelser i ydelser, der er af afgørende betydning for realøkonomien, eller til forstyrrelse af den finansielle stabilitet som følge af et instituts eller en koncerns størrelse, markedsandel, eksterne og interne forbundethed, kompleksitet eller grænseoverskridende aktiviteter, navnlig med hensyn til muligheden for at erstatte de pågældende aktiviteter, ydelser eller transaktioner (substituerbarhed). |
| --- | --- |

34.

| 35. | I henhold til artikel 6, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/778 (18) anses en funktion for kritisk, hvis den opfylder begge følgende kriterier:


  a) | funktionen ydes af instituttet til tredjeparter, som ikke er tilknyttet instituttet eller koncernen, og |
| --- | --- | --- |

35.

a)

funktionen ydes af instituttet til tredjeparter, som ikke er tilknyttet instituttet eller koncernen, og

| b) | en pludselig forstyrrelse af funktionen ville sandsynligvis have væsentlige negative virkninger for tredjepart, føre til afsmitning eller underminere markedsaktørernes generelle tillid på grund af funktionens systemiske relevans for tredjepart og den systemiske relevans af, at instituttet eller koncernen udfører funktionen. |
| --- | --- |

b)

en pludselig forstyrrelse af funktionen ville sandsynligvis have væsentlige negative virkninger for tredjepart, føre til afsmitning eller underminere markedsaktørernes generelle tillid på grund af funktionens systemiske relevans for tredjepart og den systemiske relevans af, at instituttet eller koncernen udfører funktionen.

| 36. | I henhold til artikel 2, stk. 1, nr. 36), i direktiv 2014/59/EU forstås ved »centrale forretningsområder« forretningsområder og hertil knyttede ydelser, der repræsenterer væsentlige kilder til indtægter, fortjeneste eller franchiseværdi for et institut eller en koncern, som et institut er en del af. |
| --- | --- |

36.

| 37. | I dette skema forstås ved økonomiske funktioner de funktioner, der er angivet i tabellen nedenfor. |
| --- | --- |

37.

| 38. | For hver kategori af økonomiske funktioner er det muligt at vælge »Andet«, hvis funktionen ikke er omfattet af andre af de foruddefinerede funktioner. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Modparter nævnt i række 0010-0070 samt i række 0080-0150 defineres på samme måde som modpartssektorer, jf. FINREP, bilag V, del 1, kapitel 6. Ved »SMV'er« forstås små og mellemstore virksomheder som defineret i FINREP, bilag V, del 1, punkt 5, litra i).


  ID | Økonomisk funktion |
| --- | --- | --- |
| Indskud

  Ved indskud forstås modtagelse af indskud fra ikke-finansielle formidlere. Det omfatter ikke låntagning fra andre finansielle formidlere (behandles særskilt under »engrosfinansiering«).
  Indskud omfatter: i) anfordringskonti/dag til dag-indskud, ii) tidsindskud og iii) indskud med opsigelsesvarsel — genkøbsaftaler er ikke omfattet.
  Referencer: FSB's Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services (2013), s.14; Del 2, punkt 9.1, 9.2 og 9.3, i bilag II til forordning (EU) nr. 1071/2013. |
| 1.1 | Husholdninger |
| 1.2 | Ikke-finansielle selskaber (SMV'er) |
| 1.3 | Ikke-finansielle selskaber (ikke-SMV'er) |
| 1.4 | Offentlig forvaltning og service |
| 1.5, 1.6, 1.7 | Andre sektorer/modparter (1), (2) og (3) |
| Udlån

  Ved udlån forstås tilrådighedsstillelse af midler til ikke-finansielle modparter, såsom erhvervskunder og detailkunder. Udlån til finansielle modparter er en særskilt aktivitet og vurderes under »engrosfinansiering«. Lån omfatter gældsinstrumenter, som besiddes af instituttet, men omfatter ikke gældsinstrumenter, der er værdipapirer, uanset deres regnskabsmæssige klassificering.
  Referencer: FSB's Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services (2013), s. 17; Del 2, punkt 2, i bilag II til forordning (EU) nr. 1071/2013. |
| 2.1 | Husholdninger — udlån til boligkøb

  Ved udlån til boligkøb forstås lån, der ydes til husholdninger med henblik på investering i boliger til eget brug og udlejning, herunder opførelse og renovering. |
| 2.2 | Husholdninger — andre udlån |
| 2.3 | Ikke-finansielle selskaber — SMV'er |
| 2.4 | Ikke-finansielle selskaber — ikke-SMV'er |
| 2.5 | Offentlig forvaltning og service |
| 2.6, 2.7, 2.8 | Andre sektorer/modparter (1), (2) og (3) |
| Betalinger, kontanter, afvikling, clearing, deponeringstjenester

  Reference: FSB's Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services (2013), s. 20.
  De økonomiske funktioner, der hører ind under denne overskrift, er tilrådighedsstillelse af betalinger, kontanter, afvikling, clearing og deponeringstjenester fra et kreditinstituts side, som formidler mellem egne kunder eller som formidler mellem en kunde og en eller flere relevante finansielle markedsinfrastrukturer (FMI'er), eller tilvejebringelse af (indirekte) adgang til FMI'er for andre banker. I overensstemmelse med FSB's Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services er betalings-, clearing- og afregningsfunktionen begrænset til tjenester, som bankerne tilbyder deres kunder. Denne kategori omfatter ikke tjenester leveret af (rene) FMI-udbydere. I dette skema omfatter FMI'er betalingssystemer, værdipapirafviklingssystemer, værdipapircentraler og centrale modparter (men ikke transaktionsregistre).
  »Betalingstjeneste«,«betalingstransaktion« og »betalingssystem« har samme betydning som defineret i artikel 4, henholdsvis nr. 3), 5) og 7), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 (19). |
| 3.1 | Betalingstjenester til MFI'er

  Denne række omfatter betalingstjenester, der tilbydes til monetære finansielle institutioner (MFI'er), med eller uden anvendelse af eksterne betalingssystemer. Dette inkluderer også (betalinger i tilknytning til) korrespondentbankydelser. MFI'er omfatter alle institutionelle enheder, der indgår i følgende delsektorer: i) centralbank, ii) pengeinstitutter bortset fra centralbanken og iii) pengemarkedsforeninger. |
| 3.2 | Betalingstjenester til ikke-MFI'er

  Betalingstjenester, der tilbydes til kunder, med eller uden anvendelse af eksterne betalingssystemer. Dette omfatter udelukkende fysiske eller juridiske personer, der ikke tilhører MFI-sektoren. Betalingstjenesteudbydere er heller ikke omfattet af »ikke-MFI'er«-sektoren. |
| 3.3 | Kontanttjenester

  Levering af kontanttjenester til kunder (både enkeltpersoner og virksomheder, kun ikke-MFI'er). Disse tjenester vedrører hævning i kontantautomater og ved skranken i filialer og omfatter ikke andre kontanttjenester (herunder pengetransport for store detailbutikker). Hævning af kontanter med check og ved skranken i filialer ved brug af en blanket (hvor kort vil kunne bruges som ID) er omfattet. |
| 3.4 | Værdipapirafviklingstjenester

  Tjenester, der tilbydes til kunderne til bekræftelse, clearing og afvikling af værdipapirtransaktioner, med eller uden brug af værdipapirafviklingssystemer. Ved »afvikling« forstås afslutning af en værdipapirtransaktion, uanset hvor den gennemføres, med det formål at opfylde parternes forpligtelser vedrørende den pågældende transaktion ved at overføre kontanter og/eller værdipapirer. |
| 3.5 | CCP-clearingtjenester

  Værdipapirer og derivatclearingtjenester til kunder. Dette omfatter også tilvejebringelse af indirekte adgang til en central modpart (CCP). |
| 3.6 | Deponeringstjenester

  Opbevaring og forvaltning af finansielle instrumenter for kunder samt tjenester vedrørende formueforvaltning, som f.eks. forvaltning af kontanter og sikkerhedsstillelse. |
| 3.7, 3.8, 3.9 | Andre tjenester/aktiviteter/funktioner (1), (2) og (3) |
| Kapitalmarkeder

  Ved kapitalmarkedsaktiviteter forstås udstedelse og handel med værdipapirer, dermed beslægtede rådgivningstjenester samt tjenester i forbindelse hermed, såsom mæglertjenester og market making. |
| 4.1 | Derivater, der besiddes med handel for øje (OTC)

  Artikel 2, stk. 5 og 7, i forordning (EF) nr. 648/2012.
  Ved et derivat eller en derivataftale forstås et finansielt instrument som fastsat i afsnit C, punkt 4-10, i bilag I til direktiv 2014/65/EU som gennemført ved artikel 38 og 39 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1287/2006 (20).
  Ved et OTC-derivat eller en OTC-derivataftale forstås en derivataftale, hvis gennemførelse ikke finder sted på et reguleret marked som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 21), i direktiv 2014/65/EF eller på et tredjelandsmarked, der anses for at svare til et reguleret marked i henhold til artikel 2a i forordning (EU) nr. 648/2012.
  Det indberettede beløb må kun omfatte derivater, der handles på OTC-markedet. |
| 4.2 | Derivater, der besiddes med handel for øje (ikke-OTC)

  Alle derivater, der besiddes med handel for øje, bortset fra OTC-derivater, der besiddes med handel for øje. |
| 4.3 | Sekundære markeder/handel:

  Det sekundære marked er der, hvor investorer køber og sælger værdipapirer. Denne funktion knytter sig til den samlede handelsportefølje (dvs. egenkapital, corporate credit, sovereign credit).
  Det indberettede beløb skal omfatte værdien af værdipapirer målt som det samlede beløb af værdipapirer, der besiddes med handel for øje. Værdipapirer indberettes til dagsværdien på indberetningsdatoen.
  Beløbet må ikke omfatte lån, derivater eller ikke-omsættelige aktiver (f.eks. tilgodehavender). |
| 4.4 | Primære markeder/underwriting

  Ved primære markeder forstås markeder, hvor virksomheder, regeringer og andre grupper udsteder nye værdipapirer på børser med henblik på at skaffe finansiering gennem gældsbaserede eller egenkapitalbaserede værdipapirer (som f.eks. almindelige aktier og præferenceaktiver, virksomhedsobligationer, gældsbeviser, skatkammerbeviser og statsobligationer). Primære markeder faciliteres af garantikonsortier. |
| 4.5, 4.6, 4.7 | Andre tjenester/aktiviteter/funktioner (1), (2) og (3) |
| Engrosfinansiering

  Udlåns- og indlånsaktiviteter på engrosmarkeder til og fra finansielle modparter (kreditinstitutter og andre finansielle selskaber). |
| 5.1 | Låntagning

  Låntagning på engrosmarkeder fra finansielle modparter (herunder gennem genkøbsaftaler, interbanklåntagning, gældsbreve, indlånsbeviser, pengemarkedsforeninger, kreditlinjer, gældsbreve med sikkerhed i konkrete aktiver og fiduciary deposits). |
| 5.2 | Derivater (aktiver)

  Alle derivater med finansielle modparter, som holdes på aktivsiden i balancen. I modsætning til under »Kapitalmarkeder« omfatter derivater under »Engrosfinansiering« alle derivataftaler med finansielle modparter (ikke begrænset til højfrekvenshandel). |
| 5.3 | Udlån

  Udlån på engrosmarkeder til finansielle modparter (herunder gennem omvendte repolån, gældsbreve, indlånsbeviser, pengemarkedsforeninger, kreditlinjer, gældsbreve med sikkerhed i konkrete aktiver og fiduciary deposits). |
| 5.4 | Derivater (forpligtelser)

  Alle derivater med finansielle modparter, som holdes på passivsiden i balancen. |
| 5.5, 5.6, 5.7 | Andre typer produkter (1), (2) og (3)

  Enhver funktion af den økonomiske funktion »Engrosfinansiering«, som ikke er omfattet af punkt 5.1-5.4. |

39.

ID

Økonomisk funktion

Indskud

Ved indskud forstås modtagelse af indskud fra ikke-finansielle formidlere. Det omfatter ikke låntagning fra andre finansielle formidlere (behandles særskilt under »engrosfinansiering«).

Indskud omfatter: i) anfordringskonti/dag til dag-indskud, ii) tidsindskud og iii) indskud med opsigelsesvarsel — genkøbsaftaler er ikke omfattet.

Referencer: FSB's Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services (2013), s.14; Del 2, punkt 9.1, 9.2 og 9.3, i bilag II til forordning (EU) nr. 1071/2013.

1.1

Husholdninger

1.2

Ikke-finansielle selskaber (SMV'er)

1.3

Ikke-finansielle selskaber (ikke-SMV'er)

1.4

Offentlig forvaltning og service

1.5, 1.6, 1.7

Andre sektorer/modparter (1), (2) og (3)

Udlån

Ved udlån forstås tilrådighedsstillelse af midler til ikke-finansielle modparter, såsom erhvervskunder og detailkunder. Udlån til finansielle modparter er en særskilt aktivitet og vurderes under »engrosfinansiering«. Lån omfatter gældsinstrumenter, som besiddes af instituttet, men omfatter ikke gældsinstrumenter, der er værdipapirer, uanset deres regnskabsmæssige klassificering.

Referencer: FSB's Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services (2013), s. 17; Del 2, punkt 2, i bilag II til forordning (EU) nr. 1071/2013.

2.1

Husholdninger — udlån til boligkøb

Ved udlån til boligkøb forstås lån, der ydes til husholdninger med henblik på investering i boliger til eget brug og udlejning, herunder opførelse og renovering.

2.2

Husholdninger — andre udlån

2.3

Ikke-finansielle selskaber — SMV'er

2.4

Ikke-finansielle selskaber — ikke-SMV'er

2.5

Offentlig forvaltning og service

2.6, 2.7, 2.8

Andre sektorer/modparter (1), (2) og (3)

Betalinger, kontanter, afvikling, clearing, deponeringstjenester

Reference: FSB's Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services (2013), s. 20.

De økonomiske funktioner, der hører ind under denne overskrift, er tilrådighedsstillelse af betalinger, kontanter, afvikling, clearing og deponeringstjenester fra et kreditinstituts side, som formidler mellem egne kunder eller som formidler mellem en kunde og en eller flere relevante finansielle markedsinfrastrukturer (FMI'er), eller tilvejebringelse af (indirekte) adgang til FMI'er for andre banker. I overensstemmelse med FSB's Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services er betalings-, clearing- og afregningsfunktionen begrænset til tjenester, som bankerne tilbyder deres kunder. Denne kategori omfatter ikke tjenester leveret af (rene) FMI-udbydere. I dette skema omfatter FMI'er betalingssystemer, værdipapirafviklingssystemer, værdipapircentraler og centrale modparter (men ikke transaktionsregistre).

»Betalingstjeneste«,«betalingstransaktion« og »betalingssystem« har samme betydning som defineret i artikel 4, henholdsvis nr. 3), 5) og 7), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 (19).

3.1

Betalingstjenester til MFI'er

Denne række omfatter betalingstjenester, der tilbydes til monetære finansielle institutioner (MFI'er), med eller uden anvendelse af eksterne betalingssystemer. Dette inkluderer også (betalinger i tilknytning til) korrespondentbankydelser. MFI'er omfatter alle institutionelle enheder, der indgår i følgende delsektorer: i) centralbank, ii) pengeinstitutter bortset fra centralbanken og iii) pengemarkedsforeninger.

3.2

Betalingstjenester til ikke-MFI'er

Betalingstjenester, der tilbydes til kunder, med eller uden anvendelse af eksterne betalingssystemer. Dette omfatter udelukkende fysiske eller juridiske personer, der ikke tilhører MFI-sektoren. Betalingstjenesteudbydere er heller ikke omfattet af »ikke-MFI'er«-sektoren.

3.3

Kontanttjenester

Levering af kontanttjenester til kunder (både enkeltpersoner og virksomheder, kun ikke-MFI'er). Disse tjenester vedrører hævning i kontantautomater og ved skranken i filialer og omfatter ikke andre kontanttjenester (herunder pengetransport for store detailbutikker). Hævning af kontanter med check og ved skranken i filialer ved brug af en blanket (hvor kort vil kunne bruges som ID) er omfattet.

3.4

Værdipapirafviklingstjenester

Tjenester, der tilbydes til kunderne til bekræftelse, clearing og afvikling af værdipapirtransaktioner, med eller uden brug af værdipapirafviklingssystemer. Ved »afvikling« forstås afslutning af en værdipapirtransaktion, uanset hvor den gennemføres, med det formål at opfylde parternes forpligtelser vedrørende den pågældende transaktion ved at overføre kontanter og/eller værdipapirer.

3.5

CCP-clearingtjenester

Værdipapirer og derivatclearingtjenester til kunder. Dette omfatter også tilvejebringelse af indirekte adgang til en central modpart (CCP).

3.6

Deponeringstjenester

Opbevaring og forvaltning af finansielle instrumenter for kunder samt tjenester vedrørende formueforvaltning, som f.eks. forvaltning af kontanter og sikkerhedsstillelse.

3.7, 3.8, 3.9

Andre tjenester/aktiviteter/funktioner (1), (2) og (3)

Kapitalmarkeder

Ved kapitalmarkedsaktiviteter forstås udstedelse og handel med værdipapirer, dermed beslægtede rådgivningstjenester samt tjenester i forbindelse hermed, såsom mæglertjenester og market making.

4.1

Derivater, der besiddes med handel for øje (OTC)

Artikel 2, stk. 5 og 7, i forordning (EF) nr. 648/2012.

Ved et derivat eller en derivataftale forstås et finansielt instrument som fastsat i afsnit C, punkt 4-10, i bilag I til direktiv 2014/65/EU som gennemført ved artikel 38 og 39 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1287/2006 (20).

Ved et OTC-derivat eller en OTC-derivataftale forstås en derivataftale, hvis gennemførelse ikke finder sted på et reguleret marked som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 21), i direktiv 2014/65/EF eller på et tredjelandsmarked, der anses for at svare til et reguleret marked i henhold til artikel 2a i forordning (EU) nr. 648/2012.

Det indberettede beløb må kun omfatte derivater, der handles på OTC-markedet.

4.2

Derivater, der besiddes med handel for øje (ikke-OTC)

Alle derivater, der besiddes med handel for øje, bortset fra OTC-derivater, der besiddes med handel for øje.

4.3

Sekundære markeder/handel:

Det sekundære marked er der, hvor investorer køber og sælger værdipapirer. Denne funktion knytter sig til den samlede handelsportefølje (dvs. egenkapital, corporate credit, sovereign credit).

Det indberettede beløb skal omfatte værdien af værdipapirer målt som det samlede beløb af værdipapirer, der besiddes med handel for øje. Værdipapirer indberettes til dagsværdien på indberetningsdatoen.

Beløbet må ikke omfatte lån, derivater eller ikke-omsættelige aktiver (f.eks. tilgodehavender).

4.4

Primære markeder/underwriting

Ved primære markeder forstås markeder, hvor virksomheder, regeringer og andre grupper udsteder nye værdipapirer på børser med henblik på at skaffe finansiering gennem gældsbaserede eller egenkapitalbaserede værdipapirer (som f.eks. almindelige aktier og præferenceaktiver, virksomhedsobligationer, gældsbeviser, skatkammerbeviser og statsobligationer). Primære markeder faciliteres af garantikonsortier.

4.5, 4.6, 4.7

Andre tjenester/aktiviteter/funktioner (1), (2) og (3)

Engrosfinansiering

Udlåns- og indlånsaktiviteter på engrosmarkeder til og fra finansielle modparter (kreditinstitutter og andre finansielle selskaber).

5.1

Låntagning

Låntagning på engrosmarkeder fra finansielle modparter (herunder gennem genkøbsaftaler, interbanklåntagning, gældsbreve, indlånsbeviser, pengemarkedsforeninger, kreditlinjer, gældsbreve med sikkerhed i konkrete aktiver og fiduciary deposits).

5.2

Derivater (aktiver)

Alle derivater med finansielle modparter, som holdes på aktivsiden i balancen. I modsætning til under »Kapitalmarkeder« omfatter derivater under »Engrosfinansiering« alle derivataftaler med finansielle modparter (ikke begrænset til højfrekvenshandel).

5.3

Udlån

Udlån på engrosmarkeder til finansielle modparter (herunder gennem omvendte repolån, gældsbreve, indlånsbeviser, pengemarkedsforeninger, kreditlinjer, gældsbreve med sikkerhed i konkrete aktiver og fiduciary deposits).

5.4

Derivater (forpligtelser)

Alle derivater med finansielle modparter, som holdes på passivsiden i balancen.

5.5, 5.6, 5.7

Andre typer produkter (1), (2) og (3)

Enhver funktion af den økonomiske funktion »Engrosfinansiering«, som ikke er omfattet af punkt 5.1-5.4.

II.7.2   Z 07.01 — Kritikalitetsvurdering af økonomiske funktioner (FUNC 1): Instrukser vedrørende specifikke positioner

| 40. | Dette skema skal indberettes én gang for hver medlemsstat (identificeret som »land«), hvor koncernen er aktiv. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Det dækker alle økonomiske funktioner udført i den pågældende medlemsstat af en hvilken som helst af koncernens enheder, uanset om denne funktion er en kritisk funktion eller ej.


  Række | Instrukser |
| --- | --- | --- |
| 0010-0380 | Økonomiske funktioner

  Økonomiske funktioner som defineret ovenfor |

41.

Række

Instrukser

0010-0380

Økonomiske funktioner

Økonomiske funktioner som defineret ovenfor

| Kolonne | Instrukser |
| --- | --- |
| 0010 | Beskrivelse af økonomisk funktion

  Når den økonomiske funktion er af typen »Andet« (funktion 1.5-1.7, 2.6-2.8, 3.7-3.9, 4.5-4.7, 5.5-5.7), gives en beskrivelse af funktionen. |
| 0020 | Markedsandel

  Skøn over instituttets eller koncernens markedsandel for så vidt angår den økonomiske funktion i det pågældende land. Som en procentdel af det samlede marked (pengebeløb). |
| 0030 | Pengebeløb

  Indholdet af denne kolonne afhænger af den økonomiske funktion.


  1. | Indskud
  Balanceværdi (inkl. påløbne renter) af indskud
  Referencer: FINREP, bilag III og IV, skema F 08.01, og bilag V, del 2, punkt 97. |

Kolonne

Instrukser

0010

Beskrivelse af økonomisk funktion

Når den økonomiske funktion er af typen »Andet« (funktion 1.5-1.7, 2.6-2.8, 3.7-3.9, 4.5-4.7, 5.5-5.7), gives en beskrivelse af funktionen.

0020

Markedsandel

Skøn over instituttets eller koncernens markedsandel for så vidt angår den økonomiske funktion i det pågældende land. Som en procentdel af det samlede marked (pengebeløb).

0030

Pengebeløb

Indholdet af denne kolonne afhænger af den økonomiske funktion.

1.

Indskud

Balanceværdi (inkl. påløbne renter) af indskud

Referencer: FINREP, bilag III og IV, skema F 08.01, og bilag V, del 2, punkt 97.

| 2. | Udlån
  Bruttobalanceværdien af ikke-værdiforringede og værdiforringede lån og forskud (inkl. påløbne renter). Udlånsbeholdningen bruges som proxy for forventede fremtidige udlån.
  Referencer: FINREP, bilag III og IV, skema F 04.04.01, og bilag V, del 1, punkt 34, litra b) |
| --- | --- |

2.

Udlån

Bruttobalanceværdien af ikke-værdiforringede og værdiforringede lån og forskud (inkl. påløbne renter). Udlånsbeholdningen bruges som proxy for forventede fremtidige udlån.

Referencer: FINREP, bilag III og IV, skema F 04.04.01, og bilag V, del 1, punkt 34, litra b)

| 3. | Betalinger, kontanter, afvikling, clearing, deponeringstjenester
  Som hovedregel indberettes gennemsnittet af de daglige transaktioner i løbet af året. Er dette ikke tilgængeligt, kan der indberettes et gennemsnit for en kortere periode (f.eks. et par måneder).
  Der skal specifikt for hver af disse funktioner oplyses om følgende værdier:


  — | Betalingstjenester (3.1 og 3.2): Værdien af sendte transaktioner |
| --- | --- | --- |

3.

Betalinger, kontanter, afvikling, clearing, deponeringstjenester

Som hovedregel indberettes gennemsnittet af de daglige transaktioner i løbet af året. Er dette ikke tilgængeligt, kan der indberettes et gennemsnit for en kortere periode (f.eks. et par måneder).

Der skal specifikt for hver af disse funktioner oplyses om følgende værdier:

—

Betalingstjenester (3.1 og 3.2): Værdien af sendte transaktioner

| — | (Referencer: Artikel 4, stk. 5, i direktiv (EU) 2015/2366. ECB/2013/43 (21)) |
| --- | --- |

—

(Referencer: Artikel 4, stk. 5, i direktiv (EU) 2015/2366. ECB/2013/43 (21))

| — | Kontanttjenester (3.3): Værdien af kontantautomat-transaktioner efter betydningen i ECB/2013/43, tabel 7, samt over-the-counter-kontanthævninger efter betydningen i ECB/2014/15 (22), tabel 4. |
| --- | --- |

—

Kontanttjenester (3.3): Værdien af kontantautomat-transaktioner efter betydningen i ECB/2013/43, tabel 7, samt over-the-counter-kontanthævninger efter betydningen i ECB/2014/15 (22), tabel 4.

| — | Værdipapirafviklingstjenester (3.4): Værdien af værdipapiroverførsler håndteret på vegne af kunder. Dette omfatter transaktioner afviklet vha. et værdipapirafviklingssystem eller afviklet internt af de indberettende institutter samt »free-of-payment«-transaktioner. |
| --- | --- |

—

Værdipapirafviklingstjenester (3.4): Værdien af værdipapiroverførsler håndteret på vegne af kunder. Dette omfatter transaktioner afviklet vha. et værdipapirafviklingssystem eller afviklet internt af de indberettende institutter samt »free-of-payment«-transaktioner.

| — | CCP-clearingtjenester (3.5): Positioner (eksponering), som de CCP'er, instituttet er medlem af, tager med instituttet på vegne af dets kunder. Angiv venligst den gennemsnitlige daglige værdi af åbne positioner i relation til kundeaktiviteter hos CCP'er. Er denne ikke tilgængelig, kan der indberettes gennemsnit for en kortere periode (f.eks. et par måneder). |
| --- | --- |

—

CCP-clearingtjenester (3.5): Positioner (eksponering), som de CCP'er, instituttet er medlem af, tager med instituttet på vegne af dets kunder. Angiv venligst den gennemsnitlige daglige værdi af åbne positioner i relation til kundeaktiviteter hos CCP'er. Er denne ikke tilgængelig, kan der indberettes gennemsnit for en kortere periode (f.eks. et par måneder).

| — | Deponeringstjenester (3.6): Værdien af aktiver i depot, baseret på dagsværdien. Andre opgørelsesgrundlag, herunder den nominelle værdi, kan anvendes, hvis dagsværdien ikke er tilgængelig. Hvis instituttet leverer tjenester til enheder, som f.eks. institutter for kollektiv investering eller pensionsfonde, kan de pågældende aktiver vises med den værdi, som disse enheder bruger, når de balancefører aktiverne. De indberettede beløb skal omfatte eventuelle påløbne renter.
  (Reference: FINREP, bilag III og IV, skema F 22.02, række 010) |
| --- | --- |

—

Deponeringstjenester (3.6): Værdien af aktiver i depot, baseret på dagsværdien. Andre opgørelsesgrundlag, herunder den nominelle værdi, kan anvendes, hvis dagsværdien ikke er tilgængelig. Hvis instituttet leverer tjenester til enheder, som f.eks. institutter for kollektiv investering eller pensionsfonde, kan de pågældende aktiver vises med den værdi, som disse enheder bruger, når de balancefører aktiverne. De indberettede beløb skal omfatte eventuelle påløbne renter.

(Reference: FINREP, bilag III og IV, skema F 22.02, række 010)

| 4. | Kapitalmarkeder
  Notionel værdi — Der indberettes kun for derivater (4.1-4.2): den nominelle bruttoværdi af alle transaktioner, der er gennemført, men endnu ikke afviklet på referencedatoen.
  Referencer: FINREP, bilag V, del 2, punkt 133, mht. definitionen; FINREP, bilag III, IV og V, mht. dataene.


  — | Derivater i alt (4.1-4.2): Skema F 10.00, kolonne 030, række 290. |
| --- | --- | --- |

4.

Kapitalmarkeder

Notionel værdi — Der indberettes kun for derivater (4.1-4.2): den nominelle bruttoværdi af alle transaktioner, der er gennemført, men endnu ikke afviklet på referencedatoen.

Referencer: FINREP, bilag V, del 2, punkt 133, mht. definitionen; FINREP, bilag III, IV og V, mht. dataene.

—

Derivater i alt (4.1-4.2): Skema F 10.00, kolonne 030, række 290.

| — | Derivater — OTC (4.1): Skema F 10.00, kolonne 030, række 300 + 310 + 320. |
| --- | --- |

—

Derivater — OTC (4.1): Skema F 10.00, kolonne 030, række 300 + 310 + 320.

| — | Aktiviteter på det sekundære marked (4.3). Balanceværdiaktiver — den balanceværdi, der balanceføres på aktivsiden inkl. påløbne renter [FINREP: Bilag V, del 1, punkt 27] for egenkapitalinstrumenter og gældsværdipapirer [FINREP: Bilag V, del 1, punkt 31] klassificeret som »Besiddes med handel for øje« [FINREP: Bilag V, del 1, punkt 15, litra a), og punkt 16, litra a)]. |
| --- | --- |

—

Aktiviteter på det sekundære marked (4.3). Balanceværdiaktiver — den balanceværdi, der balanceføres på aktivsiden inkl. påløbne renter [FINREP: Bilag V, del 1, punkt 27] for egenkapitalinstrumenter og gældsværdipapirer [FINREP: Bilag V, del 1, punkt 31] klassificeret som »Besiddes med handel for øje« [FINREP: Bilag V, del 1, punkt 15, litra a), og punkt 16, litra a)].

| — | Reference: FINREP: Bilag III, skema F 04.01, kolonne 010, række 010 + 060 + 120. |
| --- | --- |

—

Reference: FINREP: Bilag III, skema F 04.01, kolonne 010, række 010 + 060 + 120.

| — | Primære markeder (4.4): Gebyrindtægter — Gebyrer og provisioner modtaget for deltagelse i indgåelsen eller udstedelsen af værdipapirer, som instituttet ikke har leveret eller udstedt. |
| --- | --- |

—

Primære markeder (4.4): Gebyrindtægter — Gebyrer og provisioner modtaget for deltagelse i indgåelsen eller udstedelsen af værdipapirer, som instituttet ikke har leveret eller udstedt.

| — | Reference: FINREP: Bilag III og IV, skema F 22.01, kolonne 010, række 030 + 180. |
| --- | --- |

—

Reference: FINREP: Bilag III og IV, skema F 22.01, kolonne 010, række 030 + 180.

| 5. | Engrosfinansiering
  Brug bruttobalanceværdien som defineret i FINREP.
  Referencer: FINREP: Bilag V, del 1, punkt 34, FINREP: Bilag III og IV, skemaer:


  — | Låntagning (5.1): Skema F 20.06, kolonne 010, række 100 + 110, alle lande. |
| --- | --- | --- |

5.

Engrosfinansiering

Brug bruttobalanceværdien som defineret i FINREP.

Referencer: FINREP: Bilag V, del 1, punkt 34, FINREP: Bilag III og IV, skemaer:

—

Låntagning (5.1): Skema F 20.06, kolonne 010, række 100 + 110, alle lande.

| — | Derivater (aktiver) (5.2): Skema F 20.04, kolonne 010, række 010, alle lande. |
| --- | --- |

—

Derivater (aktiver) (5.2): Skema F 20.04, kolonne 010, række 010, alle lande.

| — | Udlån (5.3): Skema F 20.04, kolonne 010, række 170 + 180, alle lande. |
| --- | --- |

—

Udlån (5.3): Skema F 20.04, kolonne 010, række 170 + 180, alle lande.

| — | Derivater (forpligtelser) (5.4): Skema F 20.06, kolonne 010, række 010, alle lande. |
| --- | --- |

—

Derivater (forpligtelser) (5.4): Skema F 20.06, kolonne 010, række 010, alle lande.

0040

Numerisk indikator

Indholdet af denne kolonne afhænger af den økonomiske funktion.

| 1. | Indskud
  Samlet antal kunder, der har deponeret de indberettede værdier i pengebeløb. En kunde til mere end ét indskudsprodukt/én konto medregnes kun én gang. |
| --- | --- |

1.

Indskud

Samlet antal kunder, der har deponeret de indberettede værdier i pengebeløb. En kunde til mere end ét indskudsprodukt/én konto medregnes kun én gang.

| 2. | Udlån
  Samlet antal kunder. En kunde til flere låneprodukter/konti medregnes kun én gang. |
| --- | --- |

2.

Udlån

Samlet antal kunder. En kunde til flere låneprodukter/konti medregnes kun én gang.

| 3. | Betalinger, kontanter, afvikling, clearing, deponeringstjenester
  Som hovedregel indberettes gennemsnittet af de daglige transaktioner i løbet af året. Er dette ikke tilgængeligt, kan der indberettes gennemsnit for en kortere periode (f.eks. et par måneder).
  Der skal specifikt for hver af disse funktioner oplyses om følgende værdier:


  — | Betalingstjenester (3.1-3.2): Antal gennemførte transaktioner. |
| --- | --- | --- |

3.

Betalinger, kontanter, afvikling, clearing, deponeringstjenester

Som hovedregel indberettes gennemsnittet af de daglige transaktioner i løbet af året. Er dette ikke tilgængeligt, kan der indberettes gennemsnit for en kortere periode (f.eks. et par måneder).

Der skal specifikt for hver af disse funktioner oplyses om følgende værdier:

—

Betalingstjenester (3.1-3.2): Antal gennemførte transaktioner.

| — | Referencer: Artikel 4, stk. 5, i direktiv (EU) 2015/2366. ECB/2013/43. |
| --- | --- |

—

Referencer: Artikel 4, stk. 5, i direktiv (EU) 2015/2366. ECB/2013/43.

| — | Kontanttjenester (3.3): Antal kontantautomat-transaktioner efter betydningen i ECB/2013/43, tabel 7, samt over-the-counter-kontanthævninger efter betydningen i ECB/2014/15, tabel 4. |
| --- | --- |

—

Kontanttjenester (3.3): Antal kontantautomat-transaktioner efter betydningen i ECB/2013/43, tabel 7, samt over-the-counter-kontanthævninger efter betydningen i ECB/2014/15, tabel 4.

| — | Værdipapirafviklingstjenester (3.4): Antallet af værdipapiroverførselstransaktioner håndteret på vegne af kunder. Dette omfatter transaktioner afviklet vha. et værdipapirafviklingssystem eller afviklet internt af det indberettende institut/den indberettende koncern samt »free-of-payment«-transaktioner. |
| --- | --- |

—

Værdipapirafviklingstjenester (3.4): Antallet af værdipapiroverførselstransaktioner håndteret på vegne af kunder. Dette omfatter transaktioner afviklet vha. et værdipapirafviklingssystem eller afviklet internt af det indberettende institut/den indberettende koncern samt »free-of-payment«-transaktioner.

| 4. | Kapitalmarkeder
  Antal modparter eller transaktioner. For derivater (4.1-4.2) og sekundære markedsinstrumenter (4.3) det samlede antal modparter. For primære markeder (4.4) det samlede antal garanterede transaktioner. |
| --- | --- |

4.

Kapitalmarkeder

Antal modparter eller transaktioner. For derivater (4.1-4.2) og sekundære markedsinstrumenter (4.3) det samlede antal modparter. For primære markeder (4.4) det samlede antal garanterede transaktioner.

| 5. | Engrosfinansiering
  Samlet antal modparter. Hvis en modpart har mere end én konto og/eller mere end én transaktion, medregnes denne modpart kun én gang. |
| --- | --- |

5.

Engrosfinansiering

Samlet antal modparter. Hvis en modpart har mere end én konto og/eller mere end én transaktion, medregnes denne modpart kun én gang.

0050

Indvirkning på markedet

Anslået virkning af en pludselig afbrydelse af funktionen for tredjepart, finansielle markeder og realøkonomien, under hensyntagen til instituttets størrelse, markedsandel, eksterne og interne forbundethed, kompleksitet og grænseoverskridende aktiviteter.

Denne vurdering skal udtrykkes kvalitativt som høj »(H)«, mellemhøj »(MH)«, mellemlav »(ML)« eller lav »(L)«.

»H« vælges, hvis afbrydelsen har stor indvirkning på det nationale marked, »MH«, hvis indvirkningen er betydelig, »ML«, hvis indvirkningen er væsentlig, men begrænset, og »L«, hvis indvirkningen er lille.

0060

Substituerbarhed

Artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2016/778.

En funktion anses for substituerbar, hvis den kan erstattes på en acceptabel måde og inden for en rimelig tidsfrist, så man derved undgår systemiske problemer for realøkonomien og de finansielle markeder. Der skal tages hensyn til følgende:

| a) | strukturen på markedet for denne funktion og alternative leverandørers disponibilitet |
| --- | --- |

a)

strukturen på markedet for denne funktion og alternative leverandørers disponibilitet

| b) | andre leverandørers evne med hensyn til kapacitet, kravene vedrørende udførelse af den pågældende funktion og potentielle hindringer for adgang eller ekspansion |
| --- | --- |

b)

andre leverandørers evne med hensyn til kapacitet, kravene vedrørende udførelse af den pågældende funktion og potentielle hindringer for adgang eller ekspansion

| c) | andre leverandørers incitament til at påtage sig disse aktiviteter |
| --- | --- |

c)

andre leverandørers incitament til at påtage sig disse aktiviteter

| d) | den tid, som brugerne af tjenesten har behov for til at flytte over til den nye tjenesteyder, og omkostningerne ved at flytte, den tid, der er behov for, til at andre konkurrenter kan overtage funktionerne, og hvorvidt denne tid er passende til at forhindre betydelige forstyrrelser afhængigt af den pågældende tjeneste. |
| --- | --- |

d)

den tid, som brugerne af tjenesten har behov for til at flytte over til den nye tjenesteyder, og omkostningerne ved at flytte, den tid, der er behov for, til at andre konkurrenter kan overtage funktionerne, og hvorvidt denne tid er passende til at forhindre betydelige forstyrrelser afhængigt af den pågældende tjeneste.

Denne vurdering skal udtrykkes kvalitativt som høj »(H)«, mellemhøj »(MH)«, mellemlav »(ML)« eller lav »(L)«.

»H« vælges, hvis en funktion nemt kan udføres af en anden bank under sammenlignelige betingelser inden for en rimelig tidsramme

»L«, hvis en funktion ikke nemt eller hurtigt kan erstattes

»MH« og »ML« for mellemliggende tilfælde under hensyntagen til diverse dimensioner (bl.a. markedsandel, markedskoncentration, substitutionstid samt juridiske hindringer for og operationelle krav vedrørende adgang eller ekspansion).

0070

Kritisk funktion

I denne kolonne angives det, under hensyntagen til de kvantitative data og kritikalitetsindikatorerne i dette skema, hvorvidt den økonomiske funktion anses for at være kritisk på markedet for det pågældende land.

Angiv »Ja« eller »Nej«

II.7.3   Z 07.02 — Oversigt over kritiske funktioner pr. juridisk enhed (FUNC 2): Instrukser vedrørende specifikke positioner

| 42. | Dette skema indberettes for hele koncernen. Kun kritiske funktioner, der er identificeret som sådanne i {Z 07.01;070} (pr. medlemsstat), skal indberettes i dette skema. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kombinationen af værdier, der indberettes i kolonne 0010, 0020 og 0040 i dette skema, udgør en primær nøgle, som skal være unik for hver enkelt række i skemaet.


  Kolonne | Instrukser |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Land

  Landet, for hvilket funktionen er kritisk, som indberettet i Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0020 | ID

  ID for de kritiske funktioner som defineret i kapitel II.7.1 ovenfor og angivet i skema Z 07.01 (FUNC 1) |
| 0030 | Enhedens navn

  Navnet på den enhed, der udfører den kritiske funktion, som indberettet i Z 01.00 (ORG).
  Hvis flere enheder udfører den samme kritiske funktion i samme land, skal hver enkelt enhed indberettes i en separat række. |
| 0040 | Kode

  Koden for den enhed, der udfører den kritiske funktion, som indberettet i Z 01.00 — Organisatorisk struktur (ORG). |
| 0050 | Pengebeløb

  Den juridiske enheds bidrag (i pengebeløb) til pengebeløbet, jf. kolonne 0030 i skema Z 07.01 (FUNC 1) |

43.

Kolonne

Instrukser

0010

Land

Landet, for hvilket funktionen er kritisk, som indberettet i Z 07.01 (FUNC 1).

0020

ID

ID for de kritiske funktioner som defineret i kapitel II.7.1 ovenfor og angivet i skema Z 07.01 (FUNC 1)

0030

Enhedens navn

Navnet på den enhed, der udfører den kritiske funktion, som indberettet i Z 01.00 (ORG).

Hvis flere enheder udfører den samme kritiske funktion i samme land, skal hver enkelt enhed indberettes i en separat række.

0040

Kode

Koden for den enhed, der udfører den kritiske funktion, som indberettet i Z 01.00 — Organisatorisk struktur (ORG).

0050

Pengebeløb

Den juridiske enheds bidrag (i pengebeløb) til pengebeløbet, jf. kolonne 0030 i skema Z 07.01 (FUNC 1)

II.7.4   Z 07.03 — Oversigt over centrale forretningsområder pr. juridisk enhed (FUNC 3): Instrukser vedrørende specifikke positioner

| 44. | Kombinationen af værdier, der indberettes i kolonne 0020 og 0040 i dette skema, udgør en primær nøgle, som skal være unik for hver enkelt række i skemaet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Kun relevante juridiske enheder skal indberettes i dette skema.


  Kolonne | Instrukser |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Centralt forretningsområde

  Centralt forretningsområde i henhold til artikel 2, stk. 1, nr. 36), i direktiv 2014/59/EU og artikel 7 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/778. |
| 0020 | Forretningsområde-ID

  Unikt ID for det forretningsområde, der skal varetages af instituttet. |
| 0030 | Beskrivelse

  Beskrivelse af det centrale forretningsområde. |
| 0040 | Enhedens navn

  Navnet på den enhed, der varetager eller er en del af det centrale forretningsområde, som indberettet i Z 01.00 (ORG).
  Hvis flere enheder varetager eller er en del af det samme centrale forretningsområde, skal hver enkelt enhed indberettes i en separat række. |
| 0050 | Kode

  Koden for den enhed, der varetager eller er en del af det centrale forretningsområde, som rapporteret i Z 01.00 (ORG). |

45.

Kolonne

Instrukser

0010

Centralt forretningsområde

Centralt forretningsområde i henhold til artikel 2, stk. 1, nr. 36), i direktiv 2014/59/EU og artikel 7 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/778.

0020

Forretningsområde-ID

Unikt ID for det forretningsområde, der skal varetages af instituttet.

0030

Beskrivelse

Beskrivelse af det centrale forretningsområde.

0040

Enhedens navn

Navnet på den enhed, der varetager eller er en del af det centrale forretningsområde, som indberettet i Z 01.00 (ORG).

Hvis flere enheder varetager eller er en del af det samme centrale forretningsområde, skal hver enkelt enhed indberettes i en separat række.

0050

Kode

Koden for den enhed, der varetager eller er en del af det centrale forretningsområde, som rapporteret i Z 01.00 (ORG).

II.7.5   Z 07.04 — Oversigt over kritiske funktioner pr. centralt forretningsområde (FUNC 4): Instrukser vedrørende specifikke positioner

| 46. | Kombinationen af værdier, der indberettes i kolonne 0010, 0020 og 0040 i dette skema, udgør en primær nøgle, som skal være unik for hver enkelt række i skemaet. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Kun kritiske funktioner som identificeret i {Z 07.01;0070} skal indberettes i dette skema.


  Kolonne | Instrukser |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Land

  Landet, for hvilket funktionen er kritisk, som indberettet i Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0020 | Funktion-ID

  ID for de kritiske funktioner som defineret i kapitel II.7.1 ovenfor og angivet i skema Z 07.01 (FUNC 1) |
| 0030 | Centralt forretningsområde

  Centralt forretningsområde i henhold til artikel 2, stk. 1, nr. 36), i direktiv 2014/59/EU og artikel 7 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/778 af 2. februar 2016 som indberettet i skema Z 07.03 (FUNC 3). |
| 0040 | Forretningsområde-ID

  Unikt ID for det forretningsområde, der skal varetages af instituttet; samme ID som indberettet i skema Z 07.03 (FUNC 3). |

47.

Kolonne

Instrukser

0010

Land

Landet, for hvilket funktionen er kritisk, som indberettet i Z 07.01 (FUNC 1).

0020

Funktion-ID

ID for de kritiske funktioner som defineret i kapitel II.7.1 ovenfor og angivet i skema Z 07.01 (FUNC 1)

0030

Centralt forretningsområde

Centralt forretningsområde i henhold til artikel 2, stk. 1, nr. 36), i direktiv 2014/59/EU og artikel 7 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/778 af 2. februar 2016 som indberettet i skema Z 07.03 (FUNC 3).

0040

Forretningsområde-ID

Unikt ID for det forretningsområde, der skal varetages af instituttet; samme ID som indberettet i skema Z 07.03 (FUNC 3).

II.8   Z 08.00 — Kritiske tjenester (SERV)

II.8.1   Generelle instrukser

| 48. | De oplysninger, der skal inkluderes i dette skema, skal indberettes én gang for hele koncernen og skal opregne kritiske tjenester modtaget af en hvilken som helst enhed i koncernen og knytter dem til de kritiske funktioner, der udføres af koncernen. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Ved kritiske tjenester forstås de underliggende aktiviteter og tjenester, der udføres for én (specialiserede tjenester) eller flere forretningsenheder eller juridiske enheder (delte tjenester) i koncernen, og som er nødvendige for udførelsen af en eller flere kritiske funktioner. Kritiske tjenester kan udføres af enheder i koncernen (intern tjeneste) eller outsources til en ekstern leverandør (ekstern tjeneste). En tjeneste betragtes som kritisk, hvis en forstyrrelse heraf kan udgøre en alvorlig hindring for eller helt forhindre udførelsen af kritiske funktioner, fordi de er uløseligt forbundet med de kritiske funktioner, som et institut udfører for tredjepart. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Tjenester, der udelukkende udføres internt for en juridisk enhed, indberettes ikke i dette skema. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Tjenester, der ikke har en væsentlig indvirkning på kritiske funktioner, indberettes ikke i dette skema. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kombinationen af værdier, der indberettes i kolonne 0005, 0010, 0030, 0050, 0070 og 0080 i dette skema, udgør en primær nøgle, som skal være unik for hver enkelt række i skemaet. |
| --- | --- |

52.

II.8.2   Instrukser vedrørende specifikke positioner

| Kolonne | Instrukser |
| --- | --- |
| 0005 | Identifikator |
| 0010 | Type tjeneste

  Som type tjeneste angives en af nedenstående typer af tjenester.
  Om muligt angives underkategorien (2-cifret identifikation). Hvis der ikke findes en underkategori, eller hvis der ikke er en underkategori, der præcist beskriver den tjeneste, der leveres af instituttet, indberettes hovedkategorien (1-cifret identifikation).


  1. | HR-support


  1.1. | Personaleadministration, herunder kontraktforvaltning og aflønning |

Kolonne

Instrukser

0005

Identifikator

0010

Type tjeneste

Som type tjeneste angives en af nedenstående typer af tjenester.

Om muligt angives underkategorien (2-cifret identifikation). Hvis der ikke findes en underkategori, eller hvis der ikke er en underkategori, der præcist beskriver den tjeneste, der leveres af instituttet, indberettes hovedkategorien (1-cifret identifikation).

1.

HR-support

1.1.

Personaleadministration, herunder kontraktforvaltning og aflønning

| 1.2. | Intern kommunikation |
| --- | --- |

1.2.

Intern kommunikation

| 2. | Informationsteknologi


  2.1. | IT- og kommunikationshardware |
| --- | --- | --- |

2.

Informationsteknologi

2.1.

IT- og kommunikationshardware

| 2.2. | Datalagring og -behandling |
| --- | --- |

2.2.

Datalagring og -behandling

| 2.3. | Anden IT-infrastruktur, arbejdsstationer, telekommunikation, servere, datacentre og dermed beslægtede tjenester |
| --- | --- |

2.3.

Anden IT-infrastruktur, arbejdsstationer, telekommunikation, servere, datacentre og dermed beslægtede tjenester

| 2.4. | Administration af softwarelicenser og applikationssoftware |
| --- | --- |

2.4.

Administration af softwarelicenser og applikationssoftware

| 2.5. | Adgang til eksterne leverandører, navnlig data- og infrastrukturleverandører |
| --- | --- |

2.5.

Adgang til eksterne leverandører, navnlig data- og infrastrukturleverandører

| 2.6. | Vedligeholdelse af programmer, herunder vedligeholdelse af softwareprogrammer og tilknyttede datastrømme |
| --- | --- |

2.6.

Vedligeholdelse af programmer, herunder vedligeholdelse af softwareprogrammer og tilknyttede datastrømme

| 2.7. | Rapportgenerering, interne informationsstrømme og databaser |
| --- | --- |

2.7.

Rapportgenerering, interne informationsstrømme og databaser

| 2.8. | Brugersupport |
| --- | --- |

2.8.

Brugersupport

| 2.9. | Nød- og katastrofeberedskab |
| --- | --- |

2.9.

Nød- og katastrofeberedskab

| 3. | Transaktionsbehandling, herunder juridiske transaktionsrelaterede spørgsmål, navnlig bekæmpelse af pengehvidvaskning |
| --- | --- |

3.

Transaktionsbehandling, herunder juridiske transaktionsrelaterede spørgsmål, navnlig bekæmpelse af pengehvidvaskning

| 4. | Fast ejendom og levering eller forvaltning af faciliteter og tilhørende faciliteter


  4.1. | Kontorlokaler og oplagring |
| --- | --- | --- |

4.

Fast ejendom og levering eller forvaltning af faciliteter og tilhørende faciliteter

4.1.

Kontorlokaler og oplagring

| 4.2. | Intern facilitetsforvaltning |
| --- | --- |

4.2.

Intern facilitetsforvaltning

| 4.3. | Sikkerhed og adgangskontrol |
| --- | --- |

4.3.

Sikkerhed og adgangskontrol

| 4.4. | Forvaltning af ejendomsportefølje |
| --- | --- |

4.4.

Forvaltning af ejendomsportefølje

| 4.5. | Andet, angiv nærmere |
| --- | --- |

4.5.

Andet, angiv nærmere

| 5. | Juridiske tjenester og compliancefunktioner


  5.1. | Juridisk støtte til virksomheder |
| --- | --- | --- |

5.

Juridiske tjenester og compliancefunktioner

5.1.

Juridisk støtte til virksomheder

| 5.2. | Forretnings- og transaktionsrelaterede juridiske tjenester |
| --- | --- |

5.2.

Forretnings- og transaktionsrelaterede juridiske tjenester

| 5.3. | Compliancesupport |
| --- | --- |

5.3.

Compliancesupport

| 6. | Likviditetsrelaterede tjenester


  6.1. | Koordinering, administration og styring af likviditet |
| --- | --- | --- |

6.

Likviditetsrelaterede tjenester

6.1.

Koordinering, administration og styring af likviditet

| 6.2. | Koordination, administration og styring af refinansiering af enheder, herunder forvaltning af sikkerhedsstillelse |
| --- | --- |

6.2.

Koordination, administration og styring af refinansiering af enheder, herunder forvaltning af sikkerhedsstillelse

| 6.3. | Indberetningsfunktion, navnlig med hensyn til tilsynsretlige likviditetskrav |
| --- | --- |

6.3.

Indberetningsfunktion, navnlig med hensyn til tilsynsretlige likviditetskrav

| 6.4. | Koordination, administration og forvaltning af mellem- og langfristede finansieringsprogrammer samt refinansiering af koncernenheder |
| --- | --- |

6.4.

Koordination, administration og forvaltning af mellem- og langfristede finansieringsprogrammer samt refinansiering af koncernenheder

| 6.5. | Koordination, administration og forvaltning af refinansiering, navnlig kortfristede udstedelser |
| --- | --- |

6.5.

Koordination, administration og forvaltning af refinansiering, navnlig kortfristede udstedelser

| 7. | Trading/forvaltning af aktiver


  7.1. | Transaktionsbehandling: Behandling af handler (trade capture), udformning, realisering, servicering af handelsprodukter |
| --- | --- | --- |

7.

Trading/forvaltning af aktiver

7.1.

Transaktionsbehandling: Behandling af handler (trade capture), udformning, realisering, servicering af handelsprodukter

| 7.2. | Bekræftelse, afregning, betaling |
| --- | --- |

7.2.

Bekræftelse, afregning, betaling

| 7.3. | Positions- og modpartsforvaltning, for så vidt angår dataindberetning og forbindelser med modparter |
| --- | --- |

7.3.

Positions- og modpartsforvaltning, for så vidt angår dataindberetning og forbindelser med modparter

| 7.4. | Positionsstyring (risiko og afstemning) |
| --- | --- |

7.4.

Positionsstyring (risiko og afstemning)

| 8. | Risikostyring og værdiansættelse


  8.1. | Risikostyring efter central- eller forretningsområde eller risikotype |
| --- | --- | --- |

8.

Risikostyring og værdiansættelse

8.1.

Risikostyring efter central- eller forretningsområde eller risikotype

| 8.2. | Generering af risikorapporter |
| --- | --- |

8.2.

Generering af risikorapporter

| 9. | Regnskabsføring


  9.1. | Indberetning i henhold til love og forskrifter |
| --- | --- | --- |

9.

Regnskabsføring

9.1.

Indberetning i henhold til love og forskrifter

| 9.2. | Værdiansættelse, navnlig af markedspositioner |
| --- | --- |

9.2.

Værdiansættelse, navnlig af markedspositioner

| 9.3. | Ledelsesrapportering |
| --- | --- |

9.3.

Ledelsesrapportering

| 10. | Håndtering af kontanter |
| --- | --- |

10.

Håndtering af kontanter

0020-0030

Modtager af tjenesten

Enhed i koncernen, som modtager den kritiske tjeneste indberettet i kolonne 0010 fra en anden koncernenhed eller den eksterne leverandør indberettet i kolonne 0040-0050.

0020

Enhedens navn

Må ikke være det samme navn som det, der er angivet i kolonne 0040.

0030

Kode

Entydig identifikator for den juridiske enhed i kolonne 0020 som indberettet i skema Z 01.00 (ORG)

Må ikke være den samme identifikator som den, der er angivet i kolonne 0050

0040-0050

Tjenesteyder

Den juridiske enhed (intern eller ekstern), som leverer den kritiske tjeneste indberettet i kolonne 0010 til en koncernenhed.

0040

Enhedens navn

Må ikke være det samme navn som det, der er angivet i kolonne 0020.

0050

Kode

Entydig identifikator for den juridiske enhed i kolonne 0040. Må ikke være den samme identifikator som den, der er angivet i kolonne 0030.

Hvis tjenesteyderen er en koncernenhed, skal koden være de samme som den, der er angivet i skema Z 01.00 (ORG).

Hvis tjenesteyderen ikke er en koncernenhed, er den pågældende enheds kode:

| — | for institutter den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode |
| --- | --- |

—

for institutter den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode

| — | For andre enheder den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode eller, hvis denne ikke foreligger, en kode fastsat i henhold til ensartet kodificering i Unionen eller, hvis en sådan ikke foreligger, en national kode. |
| --- | --- |

—

For andre enheder den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode eller, hvis denne ikke foreligger, en kode fastsat i henhold til ensartet kodificering i Unionen eller, hvis en sådan ikke foreligger, en national kode.

Koden skal være unik og skal anvendes konsekvent i alle skemaerne.

0060

Del af koncernen

»Ja« — hvis tjenesten leveres af en enhed i koncernen (»intern«)

»Nej« — hvis tjenesten leveres af en enhed uden for koncernen (ekstern)

0070-0080

Kritisk funktion

Den kritiske funktion, hvis udførelse en forstyrrelse af den kritiske tjeneste ville udgøre en alvorlig hindring for eller helt forhindre. Der skal være tale om en af de funktioner, der vurderes som kritisk i skema Z 07.01 (FUNC 1).

0070

Land

Medlemsstat, for hvilken funktionen er kritisk, som indberettet i Z 07.01 (FUNC 1)

0080

ID

ID for de kritiske funktioner som defineret i kapitel II.7.1 ovenfor og angivet i skema Z 07.01 (FUNC 1)

0090

Substitution — estimeret tid

Skøn over den tid, der er nødvendig til at erstatte en leverandør med en anden i sammenligneligt omfang for så vidt angår formålet med, kvaliteten af og udgifterne til den modtagne tjeneste.

Angiv en af følgende værdier:

| — | »1 dag-1 uge«, hvis substitutionstiden ikke er over en uge |
| --- | --- |

—

»1 dag-1 uge«, hvis substitutionstiden ikke er over en uge

| — | »1 uge-1 måned«, hvis substitutionstiden er over en uge, men ikke over en måned |
| --- | --- |

—

»1 uge-1 måned«, hvis substitutionstiden er over en uge, men ikke over en måned

| — | »1-6 måneder«, hvis substitutionstiden er over en måned, men ikke over seks måneder |
| --- | --- |

—

»1-6 måneder«, hvis substitutionstiden er over en måned, men ikke over seks måneder

| — | »6-12 måneder«, hvis substitutionstiden er over seks måneder, men ikke over et år |
| --- | --- |

—

»6-12 måneder«, hvis substitutionstiden er over seks måneder, men ikke over et år

| — | »Over 1 år«, hvis substitutionstiden er over et år. |
| --- | --- |

—

»Over 1 år«, hvis substitutionstiden er over et år.

0100

Adgang til aftaler — estimeret tid

Skøn over den tid, der er nødvendig til at indhente følgende oplysninger om den aftale, der regulerer tjenesten, efter anmodning fra afviklingsmyndigheden:

| — | aftalens varighed |
| --- | --- |

—

aftalens varighed

| — | aftaleparterne (kontraktudfærdigende part, leverandør, kontaktpersoner) og lovgivning, de er omfattet af |
| --- | --- |

—

aftaleparterne (kontraktudfærdigende part, leverandør, kontaktpersoner) og lovgivning, de er omfattet af

| — | tjenestens art (dvs. kort beskrivelse af arten af transaktionen mellem parterne, herunder priser) |
| --- | --- |

—

tjenestens art (dvs. kort beskrivelse af arten af transaktionen mellem parterne, herunder priser)

| — | hvorvidt den samme tjeneste kan tilbydes af en anden intern/ekstern leverandør (med angivelse af navne på sådanne mulige leverandører) |
| --- | --- |

—

hvorvidt den samme tjeneste kan tilbydes af en anden intern/ekstern leverandør (med angivelse af navne på sådanne mulige leverandører)

| — | lovgivning, som aftalen er omfattet af |
| --- | --- |

—

lovgivning, som aftalen er omfattet af

| — | afdeling med ansvar for de vigtigste transaktioner, der er omfattet af aftalen |
| --- | --- |

—

afdeling med ansvar for de vigtigste transaktioner, der er omfattet af aftalen

| — | vigtigste sanktioner i henhold til aftalen i tilfælde af suspension eller forsinkelse af betalinger |
| --- | --- |

—

vigtigste sanktioner i henhold til aftalen i tilfælde af suspension eller forsinkelse af betalinger

| — | forhold, der udløser førtidig opsigelse, og tidsmæssige rammer for opsigelse |
| --- | --- |

—

forhold, der udløser førtidig opsigelse, og tidsmæssige rammer for opsigelse

| — | operationel support efter opsigelse af aftalen |
| --- | --- |

—

operationel support efter opsigelse af aftalen

| — | relevans — kritiske funktioner og forretningsområder |
| --- | --- |

—

relevans — kritiske funktioner og forretningsområder

Angiv en af følgende værdier:

| — | 1 dag |
| --- | --- |

—

1 dag

| — | 1 dag-1 uge |
| --- | --- |

—

1 dag-1 uge

| — | Over 1 uge |
| --- | --- |

—

Over 1 uge

| — | Tjenesten er ikke reguleret ved aftale |
| --- | --- |

—

Tjenesten er ikke reguleret ved aftale

0110

Lovvalg

ISO-koden for det land, hvis lovgivning regulerer aftalen.

0120

Afviklingssikker aftale

Afspejler vurderingen af, om aftalen vil kunne videreføres og overføres i tilfælde af afvikling.

Der skal i vurderingen bl.a. tages hensyn til følgende:

| — | enhver klausul, der ville give en modpart ret til at opsige aftalen udelukkende som følge af afvikling, foranstaltninger til tidlig indgriben eller scenarier dækket af tværgående misligholdelsesklausuler (cross default), selv om materielle forpligtelser fortsat blev opfyldt |
| --- | --- |

—

enhver klausul, der ville give en modpart ret til at opsige aftalen udelukkende som følge af afvikling, foranstaltninger til tidlig indgriben eller scenarier dækket af tværgående misligholdelsesklausuler (cross default), selv om materielle forpligtelser fortsat blev opfyldt

| — | enhver klausul, der ville give en modpart ret til at ændre tjenesteydelsesvilkårene udelukkende som følge af afvikling, tidlig indgriben eller scenarier dækket af tværgående misligholdelsesklausuler (cross default), selv om materielle forpligtelser fortsat blev opfyldt |
| --- | --- |

—

enhver klausul, der ville give en modpart ret til at ændre tjenesteydelsesvilkårene udelukkende som følge af afvikling, tidlig indgriben eller scenarier dækket af tværgående misligholdelsesklausuler (cross default), selv om materielle forpligtelser fortsat blev opfyldt

| — | anerkendelse (i aftalen) om afviklingsmyndighedernes ret til suspension. |
| --- | --- |

—

anerkendelse (i aftalen) om afviklingsmyndighedernes ret til suspension.

Angiv en af følgende værdier:

| — | »Ja« — hvis aftalen vurderes at være afviklingssikker |
| --- | --- |

—

»Ja« — hvis aftalen vurderes at være afviklingssikker

| — | »Nej« — hvis aftalen ikke vurderes at være afviklingssikker |
| --- | --- |

—

»Nej« — hvis aftalen ikke vurderes at være afviklingssikker

| — | »Ikke vurderet« — hvis der ikke er foretaget en vurdering |
| --- | --- |

—

»Ikke vurderet« — hvis der ikke er foretaget en vurdering

II.9   Z 09.00 — FMI-tjenester — Udbydere og brugere — Oversigt pr. kritisk funktion

II.9.1   Generelt

| 53. | I dette skema identificeres clearing-, betalings-, værdipapirafviklings- og deponeringsaktiviteter, -funktioner eller tjenester, for hvilke det gælder, at afbrydelse af dem vil kunne udgøre en alvorlig hindring for eller helt forhindre udførelsen af en eller flere kritiske funktioner. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Dette skema indberettes én gang for hele instituttet eller koncernen. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Kun finansielle markedsinfrastrukturer, for hvilke det gælder, at forstyrrelse af dem ville udgøre en alvorlig hindring for eller helt forhindre udførelsen af en kritisk funktion, skal angives. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Kombinationen af værdier, der indberettes i kolonne 0020, 0030, 0040, 0070 og 0100 i dette skema, udgør en primær nøgle, som skal være unik for hver enkelt række i skemaet. |
| --- | --- |

56.

II.9.2   Instrukser vedrørende specifikke positioner

| Kolonne | Instrukser |
| --- | --- |
| 0010-0020 | Bruger

  Koncernenhed, der benytter sig af betalings-, deponerings, afviklings-, clearing- eller transaktionsregistertjenester, som indberettet i Z 01.00 — Organisatorisk struktur (ORG). |
| 0010 | Enhedens navn

  Navnet på den enhed, der benytter sig af betalings-, deponerings-, afviklings-, clearing- eller transaktionsregistertjenester, som indberettet i Z 01.00 — Organisatorisk struktur (ORG).
  Kun enheder identificeret som enheder, der udfører kritiske funktioner, i Z 07.02 indberettes. |
| 0020 | Kode

  Koden for den enhed, der benytter sig af betalings-, deponerings-, afviklings-, clearing- eller transaktionsregistertjenester, som indberettet i Z 01.00 — Organisatorisk struktur (ORG). |
| 0030-0040 | Kritisk funktion

  Kritisk funktion, som udføres af enheden, og hvis udførelse en forstyrrelse af adgangen til betalings-, deponerings-, afviklings-, clearing- eller transaktionsregistertjenester ville udgøre en hindring for eller forhindre. |
| 0030 | Land

  Landet, for hvilket funktionen er kritisk, som indberettet i Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0040 | ID

  ID for de kritiske funktioner som defineret i kapitel II.7.1 ovenfor og angivet i skema Z 07.01 (FUNC 1) |
| 0050-0070 | Finansiel markedsinfrastruktur (FMI)

  Reference: CPMI, Principles for financial market infrastructures
  Et multilateralt system for deltagende finansieringsinstitutter, herunder systemoperatøren, der anvendes i forbindelse med registrering, clearing eller afvikling af betalinger, værdipapirer, derivater eller andre finansielle transaktioner. |
| 0050 | Systemtype

  Angiv en af følgende værdier:


  »PS« | Betalingssystem |
| »(I) CSD« | (International) værdipapircentral, herunder (internationale) værdipapircentraler, der leverer afviklingstjenester (internt eller vha. outsourcing) |
| »SSS« | Værdipapirafviklingssystem uden deponering |
| »CCP-Securities« | Central modpart for værdipapirclearing |
| »CCP-Derivatives« | Central modpart for derivatclearing |
| »TR« | Transaktionsregister |
| »Andet« | når FMI'ens systemtype ikke matcher nogen af de foruddefinerede typer ovenfor |
| »NA« | når kritiske betalings-, clearing-, afviklings- eller deponeringstjenester leveres af en enhed, der ikke er en finansiel markedsinfrastruktur nævnt ovenfor, f.eks. depotbanker. |

Kolonne

Instrukser

0010-0020

Bruger

Koncernenhed, der benytter sig af betalings-, deponerings, afviklings-, clearing- eller transaktionsregistertjenester, som indberettet i Z 01.00 — Organisatorisk struktur (ORG).

0010

Enhedens navn

Navnet på den enhed, der benytter sig af betalings-, deponerings-, afviklings-, clearing- eller transaktionsregistertjenester, som indberettet i Z 01.00 — Organisatorisk struktur (ORG).

Kun enheder identificeret som enheder, der udfører kritiske funktioner, i Z 07.02 indberettes.

0020

Kode

Koden for den enhed, der benytter sig af betalings-, deponerings-, afviklings-, clearing- eller transaktionsregistertjenester, som indberettet i Z 01.00 — Organisatorisk struktur (ORG).

0030-0040

Kritisk funktion

Kritisk funktion, som udføres af enheden, og hvis udførelse en forstyrrelse af adgangen til betalings-, deponerings-, afviklings-, clearing- eller transaktionsregistertjenester ville udgøre en hindring for eller forhindre.

0030

Land

Landet, for hvilket funktionen er kritisk, som indberettet i Z 07.01 (FUNC 1).

0040

ID

ID for de kritiske funktioner som defineret i kapitel II.7.1 ovenfor og angivet i skema Z 07.01 (FUNC 1)

0050-0070

Finansiel markedsinfrastruktur (FMI)

Reference: CPMI, Principles for financial market infrastructures

Et multilateralt system for deltagende finansieringsinstitutter, herunder systemoperatøren, der anvendes i forbindelse med registrering, clearing eller afvikling af betalinger, værdipapirer, derivater eller andre finansielle transaktioner.

0050

Systemtype

Angiv en af følgende værdier:

»PS«

Betalingssystem

»(I) CSD«

(International) værdipapircentral, herunder (internationale) værdipapircentraler, der leverer afviklingstjenester (internt eller vha. outsourcing)

»SSS«

Værdipapirafviklingssystem uden deponering

»CCP-Securities«

Central modpart for værdipapirclearing

»CCP-Derivatives«

Central modpart for derivatclearing

»TR«

Transaktionsregister

»Andet«

når FMI'ens systemtype ikke matcher nogen af de foruddefinerede typer ovenfor

»NA«

når kritiske betalings-, clearing-, afviklings- eller deponeringstjenester leveres af en enhed, der ikke er en finansiel markedsinfrastruktur nævnt ovenfor, f.eks. depotbanker.

0060

Navn

Den finansielle markedsinfrastrukturs forretningsmæssige navn

Denne kolonne udfyldes ikke, hvis der er angivet »NA« i kolonne 0050.

0070

FMI-kode

FMI'ens kode. Hvis den foreligger, angives den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode. Hvis LEI-koden ikke foreligger, en kode fastsat i henhold til ensartet kodificering i Unionen eller, hvis en sådan ikke foreligger, en national kode.

Denne kolonne udfyldes ikke, hvis der er angivet »NA« i kolonne 0050.

0080

Deltagelsesform

Angiv en af følgende værdier:

| »Direkte« | i tilfælde af direkte medlemskab eller direkte deltagelse |
| --- | --- |
| »Indirekte« | i tilfælde af indirekte medlemskab eller indirekte deltagelse |
| »NA« | hvis der er angivet »NA« i kolonne 0050. |

»Direkte«

i tilfælde af direkte medlemskab eller direkte deltagelse

»Indirekte«

i tilfælde af indirekte medlemskab eller indirekte deltagelse

»NA«

hvis der er angivet »NA« i kolonne 0050.

0090

Navn

Formidlerens forretningsmæssige navn, hvis der er angivet »Indirekte« eller »NA« i kolonne 0080.

Hvis der er angivet »Direkte« i kolonne 0080, angives »NA« (ikke relevant).

Formidleren kan enten være en del af den koncern, som den indberettende enhed tilhører, eller et andet kreditinstitut uden tilknytning til denne koncern.

En formidler kan være en virksomhed, der udbyder clearing-, betalings-, værdipapirafviklings- og/eller deponeringstjenester til andre virksomheder (især når »NA« er angivet i kolonne 0050); den pågældende kan være et direkte medlem af en eller flere FMI'er og give indirekte adgang til de tjenester, der udbydes af den eller de pågældende FMI'er (især når der er angivet »Indirekte« i kolonne 0080).

0100

Kode

Formidlerens kode. Hvis den foreligger, angives den 20-cifrede, alfanumeriske LEI-kode. Hvis LEI-koden ikke foreligger, en kode fastsat i henhold til ensartet kodificering i Unionen eller, hvis en sådan ikke foreligger, en national kode.

Hvis der er angivet »Direkte« i kolonne 0090, angives »NA« (ikke relevant).

0110

Beskrivelse af tjenesten

Beskrivelse af tjenesten, hvis der er angivet »Andet« eller »NA« ud for »Systemtype« i kolonne 050.

0120

Lovvalg

Identifikation med tobogstavskoden efter ISO 3166-1-standarden for det land, hvis lovgivning regulerer adgangen til FMI'en.

I tilfælde af direkte medlemskab eller direkte deltagelse er det lovvalget for aftalen mellem den finansielle markedsinfrastruktur og brugeren, der skal angives. I tilfælde af indirekte medlemskab eller indirekte deltagelse er det lovvalget for aftalen mellem det repræsenterende institut og brugeren, der skal angives.

II.10   Kritiske informationssystemer

II.10.1   Generelt

| 57. | Denne del består af følgende skemaer:


  a) | Z 10.01 — Kritiske informationssystemer (generelle oplysninger) (CIS 1), som opregner alle kritiske informationssystemer i koncernen |
| --- | --- | --- |

57.

a)

Z 10.01 — Kritiske informationssystemer (generelle oplysninger) (CIS 1), som opregner alle kritiske informationssystemer i koncernen

| b) | Z 10.02 — Oversigt over kritiske informationssystemer (CIS 2), som viser de kritiske informationssystemers fordeling på brugerenheder i koncernen og kritiske funktioner. |
| --- | --- |

b)

Z 10.02 — Oversigt over kritiske informationssystemer (CIS 2), som viser de kritiske informationssystemers fordeling på brugerenheder i koncernen og kritiske funktioner.

| 58. | Ved kritisk informationssystem (»CIS«) forstås en IT-applikation eller software, der understøtter en kritisk tjeneste, og for hvilken det gælder, at forstyrrelse af den ville udgøre en alvorlig hindring for eller forhindre udførelsen af en kritisk funktion. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Disse skemaer indberettes for hele koncernen. |
| --- | --- |

59.

II.10.2   Z 10.01 — Kritiske informationssystemer (generelle oplysninger) (CIS 1): Instrukser vedrørende specifikke positioner

| 60. | Værdien, der indberettes i kolonne 0010 i dette skema, udgør en primær nøgle, som skal være unik for hver enkelt række i skemaet.


  Kolonne | Instrukser |
| --- | --- | --- |
| 0010-0040 | Kritisk informationssystem |
| 0010 | Systemidentifikationskode

  Systemidentifikationskoden er et akronym fastsat af instituttet, som entydigt identificerer det kritiske informationssystem.
  Dette er en rækkeidentifikator, som skal være unik for hver enkelt række i skemaet. |
| 0020 | Systemnavn

  Systemets kommercielle eller interne navn. |
| 0030 | Systemtype

  Angiv en af følgende værdier:


  — | »Specialudviklet software til business support«
  Applikationer udviklet i overensstemmelse med detaljerede virksomhedsspecifikationer. Kan være udviklet internt eller af eksterne kontrahenter, men altid med henblik på business support. |

60.

Kolonne

Instrukser

0010-0040

Kritisk informationssystem

0010

Systemidentifikationskode

Systemidentifikationskoden er et akronym fastsat af instituttet, som entydigt identificerer det kritiske informationssystem.

Dette er en rækkeidentifikator, som skal være unik for hver enkelt række i skemaet.

0020

Systemnavn

Systemets kommercielle eller interne navn.

0030

Systemtype

Angiv en af følgende værdier:

—

»Specialudviklet software til business support«

Applikationer udviklet i overensstemmelse med detaljerede virksomhedsspecifikationer. Kan være udviklet internt eller af eksterne kontrahenter, men altid med henblik på business support.

| — | »Indkøbt standardsoftware«
  Applikationer indkøbt på markedet — som regel solgt af/med licens fra en sælger — som ikke er blevet ændret i form af brugertilpasning til organisationens aktiviteter. Applikationer, der er blevet underkastet almindelig konfiguration, er omfattet af denne kategori. |
| --- | --- |

—

»Indkøbt standardsoftware«

Applikationer indkøbt på markedet — som regel solgt af/med licens fra en sælger — som ikke er blevet ændret i form af brugertilpasning til organisationens aktiviteter. Applikationer, der er blevet underkastet almindelig konfiguration, er omfattet af denne kategori.

| — | »Indkøbt software tilpasset brugerbehov«
  Applikationer indkøbt på markedet, men hvor sælgeren (eller dennes repræsentant) har udviklet en særlig version med henblik på den pågældende virksomhed. Denne særlige version er karakteriseret ved ændringer i applikationens funktionsmåde, nye funktioner eller ikke-standardiserede plug-ins udviklet i overensstemmelse med organisationens virksomhed. |
| --- | --- |

—

»Indkøbt software tilpasset brugerbehov«

Applikationer indkøbt på markedet, men hvor sælgeren (eller dennes repræsentant) har udviklet en særlig version med henblik på den pågældende virksomhed. Denne særlige version er karakteriseret ved ændringer i applikationens funktionsmåde, nye funktioner eller ikke-standardiserede plug-ins udviklet i overensstemmelse med organisationens virksomhed.

| — | »Applikation/Ekstern portal«
  Eksterne portaler eller applikationer leveret af tredjemand, typisk partnere, der giver adgang til de tjenester, de udbyder. Normalt falder de uden for anvendelsesområdet for organisationens informationssystemforvaltning og installeres, vedligeholdes og forvaltes af partneren selv. Sådanne applikationer har ofte form af portaler (tilgængelige via internettet eller private netværk), og selv om de ikke er omfattet af anvendelsesområdet for organisationens informationssystemforvaltningstjenester, er de vigtige (eller kritiske) for visse forretningsfunktioner. |
| --- | --- |

—

»Applikation/Ekstern portal«

Eksterne portaler eller applikationer leveret af tredjemand, typisk partnere, der giver adgang til de tjenester, de udbyder. Normalt falder de uden for anvendelsesområdet for organisationens informationssystemforvaltning og installeres, vedligeholdes og forvaltes af partneren selv. Sådanne applikationer har ofte form af portaler (tilgængelige via internettet eller private netværk), og selv om de ikke er omfattet af anvendelsesområdet for organisationens informationssystemforvaltningstjenester, er de vigtige (eller kritiske) for visse forretningsfunktioner.

0040

Beskrivelse

Beskrivelse af hovedformålet med informationssystemet i virksomhedssammenhæng.

0050-0060

Koncernenhed, der er ansvarlig for systemet

0050

Enhedens navn

Navnet på den juridiske enhed, der er ansvarlig for systemet inden for koncernen.

Dette er den enhed, der er overordnet ansvarlig for indkøb, udvikling, integration, ændring, drift, vedligeholdelse og tilbagetrækning af et informationssystem og er en nøglebidragyder i forbindelse med udvikling af specifikationer for systemets udformning, der skal sikre, at sikkerheden og brugernes operationelle behov dokumenteres, testes og implementeres.

0060

Kode

Koden for den juridiske enhed, der er ansvarlig for systemet i koncernen, som indberettet i Z 01.00 — Organisatorisk struktur (ORG).

II.10.3   Z 10-02 — Oversigt over informationssystemer (CIS 2): Instrukser vedrørende specifikke positioner

| 61. | Kombinationen af værdier, der indberettes i kolonne 0010, 0030, 0040, 0050 og 0060 i dette skema, udgør en primær nøgle, som skal være unik for hver enkelt række i skemaet.


  Kolonne | Instrukser |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Systemidentifikationskode

  Informationssystemets identifikationskode som indberettet i kolonne 010 i skema Z 10.01 (CIS 1). |
| 0020-0030 | Koncernenhed, der bruger systemet

  Den enhed, der bruger systemet inden for koncernen (»bruger«). Hvis der er flere brugere, skal der indberettes en separat række for hver bruger af det samme informationssystem. |
| 0020 | Enhedens navn

  Brugerenhedens navn som indberettet i Z 01.00 (ORG) |
| 0030 | Kode

  Brugerenhedens kode som indberettet i Z 01.00 (ORG) |
| 0040 | Kritisk tjeneste

  Identifikator for den kritiske tjeneste, som indberettet i Z 08.00 (kolonne 0005), som systemet understøtter. Den kritiske tjeneste kan selv være en IT-tjeneste eller en anden type tjeneste, som informationssystemet understøtter (f.eks. transaktionsbehandling). |
| 0050-0060 | Kritisk funktion

  Den kritiske funktion, som en forstyrrelse af tjenester understøttet af informationssystemet ville udgøre en alvorlig hindring for eller forhindre. Der kan være flere kritiske funktioner; i så fald indberettes flere rækker for samme informationssystem. |
| 0050 | Land

  Landet, for hvilket funktionen er kritisk, som indberettet i Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0060 | ID

  ID for de kritiske funktioner som defineret i kapitel II.7.1 ovenfor og angivet i skema Z 07.01 (FUNC 1) |

61.

Kolonne

Instrukser

0010

Systemidentifikationskode

Informationssystemets identifikationskode som indberettet i kolonne 010 i skema Z 10.01 (CIS 1).

0020-0030

Koncernenhed, der bruger systemet

Den enhed, der bruger systemet inden for koncernen (»bruger«). Hvis der er flere brugere, skal der indberettes en separat række for hver bruger af det samme informationssystem.

0020

Enhedens navn

Brugerenhedens navn som indberettet i Z 01.00 (ORG)

0030

Kode

Brugerenhedens kode som indberettet i Z 01.00 (ORG)

0040

Kritisk tjeneste

Identifikator for den kritiske tjeneste, som indberettet i Z 08.00 (kolonne 0005), som systemet understøtter. Den kritiske tjeneste kan selv være en IT-tjeneste eller en anden type tjeneste, som informationssystemet understøtter (f.eks. transaktionsbehandling).

0050-0060

Kritisk funktion

Den kritiske funktion, som en forstyrrelse af tjenester understøttet af informationssystemet ville udgøre en alvorlig hindring for eller forhindre. Der kan være flere kritiske funktioner; i så fald indberettes flere rækker for samme informationssystem.

0050

Land

Landet, for hvilket funktionen er kritisk, som indberettet i Z 07.01 (FUNC 1).

0060

ID

ID for de kritiske funktioner som defineret i kapitel II.7.1 ovenfor og angivet i skema Z 07.01 (FUNC 1)

---

(1)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/451 af 17. december 2020 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår institutters indberetning med henblik på tilsyn og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 680/2014 (EUT L 97 af 19.3.2021, s. 1).

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (EFT L 243 af 11.9.2002, s. 1).

2

(3)  Nærmere oplysninger findes på følgende websted: www.leiroc.org.

3

(4)  Rådets direktiv 86/635/EØF af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (EFT L 372 af 31.12.1986, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF af 25. november 2009 om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II) (EUT L 335 af 17.12.2009, s. 1).

7

(8)  Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

8

(9)  Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) 2021/379 om balanceposter i kreditinstitutter og i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner) (omarbejdning) (EUT L 73 af 3.3.2021, s. 16).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af direktiv 2002/92/EF og direktiv 2011/61/EU (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 349).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/49/EU af 16. april 2014 om indskudsgarantiordninger (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 149).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF af 13. juli 2009 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (EUT L 302 af 17.11.2009, s. 32).

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU af 8. juni 2011 om forvaltere af alternative investeringsfonde og om ændring af direktiv 2003/41/EF og 2009/65/EF samt forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 1095/2010 (EUT L 174 af 1.7.2011, s. 1).

14

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF af 19. maj 1998 om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer (EFT L 166 af 11.6.1998, s. 45).

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1).

16

(17)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/1401 af 23. maj 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for metoder og principper for værdiansættelse af passiver hidrørende fra derivater (EUT L 228 af 23.8.2016, s. 7).

17

(18)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/778 af 2. februar 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU for så vidt angår de forhold og betingelser, under hvilke betalingen af ekstraordinære ex post-bidrag helt eller delvis kan udskydes, og kriterierne for fastsættelse af aktiviteter, ydelser og transaktioner med hensyn til kritiske funktioner og for fastsættelse af forretningsområder og hertil knyttede ydelser med hensyn til centrale forretningsområder (EUT L 131 af 20.5.2016, s. 41).

18

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked, om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35).

19

(20)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1287/2006 af 10. august 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF for så vidt angår registreringsforpligtelser for investeringsselskaber, indberetning af transaktioner, markedsgennemsigtighed, optagelse af finansielle instrumenter til handel samt definitioner af begreber med henblik på nævnte direktiv (EUT L 241 af 2.9.2006, s. 1).

20

(21)  Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1409/2013 af 28. november 2013 om betalingsstatistik (EUT L 352 af 24.12.2013, s. 18).

21

(22)  Den Europæiske Centralbanks retningslinje af 4. april 2014 om monetær og finansiel statistik (ECB/2014/15) (EUT L 340 af 26.11.2014, s. 1).

22

---

AFGØRELSER

| 4.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/105 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/105

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2022/366

af 3. marts 2022

om delvis suspension af anvendelsen af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Vanuatu om visumfritagelse for kortvarige ophold

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 77, stk. 2, litra a), sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Vanuatu om visumfritagelse for kortvarige ophold (1) (»aftalen«) blev undertegnet den 28. maj 2015 og blev indgået den 12. februar 2016 ved Rådets afgørelse (EU) 2016/272 (2). Aftalen gør det lettere for Vanuatus statsborgere at rejse til Unionen og for unionsborgere at rejse til Vanuatu. |
| --- | --- |

(1)

Aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Vanuatu om visumfritagelse for kortvarige ophold (1) (»aftalen«) blev undertegnet den 28. maj 2015 og blev indgået den 12. februar 2016 ved Rådets afgørelse (EU) 2016/272 (2). Aftalen gør det lettere for Vanuatus statsborgere at rejse til Unionen og for unionsborgere at rejse til Vanuatu.

| (2) | Aftalen er baseret på de kontraherende parters fælles ønske om at fremme mellemfolkelige kontakter, styrke turismen og puste nyt liv i samhandelen mellem Unionen og Vanuatu. |
| --- | --- |

(2)

Aftalen er baseret på de kontraherende parters fælles ønske om at fremme mellemfolkelige kontakter, styrke turismen og puste nyt liv i samhandelen mellem Unionen og Vanuatu.

| (3) | I henhold til aftalens artikel 8, stk. 4, kan en af de kontraherende parter suspendere anvendelsen af aftalen eller dele af denne, navnlig af hensyn til den offentlige orden og den nationale sikkerhed. Afgørelsen om suspension meddeles den anden kontraherende part senest to måneder før dens planlagte ikrafttræden. Hvis grundene til suspensionen ikke længere består, skal den kontraherende part, der har suspenderet anvendelsen af aftalen, omgående underrette den anden kontraherende part og hæve suspensionen. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til aftalens artikel 8, stk. 4, kan en af de kontraherende parter suspendere anvendelsen af aftalen eller dele af denne, navnlig af hensyn til den offentlige orden og den nationale sikkerhed. Afgørelsen om suspension meddeles den anden kontraherende part senest to måneder før dens planlagte ikrafttræden. Hvis grundene til suspensionen ikke længere består, skal den kontraherende part, der har suspenderet anvendelsen af aftalen, omgående underrette den anden kontraherende part og hæve suspensionen.

| (4) | Vanuatu har ordninger for tildeling af vanuatisk statsborgerskab til investorer, på grundlag af hvilken statsborgere fra andre lande uden forudgående tilknytning til Vanuatu har fået tildelt statsborgerskab i Vanuatu, og langt de fleste ansøgninger er blevet godkendt. Ifølge oplysningerne fra Vanuatus paskontor den 14. juni 2021 udstedte Vanuatu under sådanne ordninger mere end 10 500 pas indtil marts 2021, og afvisningsprocenten var ekstremt lav. Dette rejser tvivl om pålideligheden af den sikkerhedsscreening og screening af ansøgernes baggrund, som Vanuatus myndigheder foretager. |
| --- | --- |

(4)

Vanuatu har ordninger for tildeling af vanuatisk statsborgerskab til investorer, på grundlag af hvilken statsborgere fra andre lande uden forudgående tilknytning til Vanuatu har fået tildelt statsborgerskab i Vanuatu, og langt de fleste ansøgninger er blevet godkendt. Ifølge oplysningerne fra Vanuatus paskontor den 14. juni 2021 udstedte Vanuatu under sådanne ordninger mere end 10 500 pas indtil marts 2021, og afvisningsprocenten var ekstremt lav. Dette rejser tvivl om pålideligheden af den sikkerhedsscreening og screening af ansøgernes baggrund, som Vanuatus myndigheder foretager.

| (5) | I forbindelse med drøftelser i oktober 2017, november 2019, juni 2020 og marts 2021 gav Kommissionen udtryk for alvorlig bekymring og advarede Vanuatus regering om, at visumpligten kunne blive genindført. Vanuatus forklaringer var ikke tilstrækkelige til at mindske disse bekymringer. |
| --- | --- |

(5)

I forbindelse med drøftelser i oktober 2017, november 2019, juni 2020 og marts 2021 gav Kommissionen udtryk for alvorlig bekymring og advarede Vanuatus regering om, at visumpligten kunne blive genindført. Vanuatus forklaringer var ikke tilstrækkelige til at mindske disse bekymringer.

| (6) | Tildelingen af statsborgerskab til ansøgere, der er opført i INTERPOL's databaser, er i strid med de forsikringer, som Vanuatus myndigheder tidligere har givet om sikkerhedsscreening, og giver anledning til yderligere betænkeligheder med hensyn til pålideligheden af ordningernes sikkerhedsscreeningsprocedurer. |
| --- | --- |

(6)

Tildelingen af statsborgerskab til ansøgere, der er opført i INTERPOL's databaser, er i strid med de forsikringer, som Vanuatus myndigheder tidligere har givet om sikkerhedsscreening, og giver anledning til yderligere betænkeligheder med hensyn til pålideligheden af ordningernes sikkerhedsscreeningsprocedurer.

| (7) | Blandt de godkendte ansøgere om vanuatisk statsborgerskab er statsborgere i flere lande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum, når de passerer Unionens ydre grænser. Kommissionen har desuden givet udtryk for bekymring over de manglende krav om fysisk tilstedeværelse eller bopæl, den korte behandlingstid for ansøgninger inden for rammerne af ordningerne og manglen på systematisk udveksling af oplysninger med ansøgernes oprindelseslande eller de lande, hvor de tidligere havde deres bopæl. Kommissionen er nået frem til den konklusion, at screeningen af ansøgninger til ordninger for tildeling af statsborgerskab til investorer i Vanuatu ikke garanterer et højt sikkerhedsniveau. |
| --- | --- |

(7)

Blandt de godkendte ansøgere om vanuatisk statsborgerskab er statsborgere i flere lande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum, når de passerer Unionens ydre grænser. Kommissionen har desuden givet udtryk for bekymring over de manglende krav om fysisk tilstedeværelse eller bopæl, den korte behandlingstid for ansøgninger inden for rammerne af ordningerne og manglen på systematisk udveksling af oplysninger med ansøgernes oprindelseslande eller de lande, hvor de tidligere havde deres bopæl. Kommissionen er nået frem til den konklusion, at screeningen af ansøgninger til ordninger for tildeling af statsborgerskab til investorer i Vanuatu ikke garanterer et højt sikkerhedsniveau.

| (8) | Suspensionen af anvendelsen af aftalen bør begrænses til almindelige pas, der er udstedt fra og med den 25. maj 2015, hvor antallet af ansøgere, der blev godkendt inden for rammerne af Vanuatus ordninger for tildeling af statsborgerskab til investorer, begyndte at stige betydeligt. |
| --- | --- |

(8)

Suspensionen af anvendelsen af aftalen bør begrænses til almindelige pas, der er udstedt fra og med den 25. maj 2015, hvor antallet af ansøgere, der blev godkendt inden for rammerne af Vanuatus ordninger for tildeling af statsborgerskab til investorer, begyndte at stige betydeligt.

| (9) | Anvendelsen af aftalen bør derfor suspenderes for statsborgere i Vanuatu, der er indehavere af et almindeligt pas udstedt af Vanuatu fra og med den 25. maj 2015. |
| --- | --- |

(9)

Anvendelsen af aftalen bør derfor suspenderes for statsborgere i Vanuatu, der er indehavere af et almindeligt pas udstedt af Vanuatu fra og med den 25. maj 2015.

| (10) | Denne afgørelse udgør en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF (3). Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland — |
| --- | --- |

(10)

Denne afgørelse udgør en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF (3). Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Anvendelsen af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Vanuatu om visumfritagelse for kortvarige ophold suspenderes fra og med den 4. maj 2022 for statsborgere i Vanuatu, der er indehavere af et almindeligt pas udstedt af Vanuatu fra og med den 25. maj 2015.

Artikel 2

Formanden for Rådet giver på Unionens vegne den meddelelse, der er omhandlet i aftalens artikel 8, stk. 4.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. marts 2022.

På Rådets vegne

G. DARMANIN

Formand

---

(1)  
  EUT L 173 af 3.7.2015, s. 48.

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2016/272 af 12. februar 2016 om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Vanuatu om visumfritagelse for kortvarige ophold (EUT L 52 af 27.2.2016, s. 11).

2

(3)  Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse bestemmelser i Schengenreglerne (EFT L 64 af 7.3.2002, s. 20).

3

---

| 4.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/107 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/107

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/367

af 2. marts 2022

om ændring af afgørelse 2011/163/EU om godkendelse af tredjelandes planer forelagt i henhold til artikel 29 i Rådets direktiv 96/23/EF

(meddelt under nummer C(2022) 1200)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 96/23/EF af 29. april 1996 om de kontrolforanstaltninger, der skal iværksættes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf og om ophævelse af direktiv 85/358/EØF og 86/469/EØF og beslutning 89/187/EØF og 91/664/EØF (1), særlig artikel 29, stk. 1, fjerde afsnit, og artikel 29, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved artikel 29, stk. 1, i direktiv 96/23/EF kræves det, at tredjelande, hvorfra medlemsstaterne har tilladelse til at importere dyr og animalske produkter, der er omfattet af direktivet, forelægger overvågningsplaner for restkoncentrationer med de krævede garantier (»planerne«). Planerne bør som minimum dække de grupper af restkoncentrationer og stoffer, der er nævnt i bilag I til direktiv 96/23/EF. |
| --- | --- |

(1)

Ved artikel 29, stk. 1, i direktiv 96/23/EF kræves det, at tredjelande, hvorfra medlemsstaterne har tilladelse til at importere dyr og animalske produkter, der er omfattet af direktivet, forelægger overvågningsplaner for restkoncentrationer med de krævede garantier (»planerne«). Planerne bør som minimum dække de grupper af restkoncentrationer og stoffer, der er nævnt i bilag I til direktiv 96/23/EF.

| (2) | Ved Kommissionens afgørelse 2011/163/EU (2) godkendes planerne forelagt af visse tredjelande vedrørende dyr og animalske produkter, som er opført i bilaget til nævnte afgørelse. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens afgørelse 2011/163/EU (2) godkendes planerne forelagt af visse tredjelande vedrørende dyr og animalske produkter, som er opført i bilaget til nævnte afgørelse.

| (3) | Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/2315 blev bilaget til afgørelse 2011/163/EU senest ændret (3). Ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/2315 blev kategorien »Akvakulturprodukter« opdelt i fire underkategorier, nemlig »Fisk«, »Produkter af fisk (f.eks. kaviar)«, »Krebsdyr« og »Bløddyr (toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle)«, for bedre at kunne bringes i overensstemmelse med de kategorier, der anvendes i de certifikater, der er fastsat i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 (4), og med listerne over lande, hvorfra det er tilladt at indføre visse produkter til Unionen i bilag VIII og IX til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 (5). |
| --- | --- |

(3)

Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/2315 blev bilaget til afgørelse 2011/163/EU senest ændret (3). Ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/2315 blev kategorien »Akvakulturprodukter« opdelt i fire underkategorier, nemlig »Fisk«, »Produkter af fisk (f.eks. kaviar)«, »Krebsdyr« og »Bløddyr (toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle)«, for bedre at kunne bringes i overensstemmelse med de kategorier, der anvendes i de certifikater, der er fastsat i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 (4), og med listerne over lande, hvorfra det er tilladt at indføre visse produkter til Unionen i bilag VIII og IX til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 (5).

| (4) | Belarus, Canada, Kina, Israel (6), Moldova, Schweiz, Tyrkiet, USA og Uruguay var tidligere opført for »akvakultur« i bilaget til afgørelse 2011/163/EU og eksporterede kaviar fra akvakulturbrug på dette grundlag. Overvågningsplanen for restkoncentrationer for fisk, som de forelagde, var i overensstemmelse med de generelle EU-krav til akvakultur og omfattede også kaviar. Disse tredjelande blev derfor udeladt fra listen over »Produkter af fisk (f.eks. kaviar)« i bilaget til 2011/163/EU som ændret ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/2315. For at undgå uklarhed med hensyn til retten til at eksportere kaviar til Unionen bør disse tredjelande også opføres i kolonnen »Produkter af fisk (f.eks. kaviar)«. Af klarhedshensyn bør kolonnen »Produkter af fisk (f.eks. kaviar)« ændres til »Kaviar (7) (produkt af fisk)«. |
| --- | --- |

(4)

Belarus, Canada, Kina, Israel (6), Moldova, Schweiz, Tyrkiet, USA og Uruguay var tidligere opført for »akvakultur« i bilaget til afgørelse 2011/163/EU og eksporterede kaviar fra akvakulturbrug på dette grundlag. Overvågningsplanen for restkoncentrationer for fisk, som de forelagde, var i overensstemmelse med de generelle EU-krav til akvakultur og omfattede også kaviar. Disse tredjelande blev derfor udeladt fra listen over »Produkter af fisk (f.eks. kaviar)« i bilaget til 2011/163/EU som ændret ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/2315. For at undgå uklarhed med hensyn til retten til at eksportere kaviar til Unionen bør disse tredjelande også opføres i kolonnen »Produkter af fisk (f.eks. kaviar)«. Af klarhedshensyn bør kolonnen »Produkter af fisk (f.eks. kaviar)« ændres til »Kaviar (7) (produkt af fisk)«.

| (5) | De Forenede Arabiske Emirater har ikke forelagt Kommissionen en overvågningsplan for restkoncentrationer af produkter af fisk. De Forenede Arabiske Emirater har imidlertid givet garantier vedrørende produkter af fisk med oprindelse i enten medlemsstater eller tredjelande, der er godkendt til at eksportere sådanne produkter til Unionen. De Forenede Arabiske Emirater bør derfor i underkolonnen vedrørende »Kaviar (produkt af fisk)« sammen med den relevante fodnote optages i bilaget til afgørelse 2011/163/EU. |
| --- | --- |

(5)

De Forenede Arabiske Emirater har ikke forelagt Kommissionen en overvågningsplan for restkoncentrationer af produkter af fisk. De Forenede Arabiske Emirater har imidlertid givet garantier vedrørende produkter af fisk med oprindelse i enten medlemsstater eller tredjelande, der er godkendt til at eksportere sådanne produkter til Unionen. De Forenede Arabiske Emirater bør derfor i underkolonnen vedrørende »Kaviar (produkt af fisk)« sammen med den relevante fodnote optages i bilaget til afgørelse 2011/163/EU.

| (6) | Afgørelse 2011/163/EU bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(6)

Afgørelse 2011/163/EU bør derfor ændres.

| (7) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I forbindelse med denne afgørelse finder de definitioner, der er fastsat i artikel 2 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/692 (8) anvendelse.

Artikel 2

Bilaget til afgørelse 2011/163/EU erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. marts 2022.

På Kommissionens vegne

Stella KYRIAKIDES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 125 af 23.5.1996, s. 10.

1

(2)  Kommissionens afgørelse 2011/163/EU af 16. marts 2011 om godkendelse af tredjelandes planer forelagt i henhold til artikel 29 i Rådets direktiv 96/23/EF (EUT L 70 af 17.3.2011, s. 40).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/2315 af 17. december 2021 om ændring af afgørelse 2011/163/EU om godkendelse af tredjelandes planer forelagt i henhold til artikel 29 i Rådets direktiv 96/23/EF (EUT L 464 af 28.12.2021, s. 17).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 af 16. december 2020 om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 og (EU) 2017/625 for så vidt angår standarddyresundhedscertifikater, officielle standardcertifikater og kombinerede standarddyresundhedscertifikater/officielle standardcertifikater til brug ved indførsel til Unionen og flytning inden for Unionen af sendinger af visse kategorier af dyr og varer samt officiel certificering vedrørende sådanne certifikater og om ophævelse af forordning (EF) nr. 599/2004, gennemførelsesforordning (EU) nr. 636/2014 og (EU) 2019/628, direktiv 98/68/EF samt beslutning 2000/572/EF, 2003/779/EF og 2007/240/EF (EUT L 442 af 30.12.2020, s. 1).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/405 af 24. marts 2021 om fastlæggelse af lister over tredjelande og regioner heri, hvorfra det er tilladt at indføre visse dyr og varer til konsum til Den Europæiske Union, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 (EUT L 114 af 31.3.2021, s. 118).

5

(6)  I det følgende forstået som Staten Israel bortset fra territorierne under israelsk administration siden juni 1967, nærmere betegnet Golanhøjderne, Gazastriben, Østjerusalem og resten af Vestbredden.

6

(7)  Kaviar eller kaviarerstatning tilberedt af fiskerogn.

7

(8)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/692 af 30. januar 2020 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår regler vedrørende indførsel til Unionen og flytning og håndtering efter indførsel af sendinger af visse dyr, visse typer avlsmateriale og visse animalske produkter (EUT L 174 af 3.6.2020, s. 379).

8

---

BILAG

»BILAG

| ISO2-kode | Land
   ((1)) | Kvæg | Får og geder | Svin | Dyr af hestefamilien | Fjerkræ | Akvakulturprodukter | Mælk | Æg | Kaniner | Vildtlevende vildt | Opdrættet vildt | Honning | Naturtarme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fiskevarer | Bløddyr (toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle) |
| Fisk | Kaviar
   ((13))
  (produkt af fisk) | Krebsdyr |
| AD | Andorra | X | X | X ((2)) | X | | | | | | | | | | | X | |
| AE | De Forenede Arabiske Emirater | | | | | | X  ((2)) | X  ((2)) | | | X  ((3)) | | | | | | |
| AL | Albanien | | X | | | | X | | | | X  ((2a)) | X | | | | | X |
| AM | Armenien | | | | | | X | | | | | | | | | X | |
| AR | Argentina | X | X | | X | X | X | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Australien | X | X | | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X |
| BA | Bosnien-Hercegovina | X | X | X | | X | X | | | | X | X | | | | X | |
| BD | Bangladesh | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| BF | Burkina Faso | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| BJ | Benin | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| BN | Brunei | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| BR | Brasilien | X | | | X | X | X | | X | | | | | | | X | X |
| BW | Botswana | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| BY | Belarus | | | | X  ((7)) | | X | X | | | X | X | | | | X | X |
| BZ | Belize | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| CA | Canada | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| CH | Schweiz | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Chile | X | X | X | | X | X | | | X | X | | | X | | X | X |
| CM | Cameroun | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| CN | Kina | | | | | X | X | X | X | | | X | X | | | X | X |
| CO | Colombia | | | | | | X | | X | | X | X  ((2)) | | | | | X |
| CR | Costa Rica | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| CU | Cuba | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| DO | Den Dominikanske Republik | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| EC | Ecuador | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| EG | Egypten | | | | | | | | | | X  ((2a)) | | | | | | X |
| ET | Etiopien | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| FK | Falklandsøerne | X | X  ((5)) | | | | X | | | | | | | | | | |
| FO | Færøerne Færøerne | | | | | | X | | | | | | | | | | |
| GB | Det Forenede Kongerige | X | X | X | X | X | X | | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| GE | Georgien | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| GG | Guernsey | X | | | | | | | | | X | | | | | | |
| GL | Grønland | | X | | | | | | | | | | | | X | | |
| GT | Guatemala | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| HN | Honduras | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| ID | Indonesien | | | | | | X | | X | | X  ((2a)) | X  ((2a)) | | | | | |
| IL | Israel  ((4)) | | | | | X | X | X | | | X | X | | | | X | |
| IM | Isle of Man | X | X | X | | | X | | | X | X | | | | | X | |
| IN | Indien | | | | | X ((2a)) | X | | X | | X  ((2a)) | X | | | | X | X |
| IR | Iran | | | | | | | X | X | | | | | | | | X |
| JE | Jersey | X | | | | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamaica | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| JP | Japan | X | | X | | X | X | | | X | X | X | | | | X  ((2a)) | X |
| KE | Kenya | | | | | | X | | | | | | | | | | |
| KR | Sydkorea | | | | | X | X | | X | X | X  ((2a)) | X  ((2a)) | | | | X  ((2a)) | |
| LB | Libanon | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| LK | Sri Lanka | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| MA | Marokko | | | | | X | X | | X  ((2a)) | X | X  ((2a)) | X  ((2a)) | | | | | X |
| MD | Moldova | | | | | X | X | X | | | X | X | | | | X | |
| ME | Montenegro | X | X  ((5)) | X | | X | X | | | | X | X | | | | X | |
| MG | Madagaskar | | | | | | X | X | X | | | | | | | X | |
| MK | Nordmakedonien | X | X | X | | X | X | | | | X | X | | X | | X | |
| MM | Myanmar/Burma | | | | | | X | | X | | | | | | | X | |
| MN | Mongoliet | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| MU | Mauritius | | | | | | X | | | | | | | | | X  ((2)) | |
| MX | Mexico | | | X ((2)) | | | X | | X | | X  ((2a)) | X | | | | X | |
| MY | Malaysia | | | | | X  ((2)) | X | | X | | | | | | | | |
| MZ | Mozambique | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| NA | Namibia | X | X  ((5)) | | | | | | | | | | | X | | | |
| NC | Ny Kaledonien | | | | | | | | X | | | | | | X | X | |
| NG | Nigeria | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| NI | Nicaragua | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| NZ | New Zealand | X | X | X  ((2a)) | X | X  ((2a)) | X | | | X | X | X  ((2a)) | X  ((2a)) | X | X | X | X |
| OM | Oman | | | | | | | | | | X  ((2a)) | X  ((2a)) | | | | X  ((2a)) | |
| PA | Panama | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| PE | Peru | | | | | | X | | X | X | | | | | | | |
| PH | Filippinerne | | | | | | X | | X | | X  ((2a)) | X  ((2a)) | | | | | |
| PK | Pakistan | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| PM | Saint-Pierre og Miquelon | | | | | X | | | | | | | | | | | |
| PN | Pitcairn | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| PY | Paraguay | X | | | | | | | | | | | | | | | X |
| RS | Serbien  ((6)) | X | X | X | X  ((7)) | X | X | | | | X | X | | X | | X | X |
| RU | Rusland | X | X | X | | X | | | | | X | X | | | X  ((8)) | X | X |
| RW | Rwanda | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| SA | Saudi-Arabien | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| SG | Singapore | X  ((2)) | X  ((2)) | X  ((2)) | X  ((9)) | X  ((2)) | X | | | | X ((2)) | X  ((2a)) | | X  ((9)) | X  ((9)) | | |
| SL | Sierra Leone | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| SM | San Marino | X | | X  ((2)) | | | | | | | X | | | | | X | |
| SV | El Salvador | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| SY | Syrien | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| SZ | Eswatini | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| TG | Togo | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| TH | Thailand | X  ((2a)) | | X  ((2a)) | | X | X | | X | X | X  ((2a)) | X  ((2a)) | | | | X | |
| TN | Tunesien | | | | | | X | | | X | | | | | | | X |
| TR | Tyrkiet | | | | | X | X | X | | X | X | X | | | | X | X |
| TW | Taiwan | | | | | | X | | X | | X ((2a)) | X | | | | X | |
| TZ | Tanzania | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| UA | Ukraine | X | | X | | X | X | | | X | X | X | X | | | X | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | | | | X | |
| US | USA | X | X ((10)) | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| UY | Uruguay | X | X | | X | | X | X | | X | X | | | X | | X | X |
| UZ | Usbekistan | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| VE | Venezuela | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| VN | Vietnam | | | | | | X | | X | X | X  ((2a)) | X  ((2a)) | | | | X | |
| WF | Wallis og Futuna | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| XK | Kosovo  ((11)) | | | | | X  ((2)) | | | | | | | | | | | |
| ZA | Sydafrika | | | | | | | | | | | | | X | X  ((12)) | | |
| ZM | Zambia | | | | | | | | | | | | | | | X | |

ISO2-kode

Land
   ((1))

Kvæg

Får og geder

Svin

Dyr af hestefamilien

Fjerkræ

Akvakulturprodukter

Mælk

Æg

Kaniner

Vildtlevende vildt

Opdrættet vildt

Honning

Naturtarme

Fiskevarer

Bløddyr (toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle)

Fisk

Kaviar
   ((13))
  (produkt af fisk)

Krebsdyr

AD

Andorra

X

X

X ((2))

X

X

AE

De Forenede Arabiske Emirater

X  ((2))

X  ((2))

X  ((3))

AL

Albanien

X

X

X  ((2a))

X

X

AM

Armenien

X

X

AR

Argentina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Australien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

Bosnien-Hercegovina

X

X

X

X

X

X

X

X

BD

Bangladesh

X

X

BF

Burkina Faso

X

BJ

Benin

X

BN

Brunei

X

BR

Brasilien

X

X

X

X

X

X

X

BW

Botswana

X

BY

Belarus

X  ((7))

X

X

X

X

X

X

BZ

Belize

X

CA

Canada

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Schweiz

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Chile

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CM

Cameroun

X

CN

Kina

X

X

X

X

X

X

X

X

CO

Colombia

X

X

X

X  ((2))

X

CR

Costa Rica

X

X

CU

Cuba

X

X

DO

Den Dominikanske Republik

X

EC

Ecuador

X

X

EG

Egypten

X  ((2a))

X

ET

Etiopien

X

FK

Falklandsøerne

X

X  ((5))

X

FO

Færøerne Færøerne

X

GB

Det Forenede Kongerige

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

GE

Georgien

X

GG

Guernsey

X

X

GL

Grønland

X

X

GT

Guatemala

X

X

HN

Honduras

X

X

ID

Indonesien

X

X

X  ((2a))

X  ((2a))

IL

Israel  ((4))

X

X

X

X

X

X

IM

Isle of Man

X

X

X

X

X

X

X

IN

Indien

X ((2a))

X

X

X  ((2a))

X

X

X

IR

Iran

X

X

X

JE

Jersey

X

X

JM

Jamaica

X

JP

Japan

X

X

X

X

X

X

X

X  ((2a))

X

KE

Kenya

X

KR

Sydkorea

X

X

X

X

X  ((2a))

X  ((2a))

X  ((2a))

LB

Libanon

X

LK

Sri Lanka

X

X

MA

Marokko

X

X

X  ((2a))

X

X  ((2a))

X  ((2a))

X

MD

Moldova

X

X

X

X

X

X

ME

Montenegro

X

X  ((5))

X

X

X

X

X

X

MG

Madagaskar

X

X

X

X

MK

Nordmakedonien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MM

Myanmar/Burma

X

X

X

MN

Mongoliet

X

MU

Mauritius

X

X  ((2))

MX

Mexico

X ((2))

X

X

X  ((2a))

X

X

MY

Malaysia

X  ((2))

X

X

MZ

Mozambique

X

NA

Namibia

X

X  ((5))

X

NC

Ny Kaledonien

X

X

X

NG

Nigeria

X

NI

Nicaragua

X

X

NZ

New Zealand

X

X

X  ((2a))

X

X  ((2a))

X

X

X

X  ((2a))

X  ((2a))

X

X

X

X

OM

Oman

X  ((2a))

X  ((2a))

X  ((2a))

PA

Panama

X

X

PE

Peru

X

X

X

PH

Filippinerne

X

X

X  ((2a))

X  ((2a))

PK

Pakistan

X

PM

Saint-Pierre og Miquelon

X

PN

Pitcairn

X

PY

Paraguay

X

X

RS

Serbien  ((6))

X

X

X

X  ((7))

X

X

X

X

X

X

X

RU

Rusland

X

X

X

X

X

X

X  ((8))

X

X

RW

Rwanda

X

SA

Saudi-Arabien

X

X

SG

Singapore

X  ((2))

X  ((2))

X  ((2))

X  ((9))

X  ((2))

X

X ((2))

X  ((2a))

X  ((9))

X  ((9))

SL

Sierra Leone

X

SM

San Marino

X

X  ((2))

X

X

SV

El Salvador

X

SY

Syrien

X

SZ

Eswatini

X

TG

Togo

X

TH

Thailand

X  ((2a))

X  ((2a))

X

X

X

X

X  ((2a))

X  ((2a))

X

TN

Tunesien

X

X

X

TR

Tyrkiet

X

X

X

X

X

X

X

X

TW

Taiwan

X

X

X ((2a))

X

X

TZ

Tanzania

X

X

UA

Ukraine

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

US

USA

X

X ((10))

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Uruguay

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UZ

Usbekistan

X

VE

Venezuela

X

VN

Vietnam

X

X

X

X  ((2a))

X  ((2a))

X

WF

Wallis og Futuna

X

XK

Kosovo  ((11))

X  ((2))

ZA

Sydafrika

X

X  ((12))

ZM

Zambia

X

---

((1))  Tabellen indeholder en liste over lande og territorier. Listen er ikke begrænset til lande, der er anerkendt af Unionen.

(1)

((2))  Tredjelande, der udelukkende anvender råvarer fra medlemsstater eller fra andre tredjelande, der er godkendt med henblik på import til Unionen af sådanne råvarer, jf. artikel 2.

(2)

((2a))  Tredjelande, der udelukkende anvender animalske produkter fra medlemsstater eller fra andre tredjelande, der er godkendt med henblik på import til Unionen af sådanne forarbejdede produkter, jf. artikel 2, med det formål kun at blive anvendt i fremstillingen af sammensatte produkter, der skal eksporteres til Unionen.

(2a)

((3))  Udelukkende kamelmælk.

(3)

((4))  I det følgende forstået som Staten Israel bortset fra territorierne under israelsk administration siden juni 1967, nærmere betegnet Golanhøjderne, Gazastriben, Østjerusalem og resten af Vestbredden.

(4)

((5))  Kun fårearter.

(5)

((6))  Eksklusive Kosovo.

(6)

((7))  Eksport til Unionen af levende dyr af hestefamilien til slagtning (kun dyr bestemt til fødevareproduktion).

(7)

((8))  Kun rensdyr.

(8)

((9))  Kun for fersk kød med oprindelse i New Zealand, der er bestemt til Unionen, og som er aflæsset, genlæsset og i transit — med eller uden opbevaring — gennem Singapore.

(9)

((10))  Kun gedearter.

(10)

((11))  Denne betegnelse indebærer ingen stillingtagen til Kosovos status, og den er i overensstemmelse med UNSCR 1244 og ICJ's udtalelse om Kosovos uafhængighedserklæring.

(11)

((12))  Kun strudsefugle.

(12)

((13))  Kaviar eller kaviarerstatning tilberedt af fiskerogn.

(13)

---

| 4.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/117 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/117

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS AFGØRELSE (EU) 2022/368

af 18. februar 2022

om ændring af afgørelse (EU) 2015/2218 om proceduren til udelukkelse af medarbejdere fra formodningen om, at de har en væsentlig indflydelse på et kreditinstitut under tilsyns risikoprofil (ECB/2022/6)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 127, stk. 6 og artikel 132,

under henvisning til Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 af 15. oktober 2013 om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter (1), særlig artikel 4, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 604/2014 (2) blev der fastsat kvalitative og kvantitative kriterier til identifikation af medarbejderkategorier, hvis arbejde har en væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil. Der blev ligeledes fastsat en procedure, hvorefter et institut kan fastslå, at en medarbejders arbejde ikke anses for at have en væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, selv om medarbejderen opfylder de kvantitative kriterier, og hvorefter instituttet på grundlag af en sådan konstatering kan underrette den kompetente myndighed om eller anmode om tilladelse fra denne til at undtage den pågældende medarbejder fra formodningen om, at dennes arbejde har en væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil. ECB, som er ansvarlig for at sikre, at enheder under dens direkte tilsyn anvender reglerne om identifikation af medarbejdere på en sammenhængende måde, der sikrer en velfungerende identifikation, har vedtaget Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2015/2218 (ECB/2015/38) (3) for at skabe klarhed om proceduren til undtagelse af medarbejdere som fastsat i artikel 4 i delegeret forordning (EU) nr. 604/2014. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 604/2014 (2) blev der fastsat kvalitative og kvantitative kriterier til identifikation af medarbejderkategorier, hvis arbejde har en væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil. Der blev ligeledes fastsat en procedure, hvorefter et institut kan fastslå, at en medarbejders arbejde ikke anses for at have en væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, selv om medarbejderen opfylder de kvantitative kriterier, og hvorefter instituttet på grundlag af en sådan konstatering kan underrette den kompetente myndighed om eller anmode om tilladelse fra denne til at undtage den pågældende medarbejder fra formodningen om, at dennes arbejde har en væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil. ECB, som er ansvarlig for at sikre, at enheder under dens direkte tilsyn anvender reglerne om identifikation af medarbejdere på en sammenhængende måde, der sikrer en velfungerende identifikation, har vedtaget Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2015/2218 (ECB/2015/38) (3) for at skabe klarhed om proceduren til undtagelse af medarbejdere som fastsat i artikel 4 i delegeret forordning (EU) nr. 604/2014.

| (2) | Efter at der er blevet foretaget ændringer til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (4) er delegeret forordning (EU) nr. 604/2014 den 14. juni 2021 blevet ophævet for kreditinstitutter og erstattet af Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/923 (5), som afspejler nye udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for at definere begreberne ledelsesansvar, kontrolfunktioner, væsentlige forretningsenheder og væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risiko og identificere de medarbejdere eller medarbejderkategorier, der er omhandlet i artikel 94, stk. 2, litra c), i direktiv 2013/36/EU. I delegeret forordning (EU) 2021/923 ophæves også underretningsproceduren, og der fastsættes kriterier for vurderingen af de ekstraordinære omstændigheder i henhold til artikel 6, stk. 4, i delegeret forordning (EU) 2021/923. |
| --- | --- |

(2)

Efter at der er blevet foretaget ændringer til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (4) er delegeret forordning (EU) nr. 604/2014 den 14. juni 2021 blevet ophævet for kreditinstitutter og erstattet af Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/923 (5), som afspejler nye udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for at definere begreberne ledelsesansvar, kontrolfunktioner, væsentlige forretningsenheder og væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risiko og identificere de medarbejdere eller medarbejderkategorier, der er omhandlet i artikel 94, stk. 2, litra c), i direktiv 2013/36/EU. I delegeret forordning (EU) 2021/923 ophæves også underretningsproceduren, og der fastsættes kriterier for vurderingen af de ekstraordinære omstændigheder i henhold til artikel 6, stk. 4, i delegeret forordning (EU) 2021/923.

| (3) | For at sikre retssikkerhed for kreditinstitutter, som har fremsendt underretninger og ansøgninger i henhold til delegeret forordning (EU) nr. 604/2014 eller anmodninger om forudgående samtykke i henhold til delegeret forordning (EU) 2021/923, før denne afgørelse træder i kraft, er det nødvendigt at fastsætte overgangsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(3)

For at sikre retssikkerhed for kreditinstitutter, som har fremsendt underretninger og ansøgninger i henhold til delegeret forordning (EU) nr. 604/2014 eller anmodninger om forudgående samtykke i henhold til delegeret forordning (EU) 2021/923, før denne afgørelse træder i kraft, er det nødvendigt at fastsætte overgangsforanstaltninger.

| (4) | Afgørelse (EU) 2015/2218 (ECB/2015/38) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(4)

Afgørelse (EU) 2015/2218 (ECB/2015/38) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ændringer

Afgørelse (EU) 2015/2218 (ECB/2015/38) ændres som følger:

| 1) | Artikel 1 affattes således:

  »Artikel 1
  Anvendelsesområde
  Denne afgørelse fastsætter de proceduremæssige krav til den anmodning om forudgående samtykke, som kreditinstitutterne under tilsyn skal indsende til ECB for at kunne undtage medarbejdere eller medarbejderkategorier fra formodningen om at være identificerede medarbejdere på grundlag af de kvantitative kriterier, der er fastsat i artikel 6 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/923 (*1).


  (*1)  Kommissionens delegerede forordning af 25. marts 2021 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder, der fastsætter kriterier til at definere ledelsesmæssigt ansvar, kontrolfunktioner, væsentlige forretningsenheder og væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risikoprofil, og kriterier til identifikation af medarbejdere eller medarbejderkategorier, hvis arbejde har indflydelse på instituttets risikoprofil, der forholdsmæssigt er lige så væsentlig som de medarbejderes eller medarbejderkategoriers indflydelse, der er omhandlet i artikel 92, stk. 3, i nævnte direktiv (EUT L 203 af 9.6.2021, s. 1).«
  " |
| --- | --- |

1)

Artikel 1 affattes således:

»Artikel 1

Anvendelsesområde

Denne afgørelse fastsætter de proceduremæssige krav til den anmodning om forudgående samtykke, som kreditinstitutterne under tilsyn skal indsende til ECB for at kunne undtage medarbejdere eller medarbejderkategorier fra formodningen om at være identificerede medarbejdere på grundlag af de kvantitative kriterier, der er fastsat i artikel 6 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/923 (*1).

(*1)  Kommissionens delegerede forordning af 25. marts 2021 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder, der fastsætter kriterier til at definere ledelsesmæssigt ansvar, kontrolfunktioner, væsentlige forretningsenheder og væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risikoprofil, og kriterier til identifikation af medarbejdere eller medarbejderkategorier, hvis arbejde har indflydelse på instituttets risikoprofil, der forholdsmæssigt er lige så væsentlig som de medarbejderes eller medarbejderkategoriers indflydelse, der er omhandlet i artikel 92, stk. 3, i nævnte direktiv (EUT L 203 af 9.6.2021, s. 1).«
  "

*1

| 2) | Artikel 2, nr. 3), affattes således:


  »3) | »identificerede medarbejdere«: a) alle et kreditinstitut under tilsyns medarbejdere og medarbejderkategorier, hvis arbejde har en væsentlig indflydelse på kreditinstituttets risikoprofil, og som er specificeret i artikel 92, stk. 3, litra a) -c), i direktiv 2013/36/EU, og b) alle andre medarbejdere og medarbejderkategorier, som ikke er udtrykkeligt specificeret i artikel 92, stk. 3, litra a) -c), i direktiv 2013/36/EU, og hvis arbejde har en indflydelse på et kreditinstitut under tilsyns risikoprofil, der forholdsmæssigt er lige så væsentlig som de medarbejderes eller medarbejderkategoriers indflydelse, der er omhandlet i artikel 4 i delegeret forordning (EU) 2021/923«. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 2, nr. 3), affattes således:

»3)

»identificerede medarbejdere«: a) alle et kreditinstitut under tilsyns medarbejdere og medarbejderkategorier, hvis arbejde har en væsentlig indflydelse på kreditinstituttets risikoprofil, og som er specificeret i artikel 92, stk. 3, litra a) -c), i direktiv 2013/36/EU, og b) alle andre medarbejdere og medarbejderkategorier, som ikke er udtrykkeligt specificeret i artikel 92, stk. 3, litra a) -c), i direktiv 2013/36/EU, og hvis arbejde har en indflydelse på et kreditinstitut under tilsyns risikoprofil, der forholdsmæssigt er lige så væsentlig som de medarbejderes eller medarbejderkategoriers indflydelse, der er omhandlet i artikel 4 i delegeret forordning (EU) 2021/923«.

| 3) | Artikel 3 ændres som følger:


  a) | I stk. 1 affattes indledningen således:

  »1.   En anmodning om forudgående samtykke, som omhandlet i artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923, skal indeholde følgende oplysninger vedrørende udgangen af det foregående regnskabsår og det indeværende regnskabsår:«. |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 3 ændres som følger:

a)

I stk. 1 affattes indledningen således:

»1.   En anmodning om forudgående samtykke, som omhandlet i artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923, skal indeholde følgende oplysninger vedrørende udgangen af det foregående regnskabsår og det indeværende regnskabsår:«.

| b) | Stk. 1, litra e) og f) affattes således:


  »e) | antal identificerede medarbejdere baseret på de kvalitative kriterier i artikel 92, stk. 3, litra a) og b), i direktiv 2013/36/EU og i artikel 5 i delegeret forordning (EU) 2021/923« |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 1, litra e) og f) affattes således:

»e)

antal identificerede medarbejdere baseret på de kvalitative kriterier i artikel 92, stk. 3, litra a) og b), i direktiv 2013/36/EU og i artikel 5 i delegeret forordning (EU) 2021/923«

| »f) | antal identificerede medarbejdere baseret udelukkende på de kvantitative kriterier, der er fastsat i artikel 92, stk. 3, litra c), i direktiv 2013/36/EU og i artikel 6 i delegeret forordning (EU) 2021/923, sammen med oplysninger om, hvilken af kategorierne specificeret i artikel 92, stk. 3, litra c), i direktiv 2013/36/EU eller i artikel 6, stk. 1, litra a) eller b), i delegeret forordning (EU) 2021/923, den enkelte identificerede medarbejder tilhører.« |
| --- | --- |

»f)

antal identificerede medarbejdere baseret udelukkende på de kvantitative kriterier, der er fastsat i artikel 92, stk. 3, litra c), i direktiv 2013/36/EU og i artikel 6 i delegeret forordning (EU) 2021/923, sammen med oplysninger om, hvilken af kategorierne specificeret i artikel 92, stk. 3, litra c), i direktiv 2013/36/EU eller i artikel 6, stk. 1, litra a) eller b), i delegeret forordning (EU) 2021/923, den enkelte identificerede medarbejder tilhører.«

| c) | I stk. 2 affattes indledningen således:

  »1.   En anmodning om forudgående samtykke, som omhandlet i artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923, skal indeholde følgende oplysninger for hver enkelt medarbejder, for hvilken der anmodes om anvendelse af artikel 6, stk. 2 i delegeret forordning (EU) 2021/923:«. |
| --- | --- |

c)

I stk. 2 affattes indledningen således:

»1.   En anmodning om forudgående samtykke, som omhandlet i artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923, skal indeholde følgende oplysninger for hver enkelt medarbejder, for hvilken der anmodes om anvendelse af artikel 6, stk. 2 i delegeret forordning (EU) 2021/923:«.

| d) | Stk. 2, litra d), affattes således:


  »d) | den samlede aflønning i euro og fordelingen af variabel og fast aflønning til medarbejderen i referenceåret« |
| --- | --- | --- |

d)

Stk. 2, litra d), affattes således:

»d)

den samlede aflønning i euro og fordelingen af variabel og fast aflønning til medarbejderen i referenceåret«

| e) | Stk. 2, litra f), affattes således:


  »f) | de kvantitative kriterier, på grundlag af hvilke medarbejderen blev vurderet som værende en identificeret medarbejder (artikel 6, stk. 1, litra a), eller b), i delegeret forordning (EU) 2021/923«. |
| --- | --- | --- |

e)

Stk. 2, litra f), affattes således:

»f)

de kvantitative kriterier, på grundlag af hvilke medarbejderen blev vurderet som værende en identificeret medarbejder (artikel 6, stk. 1, litra a), eller b), i delegeret forordning (EU) 2021/923«.

| f) | Stk. 2, litra g), affattes således:


  »g) | kriterierne, på grundlag af hvilke der anmodes om forudgående samtykke i henhold til artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923 for så vidt angår medarbejderen (artikel 6, stk. 2, litra a) eller b), i delegeret forordning (EU) 2021/923.« |
| --- | --- | --- |

f)

Stk. 2, litra g), affattes således:

»g)

kriterierne, på grundlag af hvilke der anmodes om forudgående samtykke i henhold til artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923 for så vidt angår medarbejderen (artikel 6, stk. 2, litra a) eller b), i delegeret forordning (EU) 2021/923.«

| g) | Stk. 3 affattes således:

  »3.   En anmodning om forudgående samtykke, som omhandlet i artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923, skal indeholde den årlige interne eller eksterne revisionsrapports vurdering af identificeringsprocessen for de identificerede medarbejdere og resultaterne heraf for hver enkelt medarbejder, som der anmodes om forudgående samtykke for i henhold til artikel 6, stk. 3 i delegeret forordning (EU) 2021/923.« |
| --- | --- |

g)

Stk. 3 affattes således:

»3.   En anmodning om forudgående samtykke, som omhandlet i artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923, skal indeholde den årlige interne eller eksterne revisionsrapports vurdering af identificeringsprocessen for de identificerede medarbejdere og resultaterne heraf for hver enkelt medarbejder, som der anmodes om forudgående samtykke for i henhold til artikel 6, stk. 3 i delegeret forordning (EU) 2021/923.«

| 4). | Artikel 4 ændres som følger:


  a) | Overskriften affattes således:

  »
  Dokumentation, som kræves for at begrunde, at en medarbejder eller en medarbejderkategori kun udfører arbejde i og kun har ansvarsområder i en forretningsenhed, som ikke er en væsentlig forretningsenhed
  «. |
| --- | --- | --- |

4).

Artikel 4 ændres som følger:

a)

Overskriften affattes således:

»
  Dokumentation, som kræves for at begrunde, at en medarbejder eller en medarbejderkategori kun udfører arbejde i og kun har ansvarsområder i en forretningsenhed, som ikke er en væsentlig forretningsenhed
  «.

Dokumentation, som kræves for at begrunde, at en medarbejder eller en medarbejderkategori kun udfører arbejde i og kun har ansvarsområder i en forretningsenhed, som ikke er en væsentlig forretningsenhed

| b) | I stk. 1 affattes indledningen således:

  »1.   Ved anmodning om forudgående samtykke, som omhandlet i artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923, skal kreditinstitutterne under tilsyn fremsende følgende dokumentation til ECB som begrundelse for, at en medarbejder eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, kun udfører arbejde i og kun har ansvarsområder i en forretningsenhed, som ikke er en væsentlig forretningsenhed, jf. artikel 6, stk. 2, litra a), i delegeret forordning (EU) 2021/923:«. |
| --- | --- |

b)

I stk. 1 affattes indledningen således:

»1.   Ved anmodning om forudgående samtykke, som omhandlet i artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923, skal kreditinstitutterne under tilsyn fremsende følgende dokumentation til ECB som begrundelse for, at en medarbejder eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, kun udfører arbejde i og kun har ansvarsområder i en forretningsenhed, som ikke er en væsentlig forretningsenhed, jf. artikel 6, stk. 2, litra a), i delegeret forordning (EU) 2021/923:«.

| c) | I artikel 1 indsættes følgende litra da):


  »da) | en erklæring, der begrunder, hvorfor forretningsenheden ikke på anden måde anses for at have væsentlig indflydelse på kreditinstituttet under tilsyns interne kapital« |
| --- | --- | --- |

c)

I artikel 1 indsættes følgende litra da):

»da)

en erklæring, der begrunder, hvorfor forretningsenheden ikke på anden måde anses for at have væsentlig indflydelse på kreditinstituttet under tilsyns interne kapital«

| d) | Stk. 1, litra e), affattes således:


  »e) | en erklæring om, hvorfor kreditinstituttet under tilsyn tildelte medarbejderen eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, en aflønning, som opfylder kriterierne i artikel 6, stk. 1, i delegeret forordning (EU) 2021/923, selv om medarbejderen eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, arbejder i en forretningsenhed, der ikke er en væsentlig forretningsenhed«. |
| --- | --- | --- |

d)

Stk. 1, litra e), affattes således:

»e)

en erklæring om, hvorfor kreditinstituttet under tilsyn tildelte medarbejderen eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, en aflønning, som opfylder kriterierne i artikel 6, stk. 1, i delegeret forordning (EU) 2021/923, selv om medarbejderen eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, arbejder i en forretningsenhed, der ikke er en væsentlig forretningsenhed«.

| e) | Stk. 1, litra f), affattes således:


  »f) | en begrundet erklæring om, hvorfor medarbejderen eller den medarbejderkategori, som medarbejder tilhører, ikke opfylder de kvalitative kriterier i artikel 92, stk. 3, litra a) og b), i direktiv 2013/36/EU og i artikel 5 i delegeret forordning (EU) 2021/923«. |
| --- | --- | --- |

e)

Stk. 1, litra f), affattes således:

»f)

en begrundet erklæring om, hvorfor medarbejderen eller den medarbejderkategori, som medarbejder tilhører, ikke opfylder de kvalitative kriterier i artikel 92, stk. 3, litra a) og b), i direktiv 2013/36/EU og i artikel 5 i delegeret forordning (EU) 2021/923«.

| f) | I artikel 1 indsættes følgende litra g):


  »g) | en detaljeret og omfattende erklæring om, hvorfor forretningsenheden ikke er et centralt forretningsområde som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 36), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU (*2) eller som defineret i en delegeret retsakt, som Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage i henhold til artikel 2, stk. 2, i nævnte direktiv. |
| --- | --- | --- |

f)

I artikel 1 indsættes følgende litra g):

»g)

en detaljeret og omfattende erklæring om, hvorfor forretningsenheden ikke er et centralt forretningsområde som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 36), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU (*2) eller som defineret i en delegeret retsakt, som Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage i henhold til artikel 2, stk. 2, i nævnte direktiv.

*2

(*2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190).«
  "

*2

| 5) | Artikel 5 ændres som følger:


  a) | Overskriften affattes således:

  »
  Dokumentation, der kræves for at begrunde, at en medarbejders eller medarbejderkategoris arbejde ikke har en væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risikoprofil
  «. |
| --- | --- | --- |

5)

Artikel 5 ændres som følger:

a)

Overskriften affattes således:

»
  Dokumentation, der kræves for at begrunde, at en medarbejders eller medarbejderkategoris arbejde ikke har en væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risikoprofil
  «.

Dokumentation, der kræves for at begrunde, at en medarbejders eller medarbejderkategoris arbejde ikke har en væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risikoprofil

| b) | I stk. 1 affattes indledningen således:

  »1.   Ved anmodning om forudgående samtykke, som omhandlet i artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923, skal kreditinstitutterne under tilsyn fremsende følgende dokumentation til ECB som begrundelse for, at det arbejde, som en medarbejder eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, udfører, ikke har en væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risikoprofil, jf. artikel 6, stk. 2, litra b), i delegeret forordning (EU) 2021/923:«. |
| --- | --- |

b)

I stk. 1 affattes indledningen således:

»1.   Ved anmodning om forudgående samtykke, som omhandlet i artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923, skal kreditinstitutterne under tilsyn fremsende følgende dokumentation til ECB som begrundelse for, at det arbejde, som en medarbejder eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, udfører, ikke har en væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risikoprofil, jf. artikel 6, stk. 2, litra b), i delegeret forordning (EU) 2021/923:«.

| c) | Stk. 1, litra c), affattes således:


  »c) | en detaljeret beskrivelse af de kriterier, som er fastsat i artikel 3 i delegeret forordning (EU) 2021/923, og som er lagt til grund for vurderingen af, om det arbejde, som den pågældende medarbejder eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, udfører, ikke har en væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risikoprofil, og som specificerer, hvordan disse kriterier er blevet anvendt, samt hvordan der er blevet taget højde for alle relevante risici- og præstationsindikatorer, som anvendes i forbindelse med den interne risikomåling«. |
| --- | --- | --- |

c)

Stk. 1, litra c), affattes således:

»c)

en detaljeret beskrivelse af de kriterier, som er fastsat i artikel 3 i delegeret forordning (EU) 2021/923, og som er lagt til grund for vurderingen af, om det arbejde, som den pågældende medarbejder eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, udfører, ikke har en væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risikoprofil, og som specificerer, hvordan disse kriterier er blevet anvendt, samt hvordan der er blevet taget højde for alle relevante risici- og præstationsindikatorer, som anvendes i forbindelse med den interne risikomåling«.

| d) | Stk. 1, litra d), affattes således:


  »d) | en erklæring om, hvorfor kreditinstituttet under tilsyn har tildelt medarbejderen eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, en aflønning, der opfylder kriterierne i artikel 6, stk. 1, i delegeret forordning (EU) 2021/923, selv om medarbejderen ikke har en væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risikoprofil«. |
| --- | --- | --- |

d)

Stk. 1, litra d), affattes således:

»d)

en erklæring om, hvorfor kreditinstituttet under tilsyn har tildelt medarbejderen eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, en aflønning, der opfylder kriterierne i artikel 6, stk. 1, i delegeret forordning (EU) 2021/923, selv om medarbejderen ikke har en væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risikoprofil«.

| e) | Stk. 1, litra e), affattes således:


  »e) | en begrundet erklæring om, hvorfor den pågældende medarbejder eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, ikke opfylder de kvalitative kriterier i artikel 92, stk. 3, litra a) og b), i direktiv 2013/36/EU og i artikel 5 i delegeret forordning (EU) 2021/923.« |
| --- | --- | --- |

e)

Stk. 1, litra e), affattes således:

»e)

en begrundet erklæring om, hvorfor den pågældende medarbejder eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, ikke opfylder de kvalitative kriterier i artikel 92, stk. 3, litra a) og b), i direktiv 2013/36/EU og i artikel 5 i delegeret forordning (EU) 2021/923.«

| 6) | Artikel 6 ændres som følger:


  a) | I stk. 1 affattes indledningen således:

  »1.   Når kreditinstitutter under tilsyn anmoder om forudgående samtykke i henhold til artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923 vedrørende en medarbejder, som er blevet tildelt en samlet aflønning på 1 000 000 EUR eller derover i eller for det foregående regnskabsår, skal de fremsende følgende dokumentation til ECB, for at begrunde de ekstraordinære tilfælde, der er omhandlet i artikel 6, stk. 4, i delegeret forordning (EU) 2021/923«:. |
| --- | --- | --- |

6)

Artikel 6 ændres som følger:

a)

I stk. 1 affattes indledningen således:

»1.   Når kreditinstitutter under tilsyn anmoder om forudgående samtykke i henhold til artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923 vedrørende en medarbejder, som er blevet tildelt en samlet aflønning på 1 000 000 EUR eller derover i eller for det foregående regnskabsår, skal de fremsende følgende dokumentation til ECB, for at begrunde de ekstraordinære tilfælde, der er omhandlet i artikel 6, stk. 4, i delegeret forordning (EU) 2021/923«:.

| b) | Stk. 1, litra b), affattes således:


  »b) | en detaljeret beskrivelse af ekstraordinære omstændigheder forbundet med den pågældende medarbejder, som forklarer, hvorfor kreditinstituttet under tilsyn har aflønnet medarbejderen med 1 000 000 EUR eller derover, selv om medarbejderen ifølge oplysningerne ikke har en væsentlig indflydelse på kreditinstituttet under tilsyns risikoprofil.« |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 1, litra b), affattes således:

»b)

en detaljeret beskrivelse af ekstraordinære omstændigheder forbundet med den pågældende medarbejder, som forklarer, hvorfor kreditinstituttet under tilsyn har aflønnet medarbejderen med 1 000 000 EUR eller derover, selv om medarbejderen ifølge oplysningerne ikke har en væsentlig indflydelse på kreditinstituttet under tilsyns risikoprofil.«

| 7) | Artikel 7 udgår. |
| --- | --- |

7)

Artikel 7 udgår.

| 8) | Artikel 8 affattes således:

  »Artikel 8
  Tidspunkt for indsendelse af anmodninger om forudgående samtykke
  Anmodninger om forudgående samtykke i henhold til artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923 skal indsendes straks og senest seks måneder efter udgangen af det foregående regnskabsår.« |
| --- | --- |

8)

Artikel 8 affattes således:

»Artikel 8

Tidspunkt for indsendelse af anmodninger om forudgående samtykke

Anmodninger om forudgående samtykke i henhold til artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923 skal indsendes straks og senest seks måneder efter udgangen af det foregående regnskabsår.«

| 9) | Artikel 9 ændres som følger:


  a) | I stk. 1 affattes indledningen således:

  »1.   På grundlag af de oplysninger, der er indeholdt i en anmodning om forudgående samtykke, som omhandlet i artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923, vurderer ECB:«. |
| --- | --- | --- |

9)

Artikel 9 ændres som følger:

a)

I stk. 1 affattes indledningen således:

»1.   På grundlag af de oplysninger, der er indeholdt i en anmodning om forudgående samtykke, som omhandlet i artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923, vurderer ECB:«.

| b) | Stk. 1, litra b), affattes således:


  »b) | på hvilket grundlag kreditinstituttet under tilsyn har fastslået, at den pågældende medarbejder eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, opfylder én af betingelserne i artikel 6, stk. 2, i delegeret forordning (EU) 2021/923«. |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 1, litra b), affattes således:

»b)

på hvilket grundlag kreditinstituttet under tilsyn har fastslået, at den pågældende medarbejder eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, opfylder én af betingelserne i artikel 6, stk. 2, i delegeret forordning (EU) 2021/923«.

| c) | Stk. 1, litra c), nr. i) og ii), affattes således:


  »i) | om kreditinstituttet under tilsyn har taget behørigt hensyn til betingelsen fastsat i artikel 6, stk. 2, litra a), i delegeret forordning (EU) 2021/923 eller i artikel 6, stk. 2, litra b), i delegeret forordning (EU) 2021/923, alt efter omstændighederne, og |
| --- | --- | --- |

c)

Stk. 1, litra c), nr. i) og ii), affattes således:

»i)

om kreditinstituttet under tilsyn har taget behørigt hensyn til betingelsen fastsat i artikel 6, stk. 2, litra a), i delegeret forordning (EU) 2021/923 eller i artikel 6, stk. 2, litra b), i delegeret forordning (EU) 2021/923, alt efter omstændighederne, og

| ii) | om kreditinstituttet under tilsyn har godtgjort, at den pågældende medarbejder eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, for hvem eller hvilken anmodningen om forudgående samtykke i henhold til artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923 fremsendes, ikke har en indflydelse på kreditinstituttet under tilsyns risikoprofil, der forholdsmæssigt er lige så væsentlig som den indflydelse, medarbejderkategorierne specificeret i artikel 92, stk. 3, litra a), b) eller c) i direktiv 2013/36/EU har«. |
| --- | --- |

ii)

om kreditinstituttet under tilsyn har godtgjort, at den pågældende medarbejder eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, for hvem eller hvilken anmodningen om forudgående samtykke i henhold til artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923 fremsendes, ikke har en indflydelse på kreditinstituttet under tilsyns risikoprofil, der forholdsmæssigt er lige så væsentlig som den indflydelse, medarbejderkategorierne specificeret i artikel 92, stk. 3, litra a), b) eller c) i direktiv 2013/36/EU har«.

| d) | Stk. 1, litra d), affattes således:


  »d) | for så vidt angår anmodninger om forudgående samtykke for medarbejdere, der er tildelt en samlet aflønning på 1 000 000 EUR eller derover, om ekstraordinære tilfælde gør sig gældende. I disse tilfælde skal ECB underrette Den Europæiske Banktilsynsmyndighed om resultaterne af den indledende vurdering, før ECB træffer en afgørelse.« |
| --- | --- | --- |

d)

Stk. 1, litra d), affattes således:

»d)

for så vidt angår anmodninger om forudgående samtykke for medarbejdere, der er tildelt en samlet aflønning på 1 000 000 EUR eller derover, om ekstraordinære tilfælde gør sig gældende. I disse tilfælde skal ECB underrette Den Europæiske Banktilsynsmyndighed om resultaterne af den indledende vurdering, før ECB træffer en afgørelse.«

| e) | Stk. 2 affattes således:

  »2.   ECB udsteder en afgørelse senest tre måneder efter modtagelse af den fuldstændige dokumentation.«. |
| --- | --- |

e)

Stk. 2 affattes således:

»2.   ECB udsteder en afgørelse senest tre måneder efter modtagelse af den fuldstændige dokumentation.«.

| f) | Stk. 3 udgår. |
| --- | --- |

f)

Stk. 3 udgår.

| 10) | Artikel 10, stk. 1, affattes således:

  »1.   Et forudgående samtykke givet af ECB, som omhandlet i artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923, er begrænset til medarbejderens præstation i regnskabsåret efter det år, hvor kreditinstituttet under tilsyn blev underrettet om ECB's tilsynsafgørelse, der indeholder samtykket.« |
| --- | --- |

10)

Artikel 10, stk. 1, affattes således:

»1.   Et forudgående samtykke givet af ECB, som omhandlet i artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923, er begrænset til medarbejderens præstation i regnskabsåret efter det år, hvor kreditinstituttet under tilsyn blev underrettet om ECB's tilsynsafgørelse, der indeholder samtykket.«

Artikel 2

Overgangsbestemmelser

1.   Underretninger, der er fremsendt i henhold til artikel 4, stk. 4, i delegeret forordning (EU) nr. 604/2014, og anmodninger om forudgående samtykke, der er fremsendt i henhold til den delegerede forordnings artikel 4, stk. 5, før den 14. juni 2021, er fortsat omfattet af de procedurer og krav, der er fastsat i afgørelse (EU) 2015/2218 (ECB/2015/38), da de finder anvendelse før datoen for denne afgørelses ikrafttrædelse.

2.   Anmodninger om forudgående samtykke, der er fremendt i henhold til artikel 6, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2021/923, før denne afgørelses ikrafttrædelse, er omfattet af de procedurer og krav, der er fastsat i afgørelse (EU) 2015/2218 (ECB/2015/38), da de finder anvendelse før datoen for denne afgørelses ikrafttrædelse.

Artikel 3

Ikrafttrædelse

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 18. februar 2022.

Christine LAGARDE

Formand for ECB

---

(1)  
  EUT L 287 af 29.10.2013, s. 63.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 604/2014 af 4. marts 2014 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for kvalitative og passende kvantitative kriterier til identifikation af de medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutters risikoprofil (EUT L 167 af 6.6.2014, s. 30).

2

(3)  Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2015/2218 af 20. november 2015 om proceduren til udelukkelse af medarbejdere fra formodningen om, at de har en væsentlig indflydelse på et kreditinstitut under tilsyns risikoprofil (ECB/2015/38) (EUT L 314 af 1.12.2015, s. 66).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

4

(5)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/923 af 25. marts 2021 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder, der fastsætter kriterier til at definere ledelsesmæssigt ansvar, kontrolfunktioner, væsentlige forretningsenheder og væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risikoprofil, og kriterier til identifikation af medarbejdere eller medarbejderkategorier, hvis arbejde har indflydelse på instituttets risikoprofil, der forholdsmæssigt er lige så væsentlig som de medarbejderes eller medarbejderkategoriers indflydelse, der er omhandlet i artikel 92, stk. 3, i nævnte direktiv (EUT L 203 af 9.6.2021, s. 1).

5

---

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 4.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/123 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/123

---

AFGØRELSE nr. 72/2020 TRUFFET AF DET BLANDEDE UDVALG, DER ER NEDSAT I HENHOLD TIL AFTALEN OM GENSIDIG ANERKENDELSE MELLEM DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB OG AMERIKAS FORENEDE STATER

den 8. februar 2022

om opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet [2022/369]

DET BLANDEDE UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, særlig artikel 7 og 14, og ud fra følgende betragtning:

Det blandede udvalg skal træffe afgørelse om opførelse af et eller flere overensstemmelsesvurderingsorganer i et sektorbilag —

BESTEMT FØLGENDE:

| 1. | Overensstemmelsesvurderingsorganet i tillæg A tilføjes til listen over overensstemmelsesvurderingsorganer i kolonnen »EF's adgang til USA's marked« i afsnit V i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det konkrete omfang af de produkter og overensstemmelsesvurderingsprocedurer, for hvilke overensstemmelsesvurderingsorganet i tillæg A opføres på listen, er aftalt mellem parterne og vil blive opretholdt af dem.
  Denne afgørelse, som er udfærdiget i to eksemplarer, undertegnes af det blandede udvalgs repræsentanter, som er bemyndiget til at handle på parternes vegne med henblik på ændring af aftalen. Denne afgørelse får virkning fra datoen for den sidste undertegnelse. |
| --- | --- |

2.

Denne afgørelse, som er udfærdiget i to eksemplarer, undertegnes af det blandede udvalgs repræsentanter, som er bemyndiget til at handle på parternes vegne med henblik på ændring af aftalen. Denne afgørelse får virkning fra datoen for den sidste undertegnelse.

På vegne af Amerikas Forenede Stater

James C. SANFORD

Undertegnet i Washington, den 2. februar 2022.

På vegne af Den Europæiske Union

Lucian CERNAT

Undertegnet i Bruxelles, den 8. februar 2022

---

Tillæg A

EF-overensstemmelsesvurderingsorgan, der tilføjes på listen over overensstemmelsesvurderingsorganer i kolonnen »EF's adgang til USA's marked« i afsnit V i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet

| EKTOS Testing and Reliability Services A/S (IKTOS TRS A/S) |
| --- |
| Peter Bangs Vej 17 |
| 7600 Struer |
| DANMARK |

EKTOS Testing and Reliability Services A/S (IKTOS TRS A/S)

Peter Bangs Vej 17

7600 Struer

DANMARK

---

| 4.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/125 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/125

---

AFGØRELSE nr. 73/2021 TRUFFET AF DET BLANDEDE UDVALG, DER ER NEDSAT I HENHOLD TIL AFTALEN OM GENSIDIG ANERKENDELSE MELLEM DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB OG AMERIKAS FORENEDE STATER

den 8. februar 2022

om opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet [2022/370]

DET BLANDEDE UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, særlig artikel 7 og 14, og ud fra følgende betragtning:

Det blandede udvalg skal træffe afgørelse om opførelse af et eller flere overensstemmelsesvurderingsorganer i et sektorbilag —

BESTEMT FØLGENDE:

| 1. | Overensstemmelsesvurderingsorganerne i tillæg A tilføjes til listen over overensstemmelsesvurderingsorganer i kolonnen »EF's adgang til USA's marked« i afsnit V i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det konkrete omfang af de produkter og overensstemmelsesvurderingsprocedurer, for hvilke overensstemmelsesvurderingsorganet i tillæg A opføres på listen, er aftalt mellem parterne og vil blive ajourført af dem.
  Denne afgørelse, som er udfærdiget i to eksemplarer, undertegnes af det blandede udvalgs repræsentanter, som er bemyndiget til at handle på parternes vegne med henblik på ændring af aftalen. Denne afgørelse får virkning fra datoen for den sidste undertegnelse. |
| --- | --- |

2.

Denne afgørelse, som er udfærdiget i to eksemplarer, undertegnes af det blandede udvalgs repræsentanter, som er bemyndiget til at handle på parternes vegne med henblik på ændring af aftalen. Denne afgørelse får virkning fra datoen for den sidste undertegnelse.

På vegne af Amerikas Forenede Stater

James C. SANFORD

Undertegnet i Washington, den 2. februar 2022.

På vegne af Den Europæiske Union

Lucian CERNAT

Undertegnet i Bruxelles, den 8. februar 2022

---

Tillæg A

EF-overensstemmelsesvurderingsorganer, der tilføjes på listen over overensstemmelsesvurderingsorganer i kolonnen »EF's adgang til USA's marked« i afsnit V i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet

| IBL-Lab GmbH |
| --- |
| Heinrich-Hertz-Allee 7 |
| 66386 St. Ingbert |
| TYSKLAND |

IBL-Lab GmbH

Heinrich-Hertz-Allee 7

66386 St. Ingbert

TYSKLAND

| C.R.E.I. Ven S.c.r.a.l. Centro Ricerca Elettronica Industriale del Veneto |
| --- |
| Corso Spagna 12, |
| 35127 Padova |
| ITALIEN |

C.R.E.I. Ven S.c.r.a.l. Centro Ricerca Elettronica Industriale del Veneto

Corso Spagna 12,

35127 Padova

ITALIEN

---

| 4.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/127 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/127

---

AFGØRELSE nr. 74/2021 TRUFFET AF DET BLANDEDE UDVALG, DER ER NEDSAT I HENHOLD TIL AFTALEN OM GENSIDIG ANERKENDELSE MELLEM DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB OG AMERIKAS FORENEDE STATER

den 8. februar 2022

om opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om telekommunikationsudstyr [2022/371]

DET BLANDEDE UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, særlig artikel 7 og 14, og ud fra følgende betragtning:

Det blandede udvalg skal træffe afgørelse om opførelse af et eller flere overensstemmelsesvurderingsorganer i et sektorbilag —

BESTEMT FØLGENDE:

| 1. | Overensstemmelsesvurderingsorganet i tillæg A tilføjes til listen over overensstemmelsesvurderingsorganer i kolonnen »EF's adgang til USA's marked« i afsnit V i sektorbilaget om telekommunikationsudstyr. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det konkrete omfang af de produkter og overensstemmelsesvurderingsprocedurer, for hvilke overensstemmelsesvurderingsorganet i tillæg A opføres på listen, er aftalt mellem parterne og vil blive opretholdt af dem.
  Denne afgørelse, som er udfærdiget i to eksemplarer, undertegnes af det blandede udvalgs repræsentanter, som er bemyndiget til at handle på parternes vegne med henblik på ændring af aftalen. Denne afgørelse får virkning fra datoen for den sidste undertegnelse. |
| --- | --- |

2.

Denne afgørelse, som er udfærdiget i to eksemplarer, undertegnes af det blandede udvalgs repræsentanter, som er bemyndiget til at handle på parternes vegne med henblik på ændring af aftalen. Denne afgørelse får virkning fra datoen for den sidste undertegnelse.

På vegne af Amerikas Forenede Stater

James C. SANFORD

Undertegnet i Washington, den 2. februar 2022.

På vegne af Den Europæiske Union

Lucian CERNAT

Undertegnet i Bruxelles, den 8. februar 2022

---

Tillæg A

EF-overensstemmelsesvurderingsorganer, der tilføjes til listen over overensstemmelsesvurderingsorganer i kolonnen »EF's adgang til USA's marked« i afsnit V i sektorbilaget om telekommunikationsudstyr

| KL-Certification GmbH |
| --- |
| Heinrich-Hertz-Allee 7 |
| 66386 St. Ingbert |
| TYSKLAND |

KL-Certification GmbH

Heinrich-Hertz-Allee 7

66386 St. Ingbert

TYSKLAND

---

| 4.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/129 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/129

---

AFGØRELSE nr. 75/2021 TRUFFET AF DET BLANDEDE UDVALG, DER ER NEDSAT I HENHOLD TIL AFTALEN OM GENSIDIG ANERKENDELSE MELLEM DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB OG AMERIKAS FORENEDE STATER

den 8. februar 2022

om opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet [2022/372]

DET BLANDEDE UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, særlig artikel 7 og 14, og ud fra følgende betragtning:

Det blandede udvalg skal træffe afgørelse om opførelse af et eller flere overensstemmelsesvurderingsorganer i et sektorbilag —

BESTEMT FØLGENDE:

| 1. | Overensstemmelsesvurderingsorganerne i tillæg A tilføjes til listen over overensstemmelsesvurderingsorganer i kolonnen »EF's adgang til USA's marked« i afsnit V i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det konkrete omfang af de produkter og overensstemmelsesvurderingsprocedurer, for hvilke overensstemmelsesvurderingsorganet i tillæg A opføres på listen, er aftalt mellem parterne og vil blive ajourført af dem.
  Denne afgørelse, som er udfærdiget i to eksemplarer, undertegnes af det blandede udvalgs repræsentanter, som er bemyndiget til at handle på parternes vegne med henblik på ændring af aftalen. Denne afgørelse får virkning fra datoen for den sidste undertegnelse. |
| --- | --- |

2.

Denne afgørelse, som er udfærdiget i to eksemplarer, undertegnes af det blandede udvalgs repræsentanter, som er bemyndiget til at handle på parternes vegne med henblik på ændring af aftalen. Denne afgørelse får virkning fra datoen for den sidste undertegnelse.

På vegne af Amerikas Forenede Stater

James C. SANFORD

Undertegnet i Washington, den 2. februar 2022.

På vegne af Den Europæiske Union

Lucian CERNAT

Undertegnet i Bruxelles, den 8. februar 2022

---

Tillæg A

EF-overensstemmelsesvurderingsorganer, der tilføjes på listen over overensstemmelsesvurderingsorganer i kolonnen »EF's adgang til USA's marked« i afsnit V i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet

| Ademco CZ s.r.o. |
| --- |
| Turanka 1236/96 |
| Slatina |
| 627 00 Brno |
| TJEKKIET |

Ademco CZ s.r.o.

Turanka 1236/96

Slatina

627 00 Brno

TJEKKIET

---

| 4.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/131 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/131

---

AFGØRELSE nr. 76/2021 TRUFFET AF DET BLANDEDE UDVALG, DER ER NEDSAT I HENHOLD TIL AFTALEN OM GENSIDIG ANERKENDELSE MELLEM DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB OG AMERIKAS FORENEDE STATER

den 8. februar 2022

om opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet [2022/373]

DET BLANDEDE UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, særlig artikel 7 og 14, og ud fra følgende betragtning:

Det blandede udvalg skal træffe afgørelse om opførelse af et eller flere overensstemmelsesvurderingsorganer i et sektorbilag —

BESTEMT FØLGENDE:

| 1. | Overensstemmelsesvurderingsorganet i tillæg A tilføjes til listen over overensstemmelsesvurderingsorganer i kolonnen »EF's adgang til USA's marked« i afsnit V i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det konkrete omfang af de produkter og overensstemmelsesvurderingsprocedurer, for hvilke overensstemmelsesvurderingsorganet i tillæg A opføres på listen, er aftalt mellem parterne og vil blive opretholdt af dem.
  Denne afgørelse, som er udfærdiget i to eksemplarer, undertegnes af det blandede udvalgs repræsentanter, som er bemyndiget til at handle på parternes vegne med henblik på ændring af aftalen. Denne afgørelse får virkning fra datoen for den sidste undertegnelse. |
| --- | --- |

2.

Denne afgørelse, som er udfærdiget i to eksemplarer, undertegnes af det blandede udvalgs repræsentanter, som er bemyndiget til at handle på parternes vegne med henblik på ændring af aftalen. Denne afgørelse får virkning fra datoen for den sidste undertegnelse.

På vegne af Amerikas Forenede Stater

James C. SANFORD

Undertegnet i Washington, den 2. februar 2022.

På vegne af Den Europæiske Union

Lucian CERNAT

Undertegnet i Bruxelles, den 8. februar 2022

---

Tillæg A

EF-overensstemmelsesvurderingsorgan, der tilføjes på listen over overensstemmelsesvurderingsorganer i kolonnen »EF's adgang til USA's marked« i afsnit V i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet

| TÜV Italia Srl |
| --- |
| Gruppo TÜV SÜD |
| Via Bradizzo 123/125 |
| 10088 Volpiano (TO) |
| ITALIEN |

TÜV Italia Srl

Gruppo TÜV SÜD

Via Bradizzo 123/125

10088 Volpiano (TO)

ITALIEN

---

| 4.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 69/133 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 69/133

---

AFGØRELSE nr. 77/2022 TRUFFET AF DET BLANDEDE UDVALG, DER ER NEDSAT I HENHOLD TIL AFTALEN OM GENSIDIG ANERKENDELSE MELLEM DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB OG AMERIKAS FORENEDE STATER

den 8. februar 2022

om opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet [2022/374]

DET BLANDEDE UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, særlig artikel 7 og 14, og ud fra følgende betragtning:

Det blandede udvalg skal træffe afgørelse om opførelse af et eller flere overensstemmelsesvurderingsorganer i et sektorbilag —

BESTEMT FØLGENDE:

| 1. | Overensstemmelsesvurderingsorganet i tillæg A tilføjes til listen over overensstemmelsesvurderingsorganer i kolonnen »EF's adgang til USA's marked« i afsnit V i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det konkrete omfang af de produkter og overensstemmelsesvurderingsprocedurer, for hvilke overensstemmelsesvurderingsorganet i tillæg A opføres på listen, er aftalt mellem parterne og vil blive opretholdt af dem.
  Denne afgørelse, som er udfærdiget i to eksemplarer, undertegnes af det blandede udvalgs repræsentanter, som er bemyndiget til at handle på parternes vegne med henblik på ændring af aftalen. Denne afgørelse får virkning fra datoen for den sidste undertegnelse. |
| --- | --- |

2.

Denne afgørelse, som er udfærdiget i to eksemplarer, undertegnes af det blandede udvalgs repræsentanter, som er bemyndiget til at handle på parternes vegne med henblik på ændring af aftalen. Denne afgørelse får virkning fra datoen for den sidste undertegnelse.

På vegne af Amerikas Forenede Stater

James C. SANFORD

Undertegnet i Washington, den 2. februar 2022.

På vegne af Den Europæiske Union

Lucian CERNAT

Undertegnet i Bruxelles, den 8. februar 2022

---

Tillæg A

EF-overensstemmelsesvurderingsorgan, der tilføjes på listen over overensstemmelsesvurderingsorganer i kolonnen »EF's adgang til USA's marked« i afsnit V i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet

| Kiwa Creiven Srl |
| --- |
| Corso Spagna 12 |
| 35127 Padova |
| ITALIEN |

Kiwa Creiven Srl

Corso Spagna 12

35127 Padova

ITALIEN

---