# Az Európai Unió L 108/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 108 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. április 7. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 108

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. április 7.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2022/555 rendelete (2022. április 5.) az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló 168/2007/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/556 végrehajtási rendelete (2022. április 1.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 13 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/557 végrehajtási rendelete (2022. április 1.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 16 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/558 végrehajtási rendelete (2022. április 6.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az ezekre kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről | 20 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2022/559 végrehajtási határozata (2022. április 5.) az (EU) 2019/310 végrehajtási határozatnak a Lengyelország részére a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 226. cikkétől eltérő különös intézkedés további alkalmazására adott felhatalmazás tekintetében történő módosításáról | 51 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/560 végrehajtási határozata (2022. március 31.) a géntechnológiával módosított GHB614 (BCS-GHØØ2-5) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalára vonatkozó engedély 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megújításáról
  (az értesítés a C(2022) 1891. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 60 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/561 ajánlása (2022. április 6.) a glikoalkaloidok burgonyában és burgonyából származó termékekben való előfordulásának nyomon követéséről | 66 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2022/555 rendelete (2022. április 5.) az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló 168/2007/EK rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2022/556 végrehajtási rendelete (2022. április 1.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

13

*

A Bizottság (EU) 2022/557 végrehajtási rendelete (2022. április 1.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

16

*

A Bizottság (EU) 2022/558 végrehajtási rendelete (2022. április 6.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az ezekre kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

20

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2022/559 végrehajtási határozata (2022. április 5.) az (EU) 2019/310 végrehajtási határozatnak a Lengyelország részére a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 226. cikkétől eltérő különös intézkedés további alkalmazására adott felhatalmazás tekintetében történő módosításáról

51

*

A Bizottság (EU) 2022/560 végrehajtási határozata (2022. március 31.) a géntechnológiával módosított GHB614 (BCS-GHØØ2-5) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalára vonatkozó engedély 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megújításáról
  (az értesítés a C(2022) 1891. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2022) 1891. számú dokumentummal történt)

1

60

AJÁNLÁSOK

*

A Bizottság (EU) 2022/561 ajánlása (2022. április 6.) a glikoalkaloidok burgonyában és burgonyából származó termékekben való előfordulásának nyomon követéséről

66

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Földközi-tengeren és a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2022. évre történő meghatározásáról szóló, 2022. január 27-i (EU) 2022/110 tanácsi rendelethez ( HL L 21., 2022.1.31. ) | 68 |
| | * | Helyesbítés a 923/2012/EU rendeletnek, a 139/2014/EU rendeletnek és az (EU) 2017/373 rendeletnek a légiforgalmi szolgáltatásra/a léginavigációs szolgálatokra, a légtérszerkezet kialakítására, az adatminőségre és a futópálya biztonságára vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 73/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2020. február 14-i (EU) 2020/469 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 104., 2020.4.3. ) | 69 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Földközi-tengeren és a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2022. évre történő meghatározásáról szóló, 2022. január 27-i (EU) 2022/110 tanácsi rendelethez ( HL L 21., 2022.1.31. )

( HL L 21., 2022.1.31. )

68

*

Helyesbítés a 923/2012/EU rendeletnek, a 139/2014/EU rendeletnek és az (EU) 2017/373 rendeletnek a légiforgalmi szolgáltatásra/a léginavigációs szolgálatokra, a légtérszerkezet kialakítására, az adatminőségre és a futópálya biztonságára vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 73/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2020. február 14-i (EU) 2020/469 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 104., 2020.4.3. )

( HL L 104., 2020.4.3. )

69

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.4.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 108/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 108/1

---

A TANÁCS (EU) 2022/555 RENDELETE

(2022. április 5.)

az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló 168/2007/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 352. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),

különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét (a továbbiakban: az Ügynökség) a 168/2007/EK tanácsi rendelet (2) hozta létre azzal a céllal, hogy támogatást és szakértelmet biztosítson az uniós intézmények, szervek, hivatalok, és ügynökségek, valamint a tagállamok számára az alapvető jogokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét (a továbbiakban: az Ügynökség) a 168/2007/EK tanácsi rendelet (2) hozta létre azzal a céllal, hogy támogatást és szakértelmet biztosítson az uniós intézmények, szervek, hivatalok, és ügynökségek, valamint a tagállamok számára az alapvető jogokkal kapcsolatban.

| (2) | Az Ügynökség hatáskörének kiigazítása, valamint az Ügynökség működése irányításának és hatékonyságának javítása érdekében – az Ügynökség célkitűzésének és feladatainak megváltoztatása nélkül – módosítani szükséges a 168/2007/EK tanácsi rendelet egyes rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(2)

Az Ügynökség hatáskörének kiigazítása, valamint az Ügynökség működése irányításának és hatékonyságának javítása érdekében – az Ügynökség célkitűzésének és feladatainak megváltoztatása nélkül – módosítani szükséges a 168/2007/EK tanácsi rendelet egyes rendelkezéseit.

| (3) | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésére tekintettel az Ügynökség hatáskörének a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködésre is ki kell terjednie, amelyek az alapjogok tekintetében különösen érzékeny területek. |
| --- | --- |

(3)

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésére tekintettel az Ügynökség hatáskörének a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködésre is ki kell terjednie, amelyek az alapjogok tekintetében különösen érzékeny területek.

| (4) | A közös kül- és biztonságpolitika területét ki kell zárni az Ügynökség hatásköréből. Ez nem érintheti az Ügynökség által az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei részére biztosított támogatást és szakértelmet, például az alapjogi kérdésekkel kapcsolatos képzési tevékenységeket, a közös kül- és biztonságpolitika területén működő uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek részére biztosított támogatást és szakértelmet is beleértve. |
| --- | --- |

(4)

A közös kül- és biztonságpolitika területét ki kell zárni az Ügynökség hatásköréből. Ez nem érintheti az Ügynökség által az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei részére biztosított támogatást és szakértelmet, például az alapjogi kérdésekkel kapcsolatos képzési tevékenységeket, a közös kül- és biztonságpolitika területén működő uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek részére biztosított támogatást és szakértelmet is beleértve.

| (5) | Ezenkívül a 168/2007/EK rendelet néhány célzott technikai módosítására van szükség annak érdekében, hogy az Ügynökség irányítására és működtetésére az Európai Parlament, az EU Tanácsa és az Európai Bizottság decentralizált ügynökségekről szóló, 2012. július 19-i együttes nyilatkozatához csatolt közös megközelítés (a továbbiakban: a közös megközelítés) elveivel összhangban kerüljön sor. A 168/2007/EK rendeletnek a közös megközelítésben meghatározott elvekkel való összehangolása az Ügynökség konkrét munkájához és jellegéhez igazodik, célja pedig, hogy egyszerűbbé és hatékonyabbá tegye az Ügynökség működését, valamint javítsa annak irányítását. |
| --- | --- |

(5)

Ezenkívül a 168/2007/EK rendelet néhány célzott technikai módosítására van szükség annak érdekében, hogy az Ügynökség irányítására és működtetésére az Európai Parlament, az EU Tanácsa és az Európai Bizottság decentralizált ügynökségekről szóló, 2012. július 19-i együttes nyilatkozatához csatolt közös megközelítés (a továbbiakban: a közös megközelítés) elveivel összhangban kerüljön sor. A 168/2007/EK rendeletnek a közös megközelítésben meghatározott elvekkel való összehangolása az Ügynökség konkrét munkájához és jellegéhez igazodik, célja pedig, hogy egyszerűbbé és hatékonyabbá tegye az Ügynökség működését, valamint javítsa annak irányítását.

| (6) | Az Ügynökség tevékenységi területeinek meghatározása kizárólag az Ügynökség programozási dokumentumán alapulhat. Meg kell szüntetni azt a jelenleg alkalmazott megközelítést, amelynek értelmében ezzel párhuzamosan ötévente átfogó tematikus többéves keretet kell létrehozni, mivel azt feleslegessé tette az Ügynökség által 2017 óta a 271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (3) való megfelelés érdekében – amely rendelet helyébe az (EU) 2019/715 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) lépett – évente elfogadott programozási dokumentum. A programozási dokumentum az uniós szakpolitikai menetrend és az érdekelt felek igényei alapján egyértelműen meghatározza azokat a területeket és konkrét projekteket, amelyeken az Ügynökségnek dolgoznia kell. Ez várhatóan lehetővé fogja tenni az Ügynökség számára, hogy hosszabb távra megtervezze munkáját és azt, hogy milyen témákra fog összpontosítani, valamint hogy ezt évente hozzáigazítsa a felmerülő prioritásokhoz. |
| --- | --- |

(6)

Az Ügynökség tevékenységi területeinek meghatározása kizárólag az Ügynökség programozási dokumentumán alapulhat. Meg kell szüntetni azt a jelenleg alkalmazott megközelítést, amelynek értelmében ezzel párhuzamosan ötévente átfogó tematikus többéves keretet kell létrehozni, mivel azt feleslegessé tette az Ügynökség által 2017 óta a 271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (3) való megfelelés érdekében – amely rendelet helyébe az (EU) 2019/715 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) lépett – évente elfogadott programozási dokumentum. A programozási dokumentum az uniós szakpolitikai menetrend és az érdekelt felek igényei alapján egyértelműen meghatározza azokat a területeket és konkrét projekteket, amelyeken az Ügynökségnek dolgoznia kell. Ez várhatóan lehetővé fogja tenni az Ügynökség számára, hogy hosszabb távra megtervezze munkáját és azt, hogy milyen témákra fog összpontosítani, valamint hogy ezt évente hozzáigazítsa a felmerülő prioritásokhoz.

| (7) | Az Ügynökségnek minden év január 31-ig be kell nyújtania a programozási dokumentumának tervezetét az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti összekötő tisztviselőknek és a tudományos bizottságnak. A cél az, hogy az Ügynökség – feladatainak teljes mértékben függetlenül való ellátása mellett – a programozási dokumentumok tervezetével kapcsolatos megbeszélésekre és véleményekre támaszkodjon annak érdekében, hogy olyan munkaprogramot dolgozzon ki, amely a lehető legnagyobb mértékben releváns az Unió és a tagállamok számára az alapvető jogokkal kapcsolatos segítség és szakértelem biztosítása révén nyújtott támogatás szempontjából. |
| --- | --- |

(7)

Az Ügynökségnek minden év január 31-ig be kell nyújtania a programozási dokumentumának tervezetét az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti összekötő tisztviselőknek és a tudományos bizottságnak. A cél az, hogy az Ügynökség – feladatainak teljes mértékben függetlenül való ellátása mellett – a programozási dokumentumok tervezetével kapcsolatos megbeszélésekre és véleményekre támaszkodjon annak érdekében, hogy olyan munkaprogramot dolgozzon ki, amely a lehető legnagyobb mértékben releváns az Unió és a tagállamok számára az alapvető jogokkal kapcsolatos segítség és szakértelem biztosítása révén nyújtott támogatás szempontjából.

| (8) | Az Ügynökség és a tagállamok közötti zökkenőmentes kommunikáció biztosítása érdekében az Ügynökségnek és a nemzeti összekötő tisztviselőknek a kölcsönös és szoros együttműködés szellemében kell együtt dolgozniuk egymással. Ez az együttműködés nem érintheti az Ügynökség függetlenségét. |
| --- | --- |

(8)

Az Ügynökség és a tagállamok közötti zökkenőmentes kommunikáció biztosítása érdekében az Ügynökségnek és a nemzeti összekötő tisztviselőknek a kölcsönös és szoros együttműködés szellemében kell együtt dolgozniuk egymással. Ez az együttműködés nem érintheti az Ügynökség függetlenségét.

| (9) | Az Ügynökség igazgatótanácsa jobb irányításának és működésének biztosítása érdekében a 168/2007/EK rendelet több rendelkezését módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Az Ügynökség igazgatótanácsa jobb irányításának és működésének biztosítása érdekében a 168/2007/EK rendelet több rendelkezését módosítani kell.

| (10) | Az igazgatótanács fontos szerepére tekintettel tagjainak függetlennek kell lenniük, valamint alapos ismeretekkel kell rendelkezniük az alapvető jogok területén, továbbá megfelelő vezetői tapasztalattal is rendelkezniük kell, az igazgatási és költségvetési készségeket is beleértve. |
| --- | --- |

(10)

Az igazgatótanács fontos szerepére tekintettel tagjainak függetlennek kell lenniük, valamint alapos ismeretekkel kell rendelkezniük az alapvető jogok területén, továbbá megfelelő vezetői tapasztalattal is rendelkezniük kell, az igazgatási és költségvetési készségeket is beleértve.

| (11) | Egyértelművé kell tenni azt is, hogy bár az igazgatótanács tagjainak és póttagjainak hivatali ideje nem újítható meg egymást követően, lehetővé kell tenni a korábbi tagok vagy póttagok egy további, nem egymást követő hivatali időre történő ismételt kinevezését. Jóllehet egyrészről az egymást követő megújítások megtiltása a függetlenség biztosítása érdekében indokolt, másrészről az egy további, nem egymást követő hivatali időre történő ismételt kinevezés lehetővé tétele az összes követelményt teljesítő, megfelelő tagok kinevezését könnyítené meg a tagállamok számára. |
| --- | --- |

(11)

Egyértelművé kell tenni azt is, hogy bár az igazgatótanács tagjainak és póttagjainak hivatali ideje nem újítható meg egymást követően, lehetővé kell tenni a korábbi tagok vagy póttagok egy további, nem egymást követő hivatali időre történő ismételt kinevezését. Jóllehet egyrészről az egymást követő megújítások megtiltása a függetlenség biztosítása érdekében indokolt, másrészről az egy további, nem egymást követő hivatali időre történő ismételt kinevezés lehetővé tétele az összes követelményt teljesítő, megfelelő tagok kinevezését könnyítené meg a tagállamok számára.

| (12) | Az igazgatótanács tagsági vagy póttagsági helyeinek betöltését illetően egyértelművé kell tenni, hogy a hivatali időnek az ötéves időszak lejárta előtti megszűnése esetén – nemcsak a függetlenség elvesztése esetén, hanem más esetekben, például lemondás vagy halál esetén is – az új tag vagy póttag hivatali ideje az elődje ötéves hivatali idejét egészíti ki, kivéve, ha a fennmaradó hivatali idő két évnél rövidebb, amely esetben egy új ötéves hivatali időszak kezdődhet meg. |
| --- | --- |

(12)

Az igazgatótanács tagsági vagy póttagsági helyeinek betöltését illetően egyértelművé kell tenni, hogy a hivatali időnek az ötéves időszak lejárta előtti megszűnése esetén – nemcsak a függetlenség elvesztése esetén, hanem más esetekben, például lemondás vagy halál esetén is – az új tag vagy póttag hivatali ideje az elődje ötéves hivatali idejét egészíti ki, kivéve, ha a fennmaradó hivatali idő két évnél rövidebb, amely esetben egy új ötéves hivatali időszak kezdődhet meg.

| (13) | Az uniós intézményeken belüli helyzethez való igazodás érdekében az Ügynökség igazgatótanácsát fel kell ruházni a kinevezésre jogosult hatóság hatásköreivel. Az igazgató kinevezésének kivételével ezeket a hatásköröket az igazgatóra kell ruházni. Az igazgatótanács csak kivételes körülmények között gyakorolhatja a kinevezésre jogosult hatóság hatásköreit az Ügynökség személyzete tekintetében. |
| --- | --- |

(13)

Az uniós intézményeken belüli helyzethez való igazodás érdekében az Ügynökség igazgatótanácsát fel kell ruházni a kinevezésre jogosult hatóság hatásköreivel. Az igazgató kinevezésének kivételével ezeket a hatásköröket az igazgatóra kell ruházni. Az igazgatótanács csak kivételes körülmények között gyakorolhatja a kinevezésre jogosult hatóság hatásköreit az Ügynökség személyzete tekintetében.

| (14) | A végrehajtó bizottság tagjainak megválasztásával kapcsolatos patthelyzetek elkerülése és a végrehajtó bizottság tagjainak megválasztására vonatkozó szavazási eljárások egyszerűsítése érdekében rendelkezni kell arról, hogy a végrehajtó bizottság tagjait az igazgatótanács választja meg szavazati joggal rendelkező tagjai többségének szavazatával. |
| --- | --- |

(14)

A végrehajtó bizottság tagjainak megválasztásával kapcsolatos patthelyzetek elkerülése és a végrehajtó bizottság tagjainak megválasztására vonatkozó szavazási eljárások egyszerűsítése érdekében rendelkezni kell arról, hogy a végrehajtó bizottság tagjait az igazgatótanács választja meg szavazati joggal rendelkező tagjai többségének szavazatával.

| (15) | A 168/2007/EK rendeletnek a közös megközelítéssel való további összehangolása, valamint az igazgatótanácsnak az Ügynökség igazgatási, működési és költségvetési irányításának felügyeletére vonatkozó kapacitásának a megerősítése érdekében további feladatokat kell az igazgatótanácsra ruházni, és tovább kell pontosítani a végrehajtó bizottságra ruházott feladatokat. Helyénvaló, hogy az igazgatótanács további feladatai közé tartozzon egy biztonsági stratégia elfogadása, az EU-minősített adatok cseréjére vonatkozó szabályokat is beleértve, egy kommunikációs stratégia elfogadása, valamint az igazgatótanács és a tudományos bizottság tagjait érintő összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére irányuló szabályok elfogadása. Egyértelművé kell tenni, hogy az igazgatótanács által elfogadandó határozatok előkészítő munkálatainak felügyeletére vonatkozó végrehajtó bizottsági feladat magában foglalja a költségvetési és humánerőforrás-ügyek vizsgálatát. Ezenkívül a végrehajtó bizottságot meg kell bízni az igazgató által kidolgozott csalás elleni stratégia elfogadásával, valamint az ellenőrzési megállapítások és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vagy az Európai Ügyészség (EPPO) által végzett vizsgálatok megfelelő utókövetésének a biztosításával. Továbbá rendelkezni kell arról, hogy a végrehajtó bizottság – szükség esetén, sürgős esetekben – ideiglenes határozatokat hozhasson az igazgatótanács nevében. |
| --- | --- |

(15)

A 168/2007/EK rendeletnek a közös megközelítéssel való további összehangolása, valamint az igazgatótanácsnak az Ügynökség igazgatási, működési és költségvetési irányításának felügyeletére vonatkozó kapacitásának a megerősítése érdekében további feladatokat kell az igazgatótanácsra ruházni, és tovább kell pontosítani a végrehajtó bizottságra ruházott feladatokat. Helyénvaló, hogy az igazgatótanács további feladatai közé tartozzon egy biztonsági stratégia elfogadása, az EU-minősített adatok cseréjére vonatkozó szabályokat is beleértve, egy kommunikációs stratégia elfogadása, valamint az igazgatótanács és a tudományos bizottság tagjait érintő összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére irányuló szabályok elfogadása. Egyértelművé kell tenni, hogy az igazgatótanács által elfogadandó határozatok előkészítő munkálatainak felügyeletére vonatkozó végrehajtó bizottsági feladat magában foglalja a költségvetési és humánerőforrás-ügyek vizsgálatát. Ezenkívül a végrehajtó bizottságot meg kell bízni az igazgató által kidolgozott csalás elleni stratégia elfogadásával, valamint az ellenőrzési megállapítások és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vagy az Európai Ügyészség (EPPO) által végzett vizsgálatok megfelelő utókövetésének a biztosításával. Továbbá rendelkezni kell arról, hogy a végrehajtó bizottság – szükség esetén, sürgős esetekben – ideiglenes határozatokat hozhasson az igazgatótanács nevében.

| (16) | A tudományos bizottság tagsági helyeinek betöltésére vonatkozó jelenlegi eljárás egyszerűsítése érdekében lehetővé kell tenni az igazgatótanács számára, hogy amennyiben egy tag helyére hivatali idejének lejárta előtt új tagot kell kinevezni, a fennmaradó hivatali időre kinevezhesse a tartaléklistán soron következő személyt. |
| --- | --- |

(16)

A tudományos bizottság tagsági helyeinek betöltésére vonatkozó jelenlegi eljárás egyszerűsítése érdekében lehetővé kell tenni az igazgatótanács számára, hogy amennyiben egy tag helyére hivatali idejének lejárta előtt új tagot kell kinevezni, a fennmaradó hivatali időre kinevezhesse a tartaléklistán soron következő személyt.

| (17) | Tekintettel a rendkívül szelektív kinevezési eljárásra és arra, hogy a kiválasztási kritériumoknak potenciálisan megfelelő jelöltek száma gyakran alacsony, lehetővé kell tenni az Ügynökség igazgatója hivatali idejének egyszeri alkalommal történő, legfeljebb öt évre szóló meghosszabbítását, figyelembe véve mindenekelőtt az igazgató teljesítményét, valamint a következő években az Ügynökségre váró feladatokat és az Ügynökséggel szemben támasztott követelményeket. Továbbá, tekintettel a pozíció fontosságára és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság részvételével zajló alapos eljárásra, ezt az eljárást az igazgató hivatali idejének lejártát megelőző 12 hónap folyamán meg kell kezdeni. |
| --- | --- |

(17)

Tekintettel a rendkívül szelektív kinevezési eljárásra és arra, hogy a kiválasztási kritériumoknak potenciálisan megfelelő jelöltek száma gyakran alacsony, lehetővé kell tenni az Ügynökség igazgatója hivatali idejének egyszeri alkalommal történő, legfeljebb öt évre szóló meghosszabbítását, figyelembe véve mindenekelőtt az igazgató teljesítményét, valamint a következő években az Ügynökségre váró feladatokat és az Ügynökséggel szemben támasztott követelményeket. Továbbá, tekintettel a pozíció fontosságára és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság részvételével zajló alapos eljárásra, ezt az eljárást az igazgató hivatali idejének lejártát megelőző 12 hónap folyamán meg kell kezdeni.

| (18) | Ezen túlmenően, az igazgató megbízatása és ezáltal az Ügynökség működése stabilitásának fokozása érdekében az igazgató felmentésére vonatkozó javaslattételhez szükséges többséget a jelenlegi egyharmadról az igazgatótanács tagjainak kétharmados többségére kell emelni. Végezetül, az igazgatónak az Ügynökség adminisztratív irányításáért viselt általános felelősségének konkretizálása érdekében kifejezetten elő kell írni, hogy az igazgató felelős az igazgatótanács által elfogadott határozatok végrehajtásáért, az Ügynökség csalás elleni stratégiájának kidolgozásáért, valamint a belső és a külső ellenőrzési jelentéseknek és az OLAF vagy az EPPO által végzett vizsgálatoknak az utókövetésére irányuló cselekvési terv kidolgozásáért. |
| --- | --- |

(18)

Ezen túlmenően, az igazgató megbízatása és ezáltal az Ügynökség működése stabilitásának fokozása érdekében az igazgató felmentésére vonatkozó javaslattételhez szükséges többséget a jelenlegi egyharmadról az igazgatótanács tagjainak kétharmados többségére kell emelni. Végezetül, az igazgatónak az Ügynökség adminisztratív irányításáért viselt általános felelősségének konkretizálása érdekében kifejezetten elő kell írni, hogy az igazgató felelős az igazgatótanács által elfogadott határozatok végrehajtásáért, az Ügynökség csalás elleni stratégiájának kidolgozásáért, valamint a belső és a külső ellenőrzési jelentéseknek és az OLAF vagy az EPPO által végzett vizsgálatoknak az utókövetésére irányuló cselekvési terv kidolgozásáért.

| (19) | A 168/2007/EK rendeletnek a közös megközelítéssel való összehangolása érdekében elő kell írni, hogy a Bizottság ötévente készíttessen értékelést az Ügynökségre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(19)

A 168/2007/EK rendeletnek a közös megközelítéssel való összehangolása érdekében elő kell írni, hogy a Bizottság ötévente készíttessen értékelést az Ügynökségre vonatkozóan.

| (20) | A 168/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(20)

A 168/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 168/2007/EK rendelet módosításai

A 168/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „2. cikk
  Cél
  Az Ügynökség célja, hogy az alapvető jogokkal kapcsolatban támogatást és szakértelmet biztosítson az érintett uniós intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek, valamint a tagállamoknak az uniós jog végrehajtása során annak érdekében, hogy amikor saját hatáskörükön belül intézkedéseket hoznak vagy fellépéseiket meghatározzák, segítségükre legyen az alapvető jogok teljes mértékű tiszteletben tartásában.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Cél

Az Ügynökség célja, hogy az alapvető jogokkal kapcsolatban támogatást és szakértelmet biztosítson az érintett uniós intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek, valamint a tagállamoknak az uniós jog végrehajtása során annak érdekében, hogy amikor saját hatáskörükön belül intézkedéseket hoznak vagy fellépéseiket meghatározzák, segítségükre legyen az alapvető jogok teljes mértékű tiszteletben tartásában.”

| 2. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „3. cikk
  Hatály

  (1)   Az Ügynökség feladatait az Unió hatáskörein belül a 2. cikkben meghatározott cél megvalósítása érdekében látja el.


  (2)   Feladatainak ellátása során az Ügynökség az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 6. cikkében meghatározott alapvető jogokra hivatkozik.


  (3)   Az Ügynökség az Unióban és a tagállamokban az uniós jog végrehajtása során előforduló alapjogi kérdésekkel foglalkozik, kivéve az Unió vagy a tagállamok által a közös kül- és biztonságpolitikához kapcsolódóan vagy annak keretében hozott intézkedéseket vagy folytatott tevékenységeket.” |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Hatály

(1)   Az Ügynökség feladatait az Unió hatáskörein belül a 2. cikkben meghatározott cél megvalósítása érdekében látja el.

(2)   Feladatainak ellátása során az Ügynökség az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 6. cikkében meghatározott alapvető jogokra hivatkozik.

(3)   Az Ügynökség az Unióban és a tagállamokban az uniós jog végrehajtása során előforduló alapjogi kérdésekkel foglalkozik, kivéve az Unió vagy a tagállamok által a közös kül- és biztonságpolitikához kapcsolódóan vagy annak keretében hozott intézkedéseket vagy folytatott tevékenységeket.”

| 3. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | releváns, objektív, megbízható és összehasonlítható információkat és adatokat gyűjt, rögzít, elemez és terjeszt, beleértve a kutatásoknak és megfigyeléseknek a tagállamok, az uniós intézmények, szervek és hivatalok, a kutatóközpontok, a nemzeti szervek, a nem kormányzati szervezetek, a harmadik országok és a nemzetközi szervezetek által és különösen az Európa Tanács illetékes szervei által közölt eredményeit is;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

releváns, objektív, megbízható és összehasonlítható információkat és adatokat gyűjt, rögzít, elemez és terjeszt, beleértve a kutatásoknak és megfigyeléseknek a tagállamok, az uniós intézmények, szervek és hivatalok, a kutatóközpontok, a nemzeti szervek, a nem kormányzati szervezetek, a harmadik országok és a nemzetközi szervezetek által és különösen az Európa Tanács illetékes szervei által közölt eredményeit is;”;

| ii. | a c) és a d) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | tudományos kutatásokat és felméréseket végez, előkészítő tanulmányokat és megvalósíthatósági tanulmányokat készít, ilyen munkákban közreműködik vagy ösztönzi azokat, többek között adott esetben – amennyiben ez prioritásaival, valamint éves és többéves munkaprogramjával összeegyeztethető – az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérésére is; |
| --- | --- | --- |

ii.

a c) és a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

tudományos kutatásokat és felméréseket végez, előkészítő tanulmányokat és megvalósíthatósági tanulmányokat készít, ilyen munkákban közreműködik vagy ösztönzi azokat, többek között adott esetben – amennyiben ez prioritásaival, valamint éves és többéves munkaprogramjával összeegyeztethető – az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérésére is;

| d) | az uniós intézmények és a tagállamok számára – az uniós jog végrehajtása során – saját kezdeményezésére, illetve az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérésére konkrét témakörökben következtetéseket és véleményeket dolgoz ki és tesz közzé;”; |
| --- | --- |

d)

az uniós intézmények és a tagállamok számára – az uniós jog végrehajtása során – saját kezdeményezésére, illetve az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérésére konkrét témakörökben következtetéseket és véleményeket dolgoz ki és tesz közzé;”;

| b) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „Az   (1) bekezdésben említett következtetések, vélemények és jelentések az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 293. cikkének értelmében a Bizottságtól származó javaslatokat vagy a jogalkotási eljárások során az intézmények által kialakított álláspontokat csak akkor érinthetik, ha az (1) bekezdés d) pontjával összhangban az adott intézmény ezt kérte. Nem foglalkoznak a jogi aktusok EUMSZ 263. cikke értelmében vett jogszerűségével és azzal a kérdéssel sem, hogy egy tagállam az EUMSZ 258. cikkének értelmében nem teljesítette a Szerződésekből eredő valamely kötelezettségét.”; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az   (1) bekezdésben említett következtetések, vélemények és jelentések az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 293. cikkének értelmében a Bizottságtól származó javaslatokat vagy a jogalkotási eljárások során az intézmények által kialakított álláspontokat csak akkor érinthetik, ha az (1) bekezdés d) pontjával összhangban az adott intézmény ezt kérte. Nem foglalkoznak a jogi aktusok EUMSZ 263. cikke értelmében vett jogszerűségével és azzal a kérdéssel sem, hogy egy tagállam az EUMSZ 258. cikkének értelmében nem teljesítette a Szerződésekből eredő valamely kötelezettségét.”;

| c) | a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(3)   Az (1) bekezdés e) pontjában említett jelentés elfogadása előtt konzultációt kell folytatni a tudományos bizottsággal.


  (4)   Az Ügynökség az (1) bekezdés e) és g) pontjában említett jelentéseket minden évben legkésőbb június 15-ig benyújtja az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága részére.” |
| --- | --- |

c)

a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3)   Az (1) bekezdés e) pontjában említett jelentés elfogadása előtt konzultációt kell folytatni a tudományos bizottsággal.

(4)   Az Ügynökség az (1) bekezdés e) és g) pontjában említett jelentéseket minden évben legkésőbb június 15-ig benyújtja az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága részére.”

| 4. | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „5. cikk
  Tevékenységi területek
  Az Ügynökség a feladatait az éves és többéves munkaprogramja alapján végzi, amelyeknek összhangban kell állniuk a rendelkezésre álló pénzügyi és humán erőforrásokkal. Ez nem érinti az Ügynökség által a 4. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontja értelmében az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak vagy a Bizottságnak az éves és többéves munkaprogramok által meghatározott területeket nem érintő megkereséseire adott válaszokat, feltéve hogy ezt az Ügynökség pénzügyi és humán erőforrásai lehetővé teszik.” |
| --- | --- |

4.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

Tevékenységi területek

Az Ügynökség a feladatait az éves és többéves munkaprogramja alapján végzi, amelyeknek összhangban kell állniuk a rendelkezésre álló pénzügyi és humán erőforrásokkal. Ez nem érinti az Ügynökség által a 4. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontja értelmében az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak vagy a Bizottságnak az éves és többéves munkaprogramok által meghatározott területeket nem érintő megkereséseire adott válaszokat, feltéve hogy ezt az Ügynökség pénzügyi és humán erőforrásai lehetővé teszik.”

| 5. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „5a. cikk
  Éves és többéves programozás

  (1)   Az (EU) 2019/715 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*1) 32. cikkének megfelelően az igazgató minden évben elkészíti a programozási dokumentum tervezetét, amely különösen az éves és többéves munkaprogramot tartalmazza.


  (2)   Az igazgató benyújtja az igazgatótanácsnak a programozási dokumentum tervezetét. Az igazgató minden évben legkésőbb január 31-ig benyújtja a programozási dokumentum igazgatótanács által jóváhagyott tervezetét az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak. A Tanácsban a Tanács illetékes előkészítő szerve megvitatja a többéves munkaprogram tervezetét, és felkérheti az Ügynökséget a tervezet ismertetésére.


  (3)   Az igazgató minden évben legkésőbb január 31-ig benyújtja a programozási dokumentum tervezetét a 8. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti összekötő tisztviselőknek és a tudományos bizottságnak is, hogy a vonatkozó tagállamok és a tudományos bizottság véleményt nyilváníthassanak a tervezetről.


  (4)   A Tanács illetékes előkészítő szervében folytatott megbeszélés eredménye és a Bizottságtól, a tagállamoktól és a tudományos bizottságtól beérkezett vélemények figyelembevételével, az igazgató elfogadás céljából benyújtja az igazgatótanácsnak a programozási dokumentum tervezetét. Az igazgató benyújtja az elfogadott programozási dokumentumot az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a 8. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti összekötő tisztviselőknek.



  (*1)  A Bizottság (EU) 2019/715 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. december 18.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Euratom-Szerződés keretében létrehozott és az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet 70. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról (HL L 122., 2019.5.10., 1. o.).”
  " |
| --- | --- |

5.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„5a. cikk

Éves és többéves programozás

(1)   Az (EU) 2019/715 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*1) 32. cikkének megfelelően az igazgató minden évben elkészíti a programozási dokumentum tervezetét, amely különösen az éves és többéves munkaprogramot tartalmazza.

(2)   Az igazgató benyújtja az igazgatótanácsnak a programozási dokumentum tervezetét. Az igazgató minden évben legkésőbb január 31-ig benyújtja a programozási dokumentum igazgatótanács által jóváhagyott tervezetét az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak. A Tanácsban a Tanács illetékes előkészítő szerve megvitatja a többéves munkaprogram tervezetét, és felkérheti az Ügynökséget a tervezet ismertetésére.

(3)   Az igazgató minden évben legkésőbb január 31-ig benyújtja a programozási dokumentum tervezetét a 8. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti összekötő tisztviselőknek és a tudományos bizottságnak is, hogy a vonatkozó tagállamok és a tudományos bizottság véleményt nyilváníthassanak a tervezetről.

(4)   A Tanács illetékes előkészítő szervében folytatott megbeszélés eredménye és a Bizottságtól, a tagállamoktól és a tudományos bizottságtól beérkezett vélemények figyelembevételével, az igazgató elfogadás céljából benyújtja az igazgatótanácsnak a programozási dokumentum tervezetét. Az igazgató benyújtja az elfogadott programozási dokumentumot az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a 8. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti összekötő tisztviselőknek.

(*1)  A Bizottság (EU) 2019/715 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. december 18.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Euratom-Szerződés keretében létrehozott és az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet 70. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról (HL L 122., 2019.5.10., 1. o.).”
  "

*1

| 6. | A 6. cikk (2) bekezdése a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint tagállami szervek, hivatalok és ügynökségek;”. |
| --- | --- | --- |

6.

A 6. cikk (2) bekezdése a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„a)

uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint tagállami szervek, hivatalok és ügynökségek;”.

| 7. | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „7. cikk
  Kapcsolatok az érintett uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel
  Az Ügynökség biztosítja az érintett uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel való megfelelő koordinációt. Az együttműködés feltételeit adott esetben egyetértési megállapodásban kell meghatározni.” |
| --- | --- |

7.

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

Kapcsolatok az érintett uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel

Az Ügynökség biztosítja az érintett uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel való megfelelő koordinációt. Az együttműködés feltételeit adott esetben egyetértési megállapodásban kell meghatározni.”

| 8. | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Valamennyi tagállam kinevez egy kormánytisztviselőt nemzeti összekötő tisztviselőnek.
  A nemzeti összekötő tisztviselők az Ügynökség számára az elsődleges kapcsolattartók a tagállamokban.
  Az Ügynökségnek és a nemzeti összekötő tisztviselőknek a kölcsönös és szoros együttműködés szellemében kell együtt dolgozniuk egymással.
  Az Ügynökség a nemzeti összekötő tisztviselőkhöz eljuttatja valamennyi, a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban elkészített dokumentumot.”; |
| --- | --- | --- |

8.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Valamennyi tagállam kinevez egy kormánytisztviselőt nemzeti összekötő tisztviselőnek.

A nemzeti összekötő tisztviselők az Ügynökség számára az elsődleges kapcsolattartók a tagállamokban.

Az Ügynökségnek és a nemzeti összekötő tisztviselőknek a kölcsönös és szoros együttműködés szellemében kell együtt dolgozniuk egymással.

Az Ügynökség a nemzeti összekötő tisztviselőkhöz eljuttatja valamennyi, a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban elkészített dokumentumot.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az együttműködésre vonatkozó, (2) bekezdés szerinti igazgatási megállapodásnak összhangban kell lennie az uniós joggal, és azt az igazgató által benyújtott tervezet alapján, a Bizottság véleménynyilvánítását követően az igazgatótanácsnak kell elfogadnia. Amennyiben a Bizottság e megállapodással nem ért egyet, az igazgatótanács köteles újra megvizsgálni, szükség esetén módosítani, és az összes tag kétharmados többségével elfogadni azt.” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az együttműködésre vonatkozó, (2) bekezdés szerinti igazgatási megállapodásnak összhangban kell lennie az uniós joggal, és azt az igazgató által benyújtott tervezet alapján, a Bizottság véleménynyilvánítását követően az igazgatótanácsnak kell elfogadnia. Amennyiben a Bizottság e megállapodással nem ért egyet, az igazgatótanács köteles újra megvizsgálni, szükség esetén módosítani, és az összes tag kétharmados többségével elfogadni azt.”

| 9. | A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „9. cikk
  Együttműködés az Európa Tanáccsal
  Az átfedések elkerülése, valamint a kiegészítő jelleg és a hozzáadott érték szavatolása érdekében az Ügynökség összehangolja a tevékenységeit az Európa Tanács tevékenységeivel, különösen az éves és többéves munkaprogramja és a 10. cikkel összhangban a civil társadalommal folytatott együttműködés tekintetében.
  Az Unió e célból az EUMSZ 218. cikkében előírt eljárásnak megfelelően megállapodást köt az Európa Tanáccsal annak érdekében, hogy ez utóbbi és az Ügynökség között szoros együttműködés alakuljon ki. Az említett megállapodásnak tartalmaznia kell, hogy a 12. és a 13. cikkel összhangban az Európa Tanács az Ügynökség igazgatótanácsába és végrehajtó bizottságába egy-egy független személyt nevez ki.” |
| --- | --- |

9.

A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„9. cikk

Együttműködés az Európa Tanáccsal

Az átfedések elkerülése, valamint a kiegészítő jelleg és a hozzáadott érték szavatolása érdekében az Ügynökség összehangolja a tevékenységeit az Európa Tanács tevékenységeivel, különösen az éves és többéves munkaprogramja és a 10. cikkel összhangban a civil társadalommal folytatott együttműködés tekintetében.

Az Unió e célból az EUMSZ 218. cikkében előírt eljárásnak megfelelően megállapodást köt az Európa Tanáccsal annak érdekében, hogy ez utóbbi és az Ügynökség között szoros együttműködés alakuljon ki. Az említett megállapodásnak tartalmaznia kell, hogy a 12. és a 13. cikkel összhangban az Európa Tanács az Ügynökség igazgatótanácsába és végrehajtó bizottságába egy-egy független személyt nevez ki.”

| 10. | A 10. cikk (4) bekezdése a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | tegyen javaslatokat az igazgatótanács számára az 5a. cikk alapján elfogadandó éves és többéves munkaprogram kidolgozására;”. |
| --- | --- | --- |

10.

A 10. cikk (4) bekezdése a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„a)

tegyen javaslatokat az igazgatótanács számára az 5a. cikk alapján elfogadandó éves és többéves munkaprogram kidolgozására;”.

| 11. | A 12. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az igazgatótanácsnak az alapvető jogok terén alapos ismeretekkel és a köz- vagy magánszférabeli szervezetek irányítása terén megfelelő tapasztalattal, többek között igazgatási és költségvetési készségekkel rendelkező személyekből kell állnia, az alábbiak szerint:”; |
| --- | --- | --- | --- |

11.

A 12. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az igazgatótanácsnak az alapvető jogok terén alapos ismeretekkel és a köz- vagy magánszférabeli szervezetek irányítása terén megfelelő tapasztalattal, többek között igazgatási és költségvetési készségekkel rendelkező személyekből kell állnia, az alábbiak szerint:”;

| ii. | a szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A tagállamok, a Bizottság és az Európa Tanács a nők és férfiak egyenlő képviseletének megvalósítására törekszenek az igazgatótanácsban.”; |
| --- | --- |

ii.

a szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:

„A tagállamok, a Bizottság és az Európa Tanács a nők és férfiak egyenlő képviseletének megvalósítására törekszenek az igazgatótanácsban.”;

| b) | a (3), (4) és (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az igazgatótanács tagjainak és póttagjainak hivatali ideje öt évre szól. A korábbi tagok és póttagok egy további, nem egymást követő hivatali időre újra kinevezhetők.


  (4)   A tagok és póttagok hivatali ideje – a megbízatás lejártától vagy az elhalálozástól eltekintve – kizárólag lemondással szűnik meg. Amennyiben azonban valamely tag vagy póttag már nem felel meg a függetlenségi követelményeknek, köteles haladéktalanul lemondani és erről értesíteni a Bizottságot és az igazgatót. A hivatali idő lejártától eltérő esetekben az érintett félnek a hivatali idő fennmaradó részére új tagot vagy új póttagot kell kineveznie. Az érintett félnek a hivatali idő fennmaradó részére akkor is új tagot vagy új póttagot kell kineveznie, ha az igazgatótanács a tagjai egyharmadának vagy a Bizottságnak a javaslata alapján megállapítja, hogy az adott tag vagy póttag már nem felel meg a függetlenségi követelményeknek. Amennyiben a hivatali idő fennmaradó része két évnél kevesebb, az új tag vagy póttag hivatali ideje a teljes ötéves időtartamra meghosszabbítható.


  (5)   Az igazgatótanács az e cikk (1) bekezdése a) pontja szerint kinevezett tagjai közül két és fél évre választja meg elnökét és alelnökét, valamint a végrehajtó bizottságnak a 13. cikk (1) bekezdésében említett másik két tagját; a megbízatás egyszer újítható meg.
  Az igazgatótanács elnökét és alelnökét az igazgatótanács az e cikk (1) bekezdése a) és c) pontjában említett tagjainak kétharmados többségével kell megválasztani. A végrehajtó bizottságnak a 13. cikk (1) bekezdésében említett másik két tagját az igazgatótanács az e cikk (1) bekezdése a) és c) pontjában említett tagjainak többségével kell megválasztani.”; |
| --- | --- |

b)

a (3), (4) és (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az igazgatótanács tagjainak és póttagjainak hivatali ideje öt évre szól. A korábbi tagok és póttagok egy további, nem egymást követő hivatali időre újra kinevezhetők.

(4)   A tagok és póttagok hivatali ideje – a megbízatás lejártától vagy az elhalálozástól eltekintve – kizárólag lemondással szűnik meg. Amennyiben azonban valamely tag vagy póttag már nem felel meg a függetlenségi követelményeknek, köteles haladéktalanul lemondani és erről értesíteni a Bizottságot és az igazgatót. A hivatali idő lejártától eltérő esetekben az érintett félnek a hivatali idő fennmaradó részére új tagot vagy új póttagot kell kineveznie. Az érintett félnek a hivatali idő fennmaradó részére akkor is új tagot vagy új póttagot kell kineveznie, ha az igazgatótanács a tagjai egyharmadának vagy a Bizottságnak a javaslata alapján megállapítja, hogy az adott tag vagy póttag már nem felel meg a függetlenségi követelményeknek. Amennyiben a hivatali idő fennmaradó része két évnél kevesebb, az új tag vagy póttag hivatali ideje a teljes ötéves időtartamra meghosszabbítható.

(5)   Az igazgatótanács az e cikk (1) bekezdése a) pontja szerint kinevezett tagjai közül két és fél évre választja meg elnökét és alelnökét, valamint a végrehajtó bizottságnak a 13. cikk (1) bekezdésében említett másik két tagját; a megbízatás egyszer újítható meg.

Az igazgatótanács elnökét és alelnökét az igazgatótanács az e cikk (1) bekezdése a) és c) pontjában említett tagjainak kétharmados többségével kell megválasztani. A végrehajtó bizottságnak a 13. cikk (1) bekezdésében említett másik két tagját az igazgatótanács az e cikk (1) bekezdése a) és c) pontjában említett tagjainak többségével kell megválasztani.”;

| c) | a (6) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | a) az a) és b) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | elfogadja az Ügynökség éves és többéves munkaprogramját; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

a (6) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a) az a) és b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

elfogadja az Ügynökség éves és többéves munkaprogramját;

| b) | elfogadja a 4. cikk (1) bekezdésének e) és g) pontjában említett éves jelentéseket, ez utóbbiban összehasonlítva különösen az elért eredményeket az éves és többéves munkaprogram célkitűzéseivel;”; |
| --- | --- |

b)

elfogadja a 4. cikk (1) bekezdésének e) és g) pontjában említett éves jelentéseket, ez utóbbiban összehasonlítva különösen az elért eredményeket az éves és többéves munkaprogram célkitűzéseivel;”;

| ii. | az e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | e cikk (7a) és (7b) bekezdésének megfelelően az Ügynökség személyzete tekintetében gyakorolja a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (*2) megállapított, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) és az Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (a továbbiakban: az alkalmazási feltételek) által a kinevező hatóságra, valamint a szerződéskötésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröket (a továbbiakban: a kinevezésre jogosult hatóság hatáskörei); |
| --- | --- | --- |

ii.

az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)

e cikk (7a) és (7b) bekezdésének megfelelően az Ügynökség személyzete tekintetében gyakorolja a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (*2) megállapított, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) és az Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (a továbbiakban: az alkalmazási feltételek) által a kinevező hatóságra, valamint a szerződéskötésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröket (a továbbiakban: a kinevezésre jogosult hatóság hatáskörei);

*2

(*2)  
  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.
  ”;"

*2

| iii. | az i) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „i) | a személyzeti szabályzat 110. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadja a végrehajtási szabályokat a személyzeti szabályzat és az alkalmazási feltételek végrehajtása céljából;”; |
| --- | --- | --- |

iii.

az i) pont helyébe a következő szöveg lép:

„i)

a személyzeti szabályzat 110. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadja a végrehajtási szabályokat a személyzeti szabályzat és az alkalmazási feltételek végrehajtása céljából;”;

| iv. | a bekezdés a következő pontokkal egészül ki:






  „m) | biztonsági stratégiát fogadjon el, beleértve az EU-minősített adatok cseréjére vonatkozó szabályokat is; |
| --- | --- | --- |

iv.

a bekezdés a következő pontokkal egészül ki:

„m)

biztonsági stratégiát fogadjon el, beleértve az EU-minősített adatok cseréjére vonatkozó szabályokat is;

| n) | szabályokat fogadjon el a tagjait és a tudományos bizottság tagjait érintő összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére; |
| --- | --- |

n)

szabályokat fogadjon el a tagjait és a tudományos bizottság tagjait érintő összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére;

| o) | elfogadja és rendszeresen frissítse a 4. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említett kommunikációs stratégiát.”; |
| --- | --- |

o)

elfogadja és rendszeresen frissítse a 4. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említett kommunikációs stratégiát.”;

| d) | a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(7a)   Az igazgatótanácsnak a személyzeti szabályzat 110. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdése és az alkalmazási feltételek 6. cikke alapján határozatot kell elfogadnia, amelyben a kinevezésre jogosult hatóság vonatkozó hatásköreit átruházza az igazgatóra, és meghatározza azon feltételeket, amelyek mellett e hatáskör-átruházás felfüggeszthető. Az igazgatót fel kell hatalmazni e hatáskörök továbbruházására.


  (7b)   Amennyiben rendkívüli körülmények szükségessé teszik, az igazgatótanács határozat útján ideiglenesen felfüggesztheti a kinevezésre jogosult hatóság hatásköreinek az igazgatóra történő átruházását és az igazgató általi további átruházását, és azokat maga gyakorolhatja, vagy valamelyik tagjára vagy a személyzetnek az igazgatótól eltérő tagjára ruházhatja át.”; |
| --- | --- |

d)

a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(7a)   Az igazgatótanácsnak a személyzeti szabályzat 110. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdése és az alkalmazási feltételek 6. cikke alapján határozatot kell elfogadnia, amelyben a kinevezésre jogosult hatóság vonatkozó hatásköreit átruházza az igazgatóra, és meghatározza azon feltételeket, amelyek mellett e hatáskör-átruházás felfüggeszthető. Az igazgatót fel kell hatalmazni e hatáskörök továbbruházására.

(7b)   Amennyiben rendkívüli körülmények szükségessé teszik, az igazgatótanács határozat útján ideiglenesen felfüggesztheti a kinevezésre jogosult hatóság hatásköreinek az igazgatóra történő átruházását és az igazgató általi további átruházását, és azokat maga gyakorolhatja, vagy valamelyik tagjára vagy a személyzetnek az igazgatótól eltérő tagjára ruházhatja át.”;

| e) | a (8), (9) és (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(8)   Az igazgatótanács határozatait főszabály szerint az összes tag többségével fogadja el.
  A (6) bekezdés a)–e), g), k) és l) pontjában említett határozatokat az összes tag kétharmados többségével kell elfogadni.
  A 25. cikk (2) bekezdésében említett határozatokat egyhangúlag kell meghozni.
  Az igazgatótanács minden tagja, illetve távollétében helyettese, egy szavazattal rendelkezik. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
  Az Európa Tanács által kinevezett személy csak a (6) bekezdés a), b) és k) pontjában említett határozatok meghozatalakor szavazhat.


  (9)   A rendkívüli ülések lehetőségének sérelme nélkül, az elnök az igazgatótanácsot évente kétszer hívja össze. Az elnök saját kezdeményezésére, vagy a Bizottság kérésére, vagy az igazgatótanács tagjai legalább egyharmadának kérésére rendkívüli ülést hív össze.


  10)   A tudományos bizottság elnöke vagy alelnöke, valamint a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének igazgatója megfigyelőként vehet részt az igazgatótanács ülésein. Az egyéb érintett uniós ügynökségek és szervek, valamint más, a 8. és 9. cikkben említett nemzetközi szervek igazgatói a végrehajtó bizottság meghívására megfigyelőként szintén részt vehetnek az üléseken.” |
| --- | --- |

e)

a (8), (9) és (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   Az igazgatótanács határozatait főszabály szerint az összes tag többségével fogadja el.

A (6) bekezdés a)–e), g), k) és l) pontjában említett határozatokat az összes tag kétharmados többségével kell elfogadni.

A 25. cikk (2) bekezdésében említett határozatokat egyhangúlag kell meghozni.

Az igazgatótanács minden tagja, illetve távollétében helyettese, egy szavazattal rendelkezik. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.

Az Európa Tanács által kinevezett személy csak a (6) bekezdés a), b) és k) pontjában említett határozatok meghozatalakor szavazhat.

(9)   A rendkívüli ülések lehetőségének sérelme nélkül, az elnök az igazgatótanácsot évente kétszer hívja össze. Az elnök saját kezdeményezésére, vagy a Bizottság kérésére, vagy az igazgatótanács tagjai legalább egyharmadának kérésére rendkívüli ülést hív össze.

10)   A tudományos bizottság elnöke vagy alelnöke, valamint a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének igazgatója megfigyelőként vehet részt az igazgatótanács ülésein. Az egyéb érintett uniós ügynökségek és szervek, valamint más, a 8. és 9. cikkben említett nemzetközi szervek igazgatói a végrehajtó bizottság meghívására megfigyelőként szintén részt vehetnek az üléseken.”

| 12. | A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „13. cikk
  Végrehajtó bizottság

  (1)   Az igazgatótanácsot a végrehajtó bizottság segíti. A végrehajtó bizottságnak kell felügyelnie az igazgatótanács által elfogadandó határozatokkal kapcsolatban szükséges előkészítő munkát. A végrehajtó bizottságnak különösen költségvetési és humánerőforrás-ügyekben kell ellenőrzést végeznie.


  (2)   A végrehajtó bizottság feladata továbbá, hogy:






  a) | az igazgató által készített tervezet alapján felülvizsgálja az Ügynökség 5a. cikkben említett programozási dokumentumát, és elfogadás céljából benyújtsa azt az igazgatótanácsnak; |
| --- | --- | --- |

12.

A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„13. cikk

Végrehajtó bizottság

(1)   Az igazgatótanácsot a végrehajtó bizottság segíti. A végrehajtó bizottságnak kell felügyelnie az igazgatótanács által elfogadandó határozatokkal kapcsolatban szükséges előkészítő munkát. A végrehajtó bizottságnak különösen költségvetési és humánerőforrás-ügyekben kell ellenőrzést végeznie.

(2)   A végrehajtó bizottság feladata továbbá, hogy:

a)

az igazgató által készített tervezet alapján felülvizsgálja az Ügynökség 5a. cikkben említett programozási dokumentumát, és elfogadás céljából benyújtsa azt az igazgatótanácsnak;

| b) | felülvizsgálja az Ügynökség éves költségvetésének tervezetét, és elfogadás céljából benyújtsa azt az igazgatótanácsnak; |
| --- | --- |

b)

felülvizsgálja az Ügynökség éves költségvetésének tervezetét, és elfogadás céljából benyújtsa azt az igazgatótanácsnak;

| c) | felülvizsgálja az Ügynökség tevékenységeiről szóló éves jelentés tervezetét, és elfogadás céljából benyújtsa azt az igazgatótanácsnak; |
| --- | --- |

c)

felülvizsgálja az Ügynökség tevékenységeiről szóló éves jelentés tervezetét, és elfogadás céljából benyújtsa azt az igazgatótanácsnak;

| d) | az igazgató által készített tervezet alapján a csalási kockázatokkal arányos, csalás elleni stratégiát fogadjon el az Ügynökség számára, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költségeit és hasznát; |
| --- | --- |

d)

az igazgató által készített tervezet alapján a csalási kockázatokkal arányos, csalás elleni stratégiát fogadjon el az Ügynökség számára, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költségeit és hasznát;

| e) | biztosítsa a belső és külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vagy az Európai Ügyészség (EPPO) vizsgálataiból származó megállapítások és ajánlások megfelelő nyomon követését; |
| --- | --- |

e)

biztosítsa a belső és külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vagy az Európai Ügyészség (EPPO) vizsgálataiból származó megállapítások és ajánlások megfelelő nyomon követését;

| f) | az igazgató 15. cikk (4) bekezdésében meghatározott feladatainak sérelme nélkül, az igazgatási és költségvetési irányítás felügyeletének megerősítése céljából segítséget és tanácsadást nyújtson részére az igazgatótanácsi határozatok végrehajtásához. |
| --- | --- |

f)

az igazgató 15. cikk (4) bekezdésében meghatározott feladatainak sérelme nélkül, az igazgatási és költségvetési irányítás felügyeletének megerősítése céljából segítséget és tanácsadást nyújtson részére az igazgatótanácsi határozatok végrehajtásához.

(3)   Ha sürgős okokból szükséges, a végrehajtó bizottság az igazgatótanács nevében ideiglenes határozatokat hozhat, többek között a kinevezésre jogosult hatóság hatáskörei átruházásának felfüggesztésére vonatkozóan a 12. cikk (7a) és (7b) bekezdésében említett feltételekkel összhangban, valamint a költségvetési ügyekre vonatkozóan is.

(4)   A végrehajtó bizottság az igazgatótanács elnökéből és alelnökéből, az igazgatótanács által a 12. cikk (5) bekezdése szerint megválasztott két másik igazgatótanácsi tagból, valamint a Bizottság igazgatótanácsbeli képviselőinek egyikéből áll.

Az igazgatótanácsnak az Európa Tanács által kinevezett tagja részt vehet a végrehajtó bizottság ülésein.

(5)   A végrehajtó bizottságot az elnök hívja össze. A végrehajtó bizottság bármelyik tagjának kérésére is összehívható. A végrehajtó bizottságnak határozatait a jelenlévő tagok többségével kell elfogadnia. Az Európa Tanács által kinevezett személy az olyan határozatokkal kapcsolatos pontokban szavazhat, amelyek tekintetében a 12. cikk (8) bekezdésével összhangban szavazati joggal rendelkezik az igazgatótanácsban.

(6)   Az igazgató szavazati jog nélkül vesz részt a végrehajtó bizottság ülésein.”

| 13. | A 14. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A tudományos bizottságnak tizenegy független, az alapvető jogok területén magasan képzett, a tudományos minőség és a kutatási módszertanok terén megfelelő kompetenciákkal rendelkező személyből kell állnia. Átlátható pályázati felhívást és kiválasztási eljárást, valamint az Európai Parlament illetékes bizottságával történő konzultációt követően az igazgatótanácsnak kell kineveznie a tizenegy tagot, és jóváhagynia az érdemek alapján összeállított tartaléklistát. Az igazgatótanácsnak egyenlő földrajzi képviseletről kell gondoskodnia, és a nők és férfiak egyenlő képviseletének megvalósítására kell törekednie a tudományos bizottságban. Az igazgatótanács tagjai nem lehetnek tagjai a tudományos bizottságnak. A tudományos bizottság kinevezésének részletes feltételeit a 12. cikk (6) bekezdésének g) pontjában említett eljárási szabályzatban kell meghatározni.”; |
| --- | --- | --- |

13.

A 14. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tudományos bizottságnak tizenegy független, az alapvető jogok területén magasan képzett, a tudományos minőség és a kutatási módszertanok terén megfelelő kompetenciákkal rendelkező személyből kell állnia. Átlátható pályázati felhívást és kiválasztási eljárást, valamint az Európai Parlament illetékes bizottságával történő konzultációt követően az igazgatótanácsnak kell kineveznie a tizenegy tagot, és jóváhagynia az érdemek alapján összeállított tartaléklistát. Az igazgatótanácsnak egyenlő földrajzi képviseletről kell gondoskodnia, és a nők és férfiak egyenlő képviseletének megvalósítására kell törekednie a tudományos bizottságban. Az igazgatótanács tagjai nem lehetnek tagjai a tudományos bizottságnak. A tudományos bizottság kinevezésének részletes feltételeit a 12. cikk (6) bekezdésének g) pontjában említett eljárási szabályzatban kell meghatározni.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A tudományos bizottság tagjainak függetlennek kell lenniük. Másik személy kizárólag saját kérésükre léphet helyükbe, vagy akkor, ha feladataik ellátásában folyamatosan akadályoztatva vannak. Amennyiben azonban valamely tag már nem felel meg a függetlenségi követelményeknek, köteles haladéktalanul lemondani és erről értesíteni a Bizottságot és az igazgatót. Az igazgatótanács tagjai egyharmadának vagy a Bizottságnak a javaslatára szintén bejelentheti, hogy tovább már nem áll fenn a függetlenség, és visszavonhatja az érintett személy kinevezését. Az igazgatótanácsnak a hivatali idő fennmaradó részére a tartaléklistán rendelkezésre álló első személyt kell kineveznie. Amennyiben a hivatali idő fennmaradó része két évnél kevesebb, az új tag hivatali ideje a teljes ötéves időtartamra meghosszabbítható. Az Ügynökség a tudományos bizottság tagjainak listáját honlapján közzéteszi, és azt rendszeresen frissíti.”; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tudományos bizottság tagjainak függetlennek kell lenniük. Másik személy kizárólag saját kérésükre léphet helyükbe, vagy akkor, ha feladataik ellátásában folyamatosan akadályoztatva vannak. Amennyiben azonban valamely tag már nem felel meg a függetlenségi követelményeknek, köteles haladéktalanul lemondani és erről értesíteni a Bizottságot és az igazgatót. Az igazgatótanács tagjai egyharmadának vagy a Bizottságnak a javaslatára szintén bejelentheti, hogy tovább már nem áll fenn a függetlenség, és visszavonhatja az érintett személy kinevezését. Az igazgatótanácsnak a hivatali idő fennmaradó részére a tartaléklistán rendelkezésre álló első személyt kell kineveznie. Amennyiben a hivatali idő fennmaradó része két évnél kevesebb, az új tag hivatali ideje a teljes ötéves időtartamra meghosszabbítható. Az Ügynökség a tudományos bizottság tagjainak listáját honlapján közzéteszi, és azt rendszeresen frissíti.”;

| c) | az (5) bekezdés végén a szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A tudományos bizottságnak különösen az Ügynökség munkájában alkalmazott tudományos kutatási módszertannal kapcsolatban kell tanácsadást nyújtania az igazgató és az Ügynökség részére.” |
| --- | --- |

c)

az (5) bekezdés végén a szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:

„A tudományos bizottságnak különösen az Ügynökség munkájában alkalmazott tudományos kutatási módszertannal kapcsolatban kell tanácsadást nyújtania az igazgató és az Ügynökség részére.”

| 14. | A 15. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az igazgató hivatali ideje öt év.
  Az említett ötéves időtartam végét megelőző tizenkét hónap folyamán a Bizottság értékelést végez különösen a következők megvizsgálása érdekében:






  a) | az igazgató teljesítménye; |
| --- | --- | --- | --- |

14.

A 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az igazgató hivatali ideje öt év.

Az említett ötéves időtartam végét megelőző tizenkét hónap folyamán a Bizottság értékelést végez különösen a következők megvizsgálása érdekében:

a)

az igazgató teljesítménye;

| b) | a következő években az Ügynökségre váró feladatok és az Ügynökséggel szemben támasztott követelmények. |
| --- | --- |

b)

a következő években az Ügynökségre váró feladatok és az Ügynökséggel szemben támasztott követelmények.

Az igazgatótanács – a Bizottság javaslata alapján, az értékelést figyelembe véve – az igazgató hivatali idejét egyszer, legfeljebb ötéves időtartamra meghosszabbíthatja.

Az igazgatótanácsnak az igazgató hivatali idejének meghosszabbítására vonatkozó szándékáról tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot. Egy hónapon belül azelőtt, hogy az igazgatótanács hivatalosan döntést hoz e hivatali idő meghosszabbításáról, az igazgatót felkérhetik, hogy az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt tegyen nyilatkozatot és válaszoljon a bizottság tagjai által feltett kérdésekre.

Amennyiben az igazgató hivatali idejét nem hosszabbítják meg, az utódja kinevezéséig marad hivatalban.

(4)   Az igazgató felelős a következőkért:

| a) | a 4. cikkben említett feladatok ellátása és különösen a 4. cikk (1) bekezdésének a)–h) pontjával összhangban kidolgozandó dokumentumok elkészítése és közzététele, a tudományos bizottsággal együttműködve; |
| --- | --- |

a)

a 4. cikkben említett feladatok ellátása és különösen a 4. cikk (1) bekezdésének a)–h) pontjával összhangban kidolgozandó dokumentumok elkészítése és közzététele, a tudományos bizottsággal együttműködve;

| b) | az Ügynökség 5a. cikkben említett programozási dokumentumának elkészítése és végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

az Ügynökség 5a. cikkben említett programozási dokumentumának elkészítése és végrehajtása;

| c) | napi igazgatási teendők; |
| --- | --- |

c)

napi igazgatási teendők;

| d) | az igazgatótanács által elfogadott határozatok végrehajtása; |
| --- | --- |

d)

az igazgatótanács által elfogadott határozatok végrehajtása;

| e) | a 21. cikkel összhangban az Ügynökség költségvetésének végrehajtása; |
| --- | --- |

e)

a 21. cikkel összhangban az Ügynökség költségvetésének végrehajtása;

| f) | az Ügynökségnek a célkitűzéseihez viszonyított teljesítményét mérő hatékony ellenőrzési és értékelési eljárások végrehajtása szakmailag elismert normák és teljesítménymutatók szerint; |
| --- | --- |

f)

az Ügynökségnek a célkitűzéseihez viszonyított teljesítményét mérő hatékony ellenőrzési és értékelési eljárások végrehajtása szakmailag elismert normák és teljesítménymutatók szerint;

| g) | cselekvési terv készítése a jelentős kiadásokkal járó programok és tevékenységek teljesítményét értékelő visszamenőleges értékelések megállapításainak nyomon követésére, az (EU) 2019/715 felhatalmazáson alapuló rendelet 29. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

g)

cselekvési terv készítése a jelentős kiadásokkal járó programok és tevékenységek teljesítményét értékelő visszamenőleges értékelések megállapításainak nyomon követésére, az (EU) 2019/715 felhatalmazáson alapuló rendelet 29. cikkével összhangban;

| h) | jelentéstétel évente az igazgatótanácsnak az ellenőrzési és értékelési rendszer eredményeiről; |
| --- | --- |

h)

jelentéstétel évente az igazgatótanácsnak az ellenőrzési és értékelési rendszer eredményeiről;

| i) | az Ügynökség csalás elleni stratégiájának elkészítése és jóváhagyás céljából a végrehajtó bizottság elé terjesztése; |
| --- | --- |

i)

az Ügynökség csalás elleni stratégiájának elkészítése és jóváhagyás céljából a végrehajtó bizottság elé terjesztése;

| j) | cselekvési terv kidolgozása a belső és külső ellenőrzési jelentések és értékelések megállapításai, valamint az OLAF vizsgálatainak megállapításai nyomán, és jelentéstétel az elért eredményekről a Bizottságnak és az igazgatótanácsnak; |
| --- | --- |

j)

cselekvési terv kidolgozása a belső és külső ellenőrzési jelentések és értékelések megállapításai, valamint az OLAF vizsgálatainak megállapításai nyomán, és jelentéstétel az elért eredményekről a Bizottságnak és az igazgatótanácsnak;

| k) | együttműködés a nemzeti összekötő tisztviselőkkel; |
| --- | --- |

k)

együttműködés a nemzeti összekötő tisztviselőkkel;

| l) | együttműködés a civil társadalommal, beleértve az alapjogi platformnak a 10. cikkel összhangban történő koordinálását is.”; |
| --- | --- |

l)

együttműködés a civil társadalommal, beleértve az alapjogi platformnak a 10. cikkel összhangban történő koordinálását is.”;

| b) | a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(7)   Kötelezettségszegés, nem megfelelő teljesítmény vagy ismétlődő vagy súlyos szabálytalanságok esetén az igazgató hivatali idejének lejárta előtt az igazgatótanács tagjai kétharmadának vagy a Bizottságnak a javaslata alapján hozott igazgatótanácsi határozattal menthető fel.” |
| --- | --- |

b)

a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   Kötelezettségszegés, nem megfelelő teljesítmény vagy ismétlődő vagy súlyos szabálytalanságok esetén az igazgató hivatali idejének lejárta előtt az igazgatótanács tagjai kétharmadának vagy a Bizottságnak a javaslata alapján hozott igazgatótanácsi határozattal menthető fel.”

| 15. | A 17. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az Ügynökségnek az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke szerint hozott határozatai ellen az EUMSZ 228., illetve 263. cikke értelmében panasszal lehet fordulni az ombudsmanhoz, vagy keresetet lehet benyújtani az Európai Unió Bíróságához (Bíróság).” |
| --- | --- |

15.

A 17. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az Ügynökségnek az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke szerint hozott határozatai ellen az EUMSZ 228., illetve 263. cikke értelmében panasszal lehet fordulni az ombudsmanhoz, vagy keresetet lehet benyújtani az Európai Unió Bíróságához (Bíróság).”

| 16. | A 19. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „19. cikk
  Az ombudsman által végzett felügyelet
  Az Ügynökség működése az EUMSZ 228. cikkével összhangban az ombudsman felügyelete alá tartozik.” |
| --- | --- |

16.

A 19. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„19. cikk

Az ombudsman által végzett felügyelet

Az Ügynökség működése az EUMSZ 228. cikkével összhangban az ombudsman felügyelete alá tartozik.”

| 17. | A 20. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az Ügynökség bevételének – az egyéb források sérelme nélkül – az Unió általános költségvetésében (a Bizottságra vonatkozó szakaszban) szerepeltetett uniós támogatást kell magában foglalnia.” |
| --- | --- | --- |

17.

A 20. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az Ügynökség bevételének – az egyéb források sérelme nélkül – az Unió általános költségvetésében (a Bizottságra vonatkozó szakaszban) szerepeltetett uniós támogatást kell magában foglalnia.”

| b) | A (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(7)   Az előirányzat alapján a Bizottság felveszi az Unió általános költségvetésének előzetes tervezetébe azokat a tervezett összegeket, amelyeket a létszámtervre vonatkozóan szükségesnek ítél meg, valamint az általános költségvetésre terhelendő támogatás összegét, és ezt az EUMSZ 314. cikkének megfelelően a költségvetési hatóság elé terjeszti.” |
| --- | --- |

b)

A (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   Az előirányzat alapján a Bizottság felveszi az Unió általános költségvetésének előzetes tervezetébe azokat a tervezett összegeket, amelyeket a létszámtervre vonatkozóan szükségesnek ítél meg, valamint az általános költségvetésre terhelendő támogatás összegét, és ezt az EUMSZ 314. cikkének megfelelően a költségvetési hatóság elé terjeszti.”

| 18. | A 24. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „24. cikk
  Személyzet

  (1)   Az Ügynökség személyzetére és igazgatójára a személyzeti szabályzatot és az alkalmazási feltételeket, valamint az Unió intézményei által a személyzeti szabályzat és az alkalmazási feltételek alkalmazásának céljából közösen elfogadott szabályokat kell alkalmazni.


  (2)   Az igazgatótanács elfogadhat olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy az Ügynökség a tagállamok kirendelt nemzeti szakértőit alkalmazza.” |
| --- | --- |

18.

A 24. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„24. cikk

Személyzet

(1)   Az Ügynökség személyzetére és igazgatójára a személyzeti szabályzatot és az alkalmazási feltételeket, valamint az Unió intézményei által a személyzeti szabályzat és az alkalmazási feltételek alkalmazásának céljából közösen elfogadott szabályokat kell alkalmazni.

(2)   Az igazgatótanács elfogadhat olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy az Ügynökség a tagállamok kirendelt nemzeti szakértőit alkalmazza.”

| 19. | A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „26. cikk
  Kiváltságok és mentességek
  Az Ügynökségre alkalmazni kell az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvet.” |
| --- | --- |

19.

A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„26. cikk

Kiváltságok és mentességek

Az Ügynökségre alkalmazni kell az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvet.”

| 20. | A 27. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az Ügynökség ellen indított peres eljárásokban a Bíróság az EUMSZ 263. és 265. cikkében előírt feltételek szerint rendelkezik hatáskörrel.” |
| --- | --- |

20.

A 27. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az Ügynökség ellen indított peres eljárásokban a Bíróság az EUMSZ 263. és 265. cikkében előírt feltételek szerint rendelkezik hatáskörrel.”

| 21. | A 28. cikk (2) és (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az (1) bekezdésben említett részvételt és annak feltételeit – figyelemmel az egyes országok egyedi státuszára – az érintett társulási tanács határozatával kell meghatározni. A határozatban meg kell állapítani különösen azt, hogy ezen országok a 4. és 5. cikkben rögzített keretek között milyen jelleggel, mértékben és módon vesznek majd részt az Ügynökség munkájában, beleértve az Ügynökség kezdeményezéseiben való részvételre, a pénzügyi hozzájárulásra és a személyzetre vonatkozó rendelkezéseket is. A határozatnak összhangban kell lennie e rendelettel, valamint a személyzeti szabályzattal és az alkalmazási feltételekkel. A határozatban rendelkezni kell arról, hogy a részt vevő ország kinevezhet a 12. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyekre vonatkozóan előírt szakmai követelményeket teljesítő független személyt, aki az igazgatótanácsban szavazati jog nélkül, megfigyelőként vesz részt. A társulási tanács határozata alapján az Ügynökség – az érintett országnak az uniós joghoz való fokozatos felzárkózásához szükséges mértékben – a 3. cikk (1) bekezdésének hatályán belül foglalkozhat az adott ország alapjogi kérdéseivel.


  (3)   A Tanács a Bizottság javaslatára, egyhangúlag eljárva határozhat úgy, hogy valamely olyan országot, amellyel az Unió stabilizációs és társulási megállapodást kötött, felkér az Ügynökségben megfigyelőként való részvételre. Ebben az esetben a (2) bekezdés megfelelően alkalmazandó.” |
| --- | --- |

21.

A 28. cikk (2) és (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben említett részvételt és annak feltételeit – figyelemmel az egyes országok egyedi státuszára – az érintett társulási tanács határozatával kell meghatározni. A határozatban meg kell állapítani különösen azt, hogy ezen országok a 4. és 5. cikkben rögzített keretek között milyen jelleggel, mértékben és módon vesznek majd részt az Ügynökség munkájában, beleértve az Ügynökség kezdeményezéseiben való részvételre, a pénzügyi hozzájárulásra és a személyzetre vonatkozó rendelkezéseket is. A határozatnak összhangban kell lennie e rendelettel, valamint a személyzeti szabályzattal és az alkalmazási feltételekkel. A határozatban rendelkezni kell arról, hogy a részt vevő ország kinevezhet a 12. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyekre vonatkozóan előírt szakmai követelményeket teljesítő független személyt, aki az igazgatótanácsban szavazati jog nélkül, megfigyelőként vesz részt. A társulási tanács határozata alapján az Ügynökség – az érintett országnak az uniós joghoz való fokozatos felzárkózásához szükséges mértékben – a 3. cikk (1) bekezdésének hatályán belül foglalkozhat az adott ország alapjogi kérdéseivel.

(3)   A Tanács a Bizottság javaslatára, egyhangúlag eljárva határozhat úgy, hogy valamely olyan országot, amellyel az Unió stabilizációs és társulási megállapodást kötött, felkér az Ügynökségben megfigyelőként való részvételre. Ebben az esetben a (2) bekezdés megfelelően alkalmazandó.”

| 22. | A 29. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

22.

A 29. cikket el kell hagyni.

| 23. | A 30. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cím helyébe a következő szöveg lép:

  „
  Értékelések és felülvizsgálat
  ”; |
| --- | --- | --- |

23.

A 30. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cím helyébe a következő szöveg lép:

„
  Értékelések és felülvizsgálat
  ”;

Értékelések és felülvizsgálat

| b) | a (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A Bizottság 2027. április 28-ig, majd azt követően ötévenként értékelést készíttet, hogy felmérje különösen az Ügynökség és annak munkamódszereinek hatását, eredményességét és hatékonyságát. Az értékelés során figyelembe kell venni az igazgatótanács, valamint az egyéb, uniós és nemzeti szinten érdekelt felek részéről megfogalmazott véleményeket.


  (4)   Minden második, a (3) bekezdésben említett értékelés alkalmával az Ügynökség által a célkitűzései, megbízatása és feladatai tekintetében elért eredményeket is értékelni kell. Az értékelésben ki lehet térni különösen arra, hogy szükség van-e az Ügynökség megbízatásának esetleges módosítására, és arra, hogy az ilyen módosítás milyen pénzügyi következményekkel járna.


  (5)   A Bizottság benyújtja az igazgatótanácsnak a (3) bekezdésben említett értékelés következtetéseit. Az igazgatótanácsnak meg kell vizsgálnia az értékelés következtetéseit, és az Ügynökséget, annak munkamódszereit és megbízatásának hatályát érintő esetlegesen szükséges módosításokkal kapcsolatban ajánlásokat kell megfogalmaznia a Bizottságnak.


  (6)   A Bizottság a (3) bekezdésben említett értékelés megállapításairól és az igazgatótanács (5) bekezdésben említett ajánlásairól jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az említett értékelés megállapításait és az említett ajánlásokat közzé kell tenni.” |
| --- | --- |

b)

a (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság 2027. április 28-ig, majd azt követően ötévenként értékelést készíttet, hogy felmérje különösen az Ügynökség és annak munkamódszereinek hatását, eredményességét és hatékonyságát. Az értékelés során figyelembe kell venni az igazgatótanács, valamint az egyéb, uniós és nemzeti szinten érdekelt felek részéről megfogalmazott véleményeket.

(4)   Minden második, a (3) bekezdésben említett értékelés alkalmával az Ügynökség által a célkitűzései, megbízatása és feladatai tekintetében elért eredményeket is értékelni kell. Az értékelésben ki lehet térni különösen arra, hogy szükség van-e az Ügynökség megbízatásának esetleges módosítására, és arra, hogy az ilyen módosítás milyen pénzügyi következményekkel járna.

(5)   A Bizottság benyújtja az igazgatótanácsnak a (3) bekezdésben említett értékelés következtetéseit. Az igazgatótanácsnak meg kell vizsgálnia az értékelés következtetéseit, és az Ügynökséget, annak munkamódszereit és megbízatásának hatályát érintő esetlegesen szükséges módosításokkal kapcsolatban ajánlásokat kell megfogalmaznia a Bizottságnak.

(6)   A Bizottság a (3) bekezdésben említett értékelés megállapításairól és az igazgatótanács (5) bekezdésben említett ajánlásairól jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az említett értékelés megállapításait és az említett ajánlásokat közzé kell tenni.”

| 24. | A 31. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

24.

A 31. cikket el kell hagyni.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2022. április 5-én.

a Tanács részéről

az elnök

B. LE MAIRE

---

(1)  
  2021. július 6-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A Tanács 168/2007/EK rendelete (2007. február 15.) az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról (HL L 53., 2007.2.22., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. szeptember 30.) a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2019/715 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. december 18.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Euratom-Szerződés keretében létrehozott és az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet 70. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról (HL L 122., 2019.5.10., 1. o.).

4

---

| 2022.4.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 108/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 108/13

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/556 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. április 1.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikke (4) bekezdésére és 58. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat (1) oszlopában leírt árukat a táblázat (2) oszlopában feltüntetett KN-kód alá kell besorolni a (3) oszlopban kifejtett indokok alapján. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat (1) oszlopában leírt árukat a táblázat (2) oszlopában feltüntetett KN-kód alá kell besorolni a (3) oszlopban kifejtett indokok alapján.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A melléklet táblázatának (1) oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat (2) oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. április 1-jén.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Gerassimos THOMAS

főigazgató

Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| A kiskereskedelmi forgalom számára kartondobozban kiszerelt „kompozit rendszer fogászati javításokhoz” elnevezésű készlet, amelyben az összes elemet együtt állítják vám elé, használati utasítással egyetemben.
  A készlet a következőkből áll: | 3006 40 00 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3. b) és 6. általános szabály, a Kombinált Nómenklatúra 30. Árucsoportjához tartozó Megjegyzések 4. f) pontja, valamint a 3006 és a 3006 40 00 KN-kód szövege határozza meg.
  A 9021 vtsz. alá történő besorolás kizárt, mivel a termék nem olyan előre gyártott termék (mint például a korona), amely külső megjelenésében valamely sérült testrészhez hasonlít (lásd még a 9021 vtsz-hoz tartozó HR Magyarázat (III) szakasz első bekezdését, valamint a (B) rész (4) pontját és második albekezdésének első mondatát).
  A fecskendőkbe töltött kompozit anyagok azok az alkotóelemek, amelyek a készlet lényeges jellemzőjét adják. Fogászati tömőanyagként is felhasználhatók a fogászatban, mely így a 3006 vtsz. alá tartozik (a 30. Árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 4. f) pontja, lásd még a fent említett, a 9021 vtsz-hoz tartozó HR Magyarázat (III) szakasz (B) rész második albekezdésének első mondatát).
  A 3824 vtsz. és a 3906 vtsz. alá történő besorolás kizárt, mivel a 30. Árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 4. f) pontjának szövege pontosabban írja le a terméket, mint fogászati tömőanyagot.
  Következésképpen a terméket más fogászati tömőanyagként a 3006 40 00 KN-kód alá kell besorolni. |
| — | Átlátszatlan paszták |

Árumegnevezés

Besorolás (KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

A kiskereskedelmi forgalom számára kartondobozban kiszerelt „kompozit rendszer fogászati javításokhoz” elnevezésű készlet, amelyben az összes elemet együtt állítják vám elé, használati utasítással egyetemben.

A készlet a következőkből áll:

3006 40 00

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3. b) és 6. általános szabály, a Kombinált Nómenklatúra 30. Árucsoportjához tartozó Megjegyzések 4. f) pontja, valamint a 3006 és a 3006 40 00 KN-kód szövege határozza meg.

A 9021 vtsz. alá történő besorolás kizárt, mivel a termék nem olyan előre gyártott termék (mint például a korona), amely külső megjelenésében valamely sérült testrészhez hasonlít (lásd még a 9021 vtsz-hoz tartozó HR Magyarázat (III) szakasz első bekezdését, valamint a (B) rész (4) pontját és második albekezdésének első mondatát).

A fecskendőkbe töltött kompozit anyagok azok az alkotóelemek, amelyek a készlet lényeges jellemzőjét adják. Fogászati tömőanyagként is felhasználhatók a fogászatban, mely így a 3006 vtsz. alá tartozik (a 30. Árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 4. f) pontja, lásd még a fent említett, a 9021 vtsz-hoz tartozó HR Magyarázat (III) szakasz (B) rész második albekezdésének első mondatát).

A 3824 vtsz. és a 3906 vtsz. alá történő besorolás kizárt, mivel a 30. Árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 4. f) pontjának szövege pontosabban írja le a terméket, mint fogászati tömőanyagot.

Következésképpen a terméket más fogászati tömőanyagként a 3006 40 00 KN-kód alá kell besorolni.

—

Átlátszatlan paszták

(2x2 ml);

| — | Dentin-, fognyaki-, metsző-, áttetsző paszták |
| --- | --- |

—

Dentin-, fognyaki-, metsző-, áttetsző paszták

(4x4 g);

| — | Ragasztóanyag (Metal Photo Primer) |
| --- | --- |

—

Ragasztóanyag (Metal Photo Primer)

(1x7 ml);

| — | Ecset (1 fogantyú + 10 csúcs); |
| --- | --- |

—

Ecset (1 fogantyú + 10 csúcs);

| — | Egyszerhasználatos tálcák; |
| --- | --- |

—

Egyszerhasználatos tálcák;

| — | Papír párna; |
| --- | --- |

—

Papír párna;

| — | Fényvédő borítás. |
| --- | --- |

—

Fényvédő borítás.

A kompozit anyagú pasztákat, melyek metakrilát és szervetlen töltőanyag alapúak, használatra kész fecskendőkben állítják vám elé.

A „Photo Primer” egy ragasztófolyadék, amely fémeket és kompozit anyagokat ragaszt össze.

A készlet alkotóelemeit a fogászatban történő együttes használatra mutatják be, (ideiglenes és állandó) koronák, hidak, betétek és felületi tömések, fogborítások és elülső teljes fedőkoronák készítéséhez, valamint fogászati helyreállítások javítására és fogászati tömőanyagként.

---

| 2022.4.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 108/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 108/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/557 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. április 1.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikke (4) bekezdésére és 58. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat (1) oszlopában leírt árukat a táblázat (2) oszlopában feltüntetett KN-kód alá kell besorolni a (3) oszlopban kifejtett indokok alapján. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat (1) oszlopában leírt árukat a táblázat (2) oszlopában feltüntetett KN-kód alá kell besorolni a (3) oszlopban kifejtett indokok alapján.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A melléklet táblázatának (1) oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat (2) oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. április 1-jén.

a Bizottság részéről

Gerassimos THOMAS

főigazgató

Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1) | A borsóliszt fehérjében és keményítőben gazdag frakcióinak elkülönítéséből nyert fehérjében gazdag frakció, amelyet bézs színű finom por vagy labdacs (pellet) formájában, kis (15–20 kg), illetve nagy (500 és 1 000  kg közötti) zsákokban kiszerelve állítanak vám elé.
  A termék a következő analitikai jellemzőkkel rendelkezik (száraztömeg-tartalom):






  — | 7,4 % keményítő |

Árumegnevezés

Besorolás (KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

1)

A borsóliszt fehérjében és keményítőben gazdag frakcióinak elkülönítéséből nyert fehérjében gazdag frakció, amelyet bézs színű finom por vagy labdacs (pellet) formájában, kis (15–20 kg), illetve nagy (500 és 1 000  kg közötti) zsákokban kiszerelve állítanak vám elé.

A termék a következő analitikai jellemzőkkel rendelkezik (száraztömeg-tartalom):

—

7,4 % keményítő

| — | 54 % fehérjék |
| --- | --- |

—

54 % fehérjék

A termék szárított borsóból (Pisum sativum) készül, melyet mosnak, hántolnak és őrölnek, borsóliszt előállítása céljából. A lisztet azután centrifugális szeparátorban fehérjében és keményítőben gazdag frakciókra különítik el. Ezt követően a fehérjében gazdag frakciót vagy por formában hagyják, vagy pelletté tömörítik.

A terméket felismerhetően és kizárólag állati takarmányként használják.

2309 90 31

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, a 23. Árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 1. pontja, valamint a 2309 , a 2309 90 és a 2309 90 31 KN-kód szövege határozza meg.

A termék a centrifugális szeparátorban történő frakcionálással elvesztette az eredeti anyag lényeges jellemzőit. Ezért szárított hüvelyes zöldség lisztjeként az 1106 vtsz alá történő besorolás, valamint másként elkészített zöldségként a 2005 vtsz alá történő besorolás kizárt.

A 2302 vtsz alá történő besorolás szintén kizárt, mivel a termék nem hüvelyes növények szitálásából, őrléséből vagy egyéb megmunkálása során keletkező maradék (lásd a 2302 vtsz-hoz tartozó HR Magyarázat (C) pontját). A terméket kifejezetten borsólisztből állítják elő. További feldolgozásra kerül, és kizárólag állati takarmányként használják (lásd még a 23. Árucsoporthoz tartozó HR Magyarázat Általános rendelkezéseit).

Emiatt a terméket állatok etetésére szolgáló, legfeljebb 10 tömegszázalék keményítőtartalommal rendelkező más készítményként a 2309 90 31 KN-kód alá kell besorolni.

| 2) | A borsóliszt fehérjében és keményítőben gazdag frakcióinak elkülönítéséből nyert keményítőben gazdag frakció, amelyet világos sárga színű finom por vagy labdacs (pellet) formájában, ömlesztve, illetve nagy (25 és 1 000  kg közötti) zsákokban kiszerelve állítanak vám elé.
  A termék a következő analitikai jellemzőkkel rendelkezik (száraztömeg-tartalom):






  — | 73 % keményítő |
| --- | --- | --- |

2)

A borsóliszt fehérjében és keményítőben gazdag frakcióinak elkülönítéséből nyert keményítőben gazdag frakció, amelyet világos sárga színű finom por vagy labdacs (pellet) formájában, ömlesztve, illetve nagy (25 és 1 000  kg közötti) zsákokban kiszerelve állítanak vám elé.

A termék a következő analitikai jellemzőkkel rendelkezik (száraztömeg-tartalom):

—

73 % keményítő

| — | 13 % fehérjék |
| --- | --- |

—

13 % fehérjék

A termék szárított borsóból (Pisum sativum) készül, melyet mosnak, hántolnak és őrölnek, borsóliszt előállítása céljából. A lisztet azután centrifugális szeparátorban fehérjében és keményítőben gazdag frakciókra különítik el. Ezt követően a keményítőben gazdag frakciót vagy por formában hagyják, vagy pelletté tömörítik.

A terméket felismerhetően és kizárólag állati takarmányként használják.

2309 90 51

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, a 23. Árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 1. pontja, valamint a 2309 , a 2309 90 és a 2309 90 51 KN-kód szövege határozza meg.

A termék a centrifugális szeparátorban történő frakcionálással elvesztette az eredeti anyag lényeges jellemzőit. Ezért szárított hüvelyes zöldség lisztjeként az 1106 vtsz alá történő besorolás, valamint másként elkészített zöldségként a 2005 vtsz alá történő besorolás kizárt.

A 2302 vtsz alá történő besorolás szintén kizárt, mivel a termék nem hüvelyes növények szitálásából, őrléséből vagy egyéb megmunkálása során keletkező maradék (lásd a 2302 vtsz-hoz tartozó HR Magyarázat (C) pontját). A terméket kifejezetten borsólisztből állítják elő. További feldolgozásra kerül, és kizárólag állati takarmányként használják (lásd még a 23. Árucsoporthoz tartozó HR Magyarázat Általános rendelkezéseit).

Emiatt a terméket állatok etetésére szolgáló, legalább 30 tömegszázalék keményítőtartalommal rendelkező más készítményként a 2309 90 51 KN-kód alá kell besorolni.

---

| 2022.4.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 108/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 108/20

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/558 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. április 6.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az ezekre kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2021. február 17-én az alaprendelet alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozóan. A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2021. február 17-én az alaprendelet alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozóan. A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

1.2.   Nyilvántartásba vétel

Nyilvántartásba vétel

| (2) | Tekintettel arra, hogy az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdésében foglalt feltételek nem teljesültek, a Bizottság az előzetes tájékoztatási időszak alatt az érintett termék behozatalaira vonatkozóan nem rendelt el nyilvántartásbavételi kötelezettséget. |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel arra, hogy az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdésében foglalt feltételek nem teljesültek, a Bizottság az előzetes tájékoztatási időszak alatt az érintett termék behozatalaira vonatkozóan nem rendelt el nyilvántartásbavételi kötelezettséget.

1.3.   Ideiglenes intézkedések

Ideiglenes intézkedések

| (3) | A Bizottság 2021. szeptember 17-én az alaprendelet 19a. cikkével összhangban a felek rendelkezésére bocsátotta a javasolt ideiglenes vámok összefoglalását, valamint a dömpingkülönbözetek és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges különbözetek kiszámításának részleteit (előzetes tájékoztatás). Három fél tett észrevételt. Az észrevételek azonban általános jellegűek voltak, és nem a számítások pontosságára vonatkoztak. Ezért azokat az észrevételeket csak a végleges szakaszban vették figyelembe. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2021. szeptember 17-én az alaprendelet 19a. cikkével összhangban a felek rendelkezésére bocsátotta a javasolt ideiglenes vámok összefoglalását, valamint a dömpingkülönbözetek és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges különbözetek kiszámításának részleteit (előzetes tájékoztatás). Három fél tett észrevételt. Az észrevételek azonban általános jellegűek voltak, és nem a számítások pontosságára vonatkoztak. Ezért azokat az észrevételeket csak a végleges szakaszban vették figyelembe.

| (4) | A Bizottság 2021. október 14-én az (EU) 2021/1812 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2021. október 14-én az (EU) 2021/1812 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára.

3

1.4.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (5) | Az ideiglenes dömpingellenes vám kivetésének alapjául szolgáló lényeges tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát (a továbbiakban: ideiglenes tájékoztatás) követően a panaszosok, a mintában szereplő exportáló gyártók, a Kínai Kereskedelmi Kamara (a továbbiakban: CCCME), több felhasználó, köztük az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer), több importőr és a Kínai Népköztársaság kormánya (a továbbiakban: kínai kormány) az ideiglenes rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében előírt határidőn belül írásbeli beadványokat nyújtott be az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(5)

Az ideiglenes dömpingellenes vám kivetésének alapjául szolgáló lényeges tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát (a továbbiakban: ideiglenes tájékoztatás) követően a panaszosok, a mintában szereplő exportáló gyártók, a Kínai Kereskedelmi Kamara (a továbbiakban: CCCME), több felhasználó, köztük az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer), több importőr és a Kínai Népköztársaság kormánya (a továbbiakban: kínai kormány) az ideiglenes rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében előírt határidőn belül írásbeli beadványokat nyújtott be az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban.

| (6) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az azt kérő érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy meghallgatáson vegyenek részt. Meghallgatásra került sor a panaszosok, az Eurofer, az NLMK Europe (a továbbiakban: NLMK), a Misano S.p.A. (a továbbiakban: Misano) és az Imerys France (a továbbiakban: Imerys) részvételével. |
| --- | --- |

(6)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az azt kérő érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy meghallgatáson vegyenek részt. Meghallgatásra került sor a panaszosok, az Eurofer, az NLMK Europe (a továbbiakban: NLMK), a Misano S.p.A. (a továbbiakban: Misano) és az Imerys France (a továbbiakban: Imerys) részvételével.

| (7) | A Bizottság folytatta a végleges megállapításokhoz szükségesnek ítélt valamennyi információ feltárását és ellenőrzését. E célból további távoli keresztellenőrzéseket szerveztek a mintába felvett két uniós gyártóval, nevezetesen a GrafTech France S.N.C.-vel (a továbbiakban: GrafTech France) és a Showa Denko Europe GmbH-val (a továbbiakban: Showa Denko), valamint egy exportáló gyártóval, a Nantong Yangzi Co., Ltd.-vel (a továbbiakban: Yangzi csoport). |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság folytatta a végleges megállapításokhoz szükségesnek ítélt valamennyi információ feltárását és ellenőrzését. E célból további távoli keresztellenőrzéseket szerveztek a mintába felvett két uniós gyártóval, nevezetesen a GrafTech France S.N.C.-vel (a továbbiakban: GrafTech France) és a Showa Denko Europe GmbH-val (a továbbiakban: Showa Denko), valamint egy exportáló gyártóval, a Nantong Yangzi Co., Ltd.-vel (a továbbiakban: Yangzi csoport).

| (8) | A Bizottság 2022. január 19-én tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot kívánt kivetni a Kínából származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság 2022. január 19-én tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot kívánt kivetni a Kínából származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (9) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Meghallgatásra került sor a panaszosokkal, a CCCME-vel és a Fangda Carbon New Material Co., Ltd-vel (a továbbiakban: Fangda csoport). |
| --- | --- |

(9)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Meghallgatásra került sor a panaszosokkal, a CCCME-vel és a Fangda Carbon New Material Co., Ltd-vel (a továbbiakban: Fangda csoport).

| (10) | Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság mérlegelte, és indokolt esetben e rendeletben figyelembe vette. A Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. (a továbbiakban: Liaoning Dantan) által benyújtott észrevételek alapján a Bizottság felülvizsgálta a dömpingkülönbözet kiszámítására vonatkozó megállapításait, és azokról tájékoztatta a felet. |
| --- | --- |

(10)

Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság mérlegelte, és indokolt esetben e rendeletben figyelembe vette. A Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. (a továbbiakban: Liaoning Dantan) által benyújtott észrevételek alapján a Bizottság felülvizsgálta a dömpingkülönbözet kiszámítására vonatkozó megállapításait, és azokról tájékoztatta a felet.

1.5.   A bizalmas információk túlzott felhasználására vonatkozó állítás

A bizalmas információk túlzott felhasználására vonatkozó állítás

| (11) | A CCCME azt állította, hogy a panasz túlzottan bizalmas adatokra támaszkodott, és felkérte a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket ebben az eljárásban és a jövőbeli eljárásokban annak biztosítása érdekében, hogy a felek releváns és érdemi észrevételeket tehessenek. |
| --- | --- |

(11)

A CCCME azt állította, hogy a panasz túlzottan bizalmas adatokra támaszkodott, és felkérte a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket ebben az eljárásban és a jövőbeli eljárásokban annak biztosítása érdekében, hogy a felek releváns és érdemi észrevételeket tehessenek.

| (12) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panasznak az érdekelt felek számára betekintés céljából elérhető nyilvános változata tartalmazta az összes olyan alapvető bizonyítékot és a bizalmasnak jelölt adatok azon betekinthető összefoglalásait, amelyek ahhoz voltak szükségesek, hogy az érdekelt felek az eljárás során érdemi észrevételeket tehessenek, és gyakorolni tudják a védelemhez való jogukat. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panasznak az érdekelt felek számára betekintés céljából elérhető nyilvános változata tartalmazta az összes olyan alapvető bizonyítékot és a bizalmasnak jelölt adatok azon betekinthető összefoglalásait, amelyek ahhoz voltak szükségesek, hogy az érdekelt felek az eljárás során érdemi észrevételeket tehessenek, és gyakorolni tudják a védelemhez való jogukat.

| (13) | A Bizottság továbbá emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 19. cikke, valamint a WTO dömpingellenes megállapodása 6. cikkének (5) bekezdése előírja a bizalmas információk védelmét olyan esetekben, amikor az adatok nyilvánosságra hozatala jelentős versenyelőnyt biztosítana egy versenytárs számára, vagy lényeges mértékben rontaná az információkat szolgáltató személy helyzetét, illetve bármely olyan személy helyzetét, akitől az adott személy beszerezte az információkat. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság továbbá emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 19. cikke, valamint a WTO dömpingellenes megállapodása 6. cikkének (5) bekezdése előírja a bizalmas információk védelmét olyan esetekben, amikor az adatok nyilvánosságra hozatala jelentős versenyelőnyt biztosítana egy versenytárs számára, vagy lényeges mértékben rontaná az információkat szolgáltató személy helyzetét, illetve bármely olyan személy helyzetét, akitől az adott személy beszerezte az információkat.

| (14) | A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

1.6.   Kérelem arra vonatkozóan, hogy a Bizottság mérlegelje a dömpingellenes intézkedéseknek az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése szerinti felfüggesztését

Kérelem arra vonatkozóan, hogy a Bizottság mérlegelje a dömpingellenes intézkedéseknek az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése szerinti felfüggesztését

| (15) | Az érdekelt felek ideiglenes és végső tájékoztatását követően a Misano, a Fangda csoport és a CCCME azzal érvelt, hogy a dömpingellenes intézkedéseket az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése alapján fel kell függeszteni a vizsgálati időszak vége után bekövetkező piaci változások miatt. |
| --- | --- |

(15)

Az érdekelt felek ideiglenes és végső tájékoztatását követően a Misano, a Fangda csoport és a CCCME azzal érvelt, hogy a dömpingellenes intézkedéseket az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése alapján fel kell függeszteni a vizsgálati időszak vége után bekövetkező piaci változások miatt.

| (16) | A Bizottság azon kizárólagos előjogának sérelme nélkül, hogy döntsön az alaprendelet 14. cikke (4) bekezdésének alkalmazásáról, a Bizottság ebben a szakaszban megjegyezte, hogy ezek a felek nem szolgáltattak bizonyítékot annak megállapítására, hogy az uniós gazdasági ágazatot már nem érte kár. A felek inkább a várt növekedésre, áremelkedésekre és a behozatal volumenének várható csökkenésére hivatkoztak, amikor azt állították, hogy a kár valószínűleg nem folytatódik vagy ismétlődik meg. Az alábbi (138) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság megállapította, hogy a Kínából származó behozatal állítólagos áremelkedése nem feltétlenül jelenti azt, hogy a kár bekövetkezése megszűnt vagy megszűnik. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy ebben a szakaszban nincs szükség további intézkedésre. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság azon kizárólagos előjogának sérelme nélkül, hogy döntsön az alaprendelet 14. cikke (4) bekezdésének alkalmazásáról, a Bizottság ebben a szakaszban megjegyezte, hogy ezek a felek nem szolgáltattak bizonyítékot annak megállapítására, hogy az uniós gazdasági ágazatot már nem érte kár. A felek inkább a várt növekedésre, áremelkedésekre és a behozatal volumenének várható csökkenésére hivatkoztak, amikor azt állították, hogy a kár valószínűleg nem folytatódik vagy ismétlődik meg. Az alábbi (138) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság megállapította, hogy a Kínából származó behozatal állítólagos áremelkedése nem feltétlenül jelenti azt, hogy a kár bekövetkezése megszűnt vagy megszűnik. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy ebben a szakaszban nincs szükség további intézkedésre.

1.7.   Mintavétel

Mintavétel

| (17) | mivel a mintavétellel kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (12)–(17) preambulumbekezdését. |
| --- | --- |

(17)

mivel a mintavétellel kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (12)–(17) preambulumbekezdését.

1.8.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (18) | Az ideiglenes rendelet (24) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2020. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kárra vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(18)

Az ideiglenes rendelet (24) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2020. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kárra vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

| (19) | Egyes érdekelt felek, köztük a Trasteel International SA (a továbbiakban: Trasteel) rámutattak, hogy a figyelembe vett időszak magában foglalt egy olyan időszakot, amelyben az ellátási hiány és a fő nyersanyag árának emelkedése miatt rendkívül magas árak voltak tapasztalhatók (2017–2018), és amely a Covid19-világjárvány által érintett időszakkal (2020) végződött. Azt kérték, hogy a figyelembe vett időszak foglalja magában a 2016-os évet is, amikor a piaci körülményeket „rendesnek” minősítették. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Trasteel megismételte kérelmét. |
| --- | --- |

(19)

Egyes érdekelt felek, köztük a Trasteel International SA (a továbbiakban: Trasteel) rámutattak, hogy a figyelembe vett időszak magában foglalt egy olyan időszakot, amelyben az ellátási hiány és a fő nyersanyag árának emelkedése miatt rendkívül magas árak voltak tapasztalhatók (2017–2018), és amely a Covid19-világjárvány által érintett időszakkal (2020) végződött. Azt kérték, hogy a figyelembe vett időszak foglalja magában a 2016-os évet is, amikor a piaci körülményeket „rendesnek” minősítették. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Trasteel megismételte kérelmét.

| (20) | E kérést elutasították. A figyelembe vett időszakot az eljárás megindításakor határozták meg, és a bevett gyakorlatnak megfelelően a vizsgálati időszakra és az azt megelőző három naptári évre terjedt ki. Ezen időszak elemzése a Bizottság rendelkezésére bocsátotta a szükséges adatokat ahhoz, hogy pontos megállapításokat tegyen, amelyek alapján figyelembe lehetett venni a rendkívüli körülményeket. |
| --- | --- |

(20)

E kérést elutasították. A figyelembe vett időszakot az eljárás megindításakor határozták meg, és a bevett gyakorlatnak megfelelően a vizsgálati időszakra és az azt megelőző három naptári évre terjedt ki. Ezen időszak elemzése a Bizottság rendelkezésére bocsátotta a szükséges adatokat ahhoz, hogy pontos megállapításokat tegyen, amelyek alapján figyelembe lehetett venni a rendkívüli körülményeket.

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A termékkört érintő állítások és a termékkizárására irányuló kérelem

A termékkört érintő állítások és a termékkizárására irányuló kérelem

| (21) | Az ideiglenes szakaszban egy uniós gyártótól (Sangraf Italy), egy felhasználótól (NLMK), egy független importőrtől (CTPS Srl) és a CCCME-től négy állítás érkezett a termékkörre vonatkozóan. Az ideiglenes rendelet (30)–(38) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a Bizottság a kizárás iránti kérelmek közül hármat elutasított, de elfogadta, hogy az importált kötőelemeket a vizsgálat hatókörétől elkülönítve zárja ki. |
| --- | --- |

(21)

Az ideiglenes szakaszban egy uniós gyártótól (Sangraf Italy), egy felhasználótól (NLMK), egy független importőrtől (CTPS Srl) és a CCCME-től négy állítás érkezett a termékkörre vonatkozóan. Az ideiglenes rendelet (30)–(38) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a Bizottság a kizárás iránti kérelmek közül hármat elutasított, de elfogadta, hogy az importált kötőelemeket a vizsgálat hatókörétől elkülönítve zárja ki.

| (22) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a kínai kormány, az Eurofer, az NLMK, az Imerys, a Misano, a Fangda csoport és a Liaoning Dantan azt állította, hogy a Bizottság nem vette teljes mértékben figyelembe a grafitelektróda-termékek típusai közötti különbségeket. Ezen érdekelt felek szerint egyrészt a Kína által az Unióba exportált grafitelektródák többsége üstkemencékben használt kis átmérőjű, nagy teljesítményű (a továbbiakban: HP) vagy szupernagy-teljesítményű (a továbbiakban: SHP) elektródák, valamint néhány nagy átmérőjű, ultranagy-teljesítményű (a továbbiakban: UHP) elektróda. Másrészt az uniós gazdasági ágazat főként nagy átmérőjű, elektromos ívkemencékben használt UHP elektródákat gyárt. Ezek az érdekelt felek hozzáfűzték, hogy egyrészt a HP/SHP elektródák, másrészt az UHP-elektródák eltérőek az alapanyag (koksz), a gyártási technológia, a termékfelhasználás és a minőség tekintetében, és különböző piaci szegmensekhez tartoznak. Nincs lehetőség a kölcsönös helyettesítésre. Az érdekelt felek kérték, h a következő kis elektródákat (különböző meghatározásokkal) zárják ki a termékkörből: az Eurofer esetében a legfeljebb 500 mm átmérőjű, az NLMK esetében a legfeljebb 350 mm átmérőjű, az Imerys esetében a legfeljebb 500 mm átmérőjű, a COMAP esetében a 130–250 mm átmérőjű, a Fangda csoport és a CCCME esetében a legfeljebb 450 mm átmérőjű elektródákat. |
| --- | --- |

(22)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a kínai kormány, az Eurofer, az NLMK, az Imerys, a Misano, a Fangda csoport és a Liaoning Dantan azt állította, hogy a Bizottság nem vette teljes mértékben figyelembe a grafitelektróda-termékek típusai közötti különbségeket. Ezen érdekelt felek szerint egyrészt a Kína által az Unióba exportált grafitelektródák többsége üstkemencékben használt kis átmérőjű, nagy teljesítményű (a továbbiakban: HP) vagy szupernagy-teljesítményű (a továbbiakban: SHP) elektródák, valamint néhány nagy átmérőjű, ultranagy-teljesítményű (a továbbiakban: UHP) elektróda. Másrészt az uniós gazdasági ágazat főként nagy átmérőjű, elektromos ívkemencékben használt UHP elektródákat gyárt. Ezek az érdekelt felek hozzáfűzték, hogy egyrészt a HP/SHP elektródák, másrészt az UHP-elektródák eltérőek az alapanyag (koksz), a gyártási technológia, a termékfelhasználás és a minőség tekintetében, és különböző piaci szegmensekhez tartoznak. Nincs lehetőség a kölcsönös helyettesítésre. Az érdekelt felek kérték, h a következő kis elektródákat (különböző meghatározásokkal) zárják ki a termékkörből: az Eurofer esetében a legfeljebb 500 mm átmérőjű, az NLMK esetében a legfeljebb 350 mm átmérőjű, az Imerys esetében a legfeljebb 500 mm átmérőjű, a COMAP esetében a 130–250 mm átmérőjű, a Fangda csoport és a CCCME esetében a legfeljebb 450 mm átmérőjű elektródákat.

| (23) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Eurofer, a Fangda csoport és a CCCME megismételték állításaikat. Ezenkívül a CTPS Srl kérte a 400 mm vagy annál kisebb átmérőjű elektródák kizárását. A Trasteel azonban a 450 mm vagy annál kisebb átmérőjű elektródák kizárását kérte. Azzal érveltek, hogy e kis átmérőjű elektródák uniós gyártása nem elegendő. Emellett azzal érveltek, hogy számos, 350 mm-nél nagyobb átmérőjű grafitelektróda az üstkemencékben használt HP elektróda, és hogy azokat szintén ki kell zárni a termékkörből. A Bizottság a (27)–(31) preambulumbekezdésben foglalt megállapításra tekintettel elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(23)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Eurofer, a Fangda csoport és a CCCME megismételték állításaikat. Ezenkívül a CTPS Srl kérte a 400 mm vagy annál kisebb átmérőjű elektródák kizárását. A Trasteel azonban a 450 mm vagy annál kisebb átmérőjű elektródák kizárását kérte. Azzal érveltek, hogy e kis átmérőjű elektródák uniós gyártása nem elegendő. Emellett azzal érveltek, hogy számos, 350 mm-nél nagyobb átmérőjű grafitelektróda az üstkemencékben használt HP elektróda, és hogy azokat szintén ki kell zárni a termékkörből. A Bizottság a (27)–(31) preambulumbekezdésben foglalt megállapításra tekintettel elutasította ezeket az állításokat.

| (24) | Ugyanakkor az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az uniós gyártók ellenezték a legfeljebb 350 mm átmérőjű grafitelektródáknak a termékkörből való kizárását. Az uniós gyártók azzal érveltek, hogy képesek növelni a 350 mm átmérőjű grafitelektródák gyártását. Véleményük szerint a 350 mm átmérőjű grafitelektródák uniós gyártásának és értékesítésének a figyelembe vett időszakban bekövetkezett visszaesése a Kínából származó alacsony árú tisztességtelen behozatal növekvő jelenlétének következménye, nem pedig oka. |
| --- | --- |

(24)

Ugyanakkor az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az uniós gyártók ellenezték a legfeljebb 350 mm átmérőjű grafitelektródáknak a termékkörből való kizárását. Az uniós gyártók azzal érveltek, hogy képesek növelni a 350 mm átmérőjű grafitelektródák gyártását. Véleményük szerint a 350 mm átmérőjű grafitelektródák uniós gyártásának és értékesítésének a figyelembe vett időszakban bekövetkezett visszaesése a Kínából származó alacsony árú tisztességtelen behozatal növekvő jelenlétének következménye, nem pedig oka.

| (25) | A Bizottság azonban megjegyezte, hogy a legfeljebb 350 mm átmérőjű grafitelektródák uniós gyártása 2018-ban kezdett csökkenni, amikor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése nőtt, és Kína piaci részesedése csökkent. Ezt követően, amikor a kínai piaci részesedés 2019-ben és 2020-ban növekedni kezdett, az elektródák uniós termelése mérettől függetlenül csökkent. Ezek a tendenciák nem tették lehetővé a Bizottság számára, hogy megerősítse az uniós gyártók erre vonatkozó állításait. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság azonban megjegyezte, hogy a legfeljebb 350 mm átmérőjű grafitelektródák uniós gyártása 2018-ban kezdett csökkenni, amikor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése nőtt, és Kína piaci részesedése csökkent. Ezt követően, amikor a kínai piaci részesedés 2019-ben és 2020-ban növekedni kezdett, az elektródák uniós termelése mérettől függetlenül csökkent. Ezek a tendenciák nem tették lehetővé a Bizottság számára, hogy megerősítse az uniós gyártók erre vonatkozó állításait.

| (26) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Henschke GmbH kérte, hogy az RP/HP/SHP/UHP besorolást alkalmazzák, és zárják ki az RP/HP/SHP grafitelektródákat a dömpingellenes intézkedések hatálya alól. A Bizottság elutasította ezt a felvetést. Az ideiglenes rendelet (37) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint nincs olyan hivatalos iparági szabvány, amely lehetővé tenné a grafitelektródák különböző kategóriáinak egyértelmű megkülönböztetését, különös tekintettel a HP/SHP és az UHP minőségre. |
| --- | --- |

(26)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Henschke GmbH kérte, hogy az RP/HP/SHP/UHP besorolást alkalmazzák, és zárják ki az RP/HP/SHP grafitelektródákat a dömpingellenes intézkedések hatálya alól. A Bizottság elutasította ezt a felvetést. Az ideiglenes rendelet (37) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint nincs olyan hivatalos iparági szabvány, amely lehetővé tenné a grafitelektródák különböző kategóriáinak egyértelmű megkülönböztetését, különös tekintettel a HP/SHP és az UHP minőségre.

| (27) | A Bizottság megállapította, hogy a kisebb átmérőjű grafitelektródák főként HP/SHP minőségű grafitelektródák, míg a nagyobb grafitelektródák UHP-minőségűek. A különböző kategóriák pontos meghatározásának hiányában azonban úgy tűnt, hogy a 400–500 mm közötti átmérők között átfedés van. Ezenkívül a Bizottság azt is megállapította, hogy a HP/SHP minőségű grafitelektródákat általában üstkemencékben használják, míg az UHP minőségű grafitelektródákat szinte kizárólag elektromos ívkemencékben használják. Bár a panaszosok olyan példákkal szolgáltak, ahol nem ez a helyzet, mégis úgy tűnt, hogy ez a felcserélhetőség nagyon korlátozott. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság megállapította, hogy a kisebb átmérőjű grafitelektródák főként HP/SHP minőségű grafitelektródák, míg a nagyobb grafitelektródák UHP-minőségűek. A különböző kategóriák pontos meghatározásának hiányában azonban úgy tűnt, hogy a 400–500 mm közötti átmérők között átfedés van. Ezenkívül a Bizottság azt is megállapította, hogy a HP/SHP minőségű grafitelektródákat általában üstkemencékben használják, míg az UHP minőségű grafitelektródákat szinte kizárólag elektromos ívkemencékben használják. Bár a panaszosok olyan példákkal szolgáltak, ahol nem ez a helyzet, mégis úgy tűnt, hogy ez a felcserélhetőség nagyon korlátozott.

| (28) | A Bizottság azt is megállapította, hogy a kisebb méretű elektródák nagymértékben alacsonyabb minőségű ásványolajkokszot használtak a gyártási folyamat során, míg a nagyobb méretű UHP-elektródák előállításához jó minőségű és drága tűkokszot vettek igénybe. Az is kiderült, hogy a gyártási folyamat, bár gyártóról gyártóra változik, általában rövidebb és egyszerűbb volt a HP/SHP elektródák, mint az UHP elektródák esetében (pl. rövidebb grafitosítási eljárás, kevesebb impregnálás és újraégetés). A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kisebb és a nagyobb átmérőjű grafitelektródák műszaki jellemzői és felhasználása egyaránt bizonyos mértékben eltérnek egymástól. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság azt is megállapította, hogy a kisebb méretű elektródák nagymértékben alacsonyabb minőségű ásványolajkokszot használtak a gyártási folyamat során, míg a nagyobb méretű UHP-elektródák előállításához jó minőségű és drága tűkokszot vettek igénybe. Az is kiderült, hogy a gyártási folyamat, bár gyártóról gyártóra változik, általában rövidebb és egyszerűbb volt a HP/SHP elektródák, mint az UHP elektródák esetében (pl. rövidebb grafitosítási eljárás, kevesebb impregnálás és újraégetés). A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kisebb és a nagyobb átmérőjű grafitelektródák műszaki jellemzői és felhasználása egyaránt bizonyos mértékben eltérnek egymástól.

| (29) | Egyes uniós felhasználók arról számoltak be, hogy nehézségekbe ütközik kis átmérőjű grafitelektródákat beszerezni az uniós gyártóktól, és azzal érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat nem gyártott ilyen típusú elektródákat megfelelő mennyiségben, mivel nagyobb átmérőjű/magasabb minőségű elektródákra összpontosított. Azzal is érveltek, hogy Kínán kívül kevés megfelelő minőségű alternatív beszerzési forrás áll rendelkezésre. A Bizottság ugyanakkor megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a vizsgálati időszakban 55,8 %-os volt, és hogy az uniós gazdasági ágazat így szabad kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy minden átmérőből több mennyiséget gyártson. |
| --- | --- |

(29)

Egyes uniós felhasználók arról számoltak be, hogy nehézségekbe ütközik kis átmérőjű grafitelektródákat beszerezni az uniós gyártóktól, és azzal érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat nem gyártott ilyen típusú elektródákat megfelelő mennyiségben, mivel nagyobb átmérőjű/magasabb minőségű elektródákra összpontosított. Azzal is érveltek, hogy Kínán kívül kevés megfelelő minőségű alternatív beszerzési forrás áll rendelkezésre. A Bizottság ugyanakkor megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a vizsgálati időszakban 55,8 %-os volt, és hogy az uniós gazdasági ágazat így szabad kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy minden átmérőből több mennyiséget gyártson.

| (30) | A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a legfeljebb 350 mm névleges átmérőjű grafitelektródák uniós gyártása minimális volt, és a grafitelektródák uniós gyártásának kevesebb mint 1 %-át képviselte. A vizsgálat továbbá kimutatta, hogy az Unióban jelentősebb mennyiségben gyártottak 400 mm vagy annál nagyobb névleges átmérőjű grafitelektródákat. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a legfeljebb 350 mm névleges átmérőjű grafitelektródák uniós gyártása minimális volt, és a grafitelektródák uniós gyártásának kevesebb mint 1 %-át képviselte. A vizsgálat továbbá kimutatta, hogy az Unióban jelentősebb mennyiségben gyártottak 400 mm vagy annál nagyobb névleges átmérőjű grafitelektródákat.

| (31) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy míg a HP/SHP elektródák és az UHP grafitelektródák mérete tekintetében nincs egyértelmű határ, a legfeljebb 350 mm névleges átmérőjű grafitelektródák túlnyomórészt, ha nem is kizárólag HP/SHP elektródák voltak. Felhasználási területeik, gyártási folyamataik és műszaki jellemzőik eltérnek az UHP elektródákétól. Az UHP elektródák egyben az uniós gazdasági ágazat által előállított elektródák is, amelyekre a dömpingelt behozatal negatív hatást gyakorolhat. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy míg a HP/SHP elektródák és az UHP grafitelektródák mérete tekintetében nincs egyértelmű határ, a legfeljebb 350 mm névleges átmérőjű grafitelektródák túlnyomórészt, ha nem is kizárólag HP/SHP elektródák voltak. Felhasználási területeik, gyártási folyamataik és műszaki jellemzőik eltérnek az UHP elektródákétól. Az UHP elektródák egyben az uniós gazdasági ágazat által előállított elektródák is, amelyekre a dömpingelt behozatal negatív hatást gyakorolhat.

| (32) | A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a termékkörből ki kell zárni a legfeljebb 350 mm névleges átmérőjű grafitelektródákat. |
| --- | --- |

(32)

A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a termékkörből ki kell zárni a legfeljebb 350 mm névleges átmérőjű grafitelektródákat.

2.2.   Következtetés

Következtetés

| (33) | A Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (32)–(33) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket, amelyek szerint a kötőelemeket ki kell zárni a termékkörből. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (32)–(33) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket, amelyek szerint a kötőelemeket ki kell zárni a termékkörből.

| (34) | Ezenkívül a Bizottság úgy határozott, hogy a fentieknek megfelelően kizárja a termékkörből a legfeljebb 350 mm (4) névleges átmérőjű grafitelektródákat. |
| --- | --- |

(34)

Ezenkívül a Bizottság úgy határozott, hogy a fentieknek megfelelően kizárja a termékkörből a legfeljebb 350 mm (4) névleges átmérőjű grafitelektródákat.

4

3.   DÖMPING

DÖMPING

| (35) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Bizottsághoz a mintában szereplő három exportáló gyártótól, a kínai kormánytól, a CCCME-től és a panaszostól érkeztek írásbeli észrevételek a dömpingre vonatkozó ideiglenes ténymegállapításokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(35)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Bizottsághoz a mintában szereplő három exportáló gyártótól, a kínai kormánytól, a CCCME-től és a panaszostól érkeztek írásbeli észrevételek a dömpingre vonatkozó ideiglenes ténymegállapításokkal kapcsolatban.

3.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (36) | A rendes érték számítására vonatkozó részleteket az ideiglenes rendelet (47)–(168) preambulumbekezdése tartalmazta. |
| --- | --- |

(36)

A rendes érték számítására vonatkozó részleteket az ideiglenes rendelet (47)–(168) preambulumbekezdése tartalmazta.

3.1.1.   A jelentős torzulások fennállása

A jelentős torzulások fennállása

| (37) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a kínai kormány és a CCCME, valamint a Liaoning Dantan észrevételeket nyújtott be az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(37)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a kínai kormány és a CCCME, valamint a Liaoning Dantan észrevételeket nyújtott be az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásával kapcsolatban.

| (38) | A kínai kormány először is azt állította, hogy a Kínára vonatkozó első országjelentés (a továbbiakban: a jelentés) (5) hibás, és az azon alapuló döntéseknek nincs ténybeli és jogi alapja. A kínai kormány konkrétabban kétségbe vonta, hogy a jelentés a Bizottság hivatalos álláspontját tükrözheti. A tényeket illetően a kínai kormány szerint a jelentés megtévesztő, egyoldalú, és nem felel meg a valóságnak. Ezenkívül az, hogy a Bizottság csak néhány kiválasztott országról adott ki országjelentést, aggályokat vet fel a legnagyobb kedvezményes elbánást illetően. Továbbá az, hogy a Bizottság a jelentésben foglalt bizonyítékokra támaszkodik, a kínai kormány álláspontja szerint nincs összhangban a tisztességes és igazságos jogalkalmazás szellemiségével, mivel tulajdonképpen azt jelenti, hogy az ügy már a tárgyalás előtt eldőlt. |
| --- | --- |

(38)

A kínai kormány először is azt állította, hogy a Kínára vonatkozó első országjelentés (a továbbiakban: a jelentés) (5) hibás, és az azon alapuló döntéseknek nincs ténybeli és jogi alapja. A kínai kormány konkrétabban kétségbe vonta, hogy a jelentés a Bizottság hivatalos álláspontját tükrözheti. A tényeket illetően a kínai kormány szerint a jelentés megtévesztő, egyoldalú, és nem felel meg a valóságnak. Ezenkívül az, hogy a Bizottság csak néhány kiválasztott országról adott ki országjelentést, aggályokat vet fel a legnagyobb kedvezményes elbánást illetően. Továbbá az, hogy a Bizottság a jelentésben foglalt bizonyítékokra támaszkodik, a kínai kormány álláspontja szerint nincs összhangban a tisztességes és igazságos jogalkalmazás szellemiségével, mivel tulajdonképpen azt jelenti, hogy az ügy már a tárgyalás előtt eldőlt.

5

| (39) | A jelentés uniós jogszabályok szerinti jogi kötőerejével kapcsolatos első felvetést illetően a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja nem írja elő a jelentős torzulásokról szóló jelentés konkrét formátumát, továbbá a közzététel módját sem határozza meg. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a jelentés tényeken alapuló technikai dokumentum, amely kizárólag a piacvédelmi vizsgálatok kontextusában használatos. A jelentés tehát megfelelően közzétehető volt bizottsági szolgálati munkadokumentum formájában, mivel pusztán leíró jellegű, és nem fogalmaz meg politikai nézetet, preferenciát vagy ítéletet. Mindez nem érinti a jelentés tartalmát, nevezetesen az azzal kapcsolatos információforrásokat, hogy a kínai gazdaságban az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése c) pontjának alkalmazása szempontjából lényeges, jelentős torzulások állnak fenn. A jelentés ténybeli hiányosságaival és egyoldalúságával kapcsolatos észrevételeket illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a jelentés átfogó dokumentum, amely széles körű objektív bizonyítékokon – többek között a kínai kormány által közzétett jogszabályokon, szabályokon és hivatalos szakpolitikai dokumentumokon, nemzetközi szervezetek mint harmadik felek által összeállított jelentéseken, szakemberek tudományos tanulmányain és cikkein, továbbá egyéb megbízható független forrásokon – alapul. Mivel a jelentés 2017 decembere óta nyilvánosan elérhető, minden érdekelt félnek elegendő ideje volt arra, hogy cáfolja, kiegészítse vagy észrevételezze a jelentést, illetve az azt megalapozó bizonyítékokat. Mindeddig egyetlen fél sem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a jelentéshez felhasznált források tévesek lettek volna. |
| --- | --- |

(39)

A jelentés uniós jogszabályok szerinti jogi kötőerejével kapcsolatos első felvetést illetően a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja nem írja elő a jelentős torzulásokról szóló jelentés konkrét formátumát, továbbá a közzététel módját sem határozza meg. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a jelentés tényeken alapuló technikai dokumentum, amely kizárólag a piacvédelmi vizsgálatok kontextusában használatos. A jelentés tehát megfelelően közzétehető volt bizottsági szolgálati munkadokumentum formájában, mivel pusztán leíró jellegű, és nem fogalmaz meg politikai nézetet, preferenciát vagy ítéletet. Mindez nem érinti a jelentés tartalmát, nevezetesen az azzal kapcsolatos információforrásokat, hogy a kínai gazdaságban az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése c) pontjának alkalmazása szempontjából lényeges, jelentős torzulások állnak fenn. A jelentés ténybeli hiányosságaival és egyoldalúságával kapcsolatos észrevételeket illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a jelentés átfogó dokumentum, amely széles körű objektív bizonyítékokon – többek között a kínai kormány által közzétett jogszabályokon, szabályokon és hivatalos szakpolitikai dokumentumokon, nemzetközi szervezetek mint harmadik felek által összeállított jelentéseken, szakemberek tudományos tanulmányain és cikkein, továbbá egyéb megbízható független forrásokon – alapul. Mivel a jelentés 2017 decembere óta nyilvánosan elérhető, minden érdekelt félnek elegendő ideje volt arra, hogy cáfolja, kiegészítse vagy észrevételezze a jelentést, illetve az azt megalapozó bizonyítékokat. Mindeddig egyetlen fél sem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a jelentéshez felhasznált források tévesek lettek volna.

| (40) | A kínai kormány által a legnagyobb kedvezményes elbánás megsértésére vonatkozóan megfogalmazott állításra válaszul a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja értelmében ilyen országjelentést bármely ország esetében csak akkor kell készíteni, ha a Bizottság a körülmények alapján megalapozottan feltételezheti, hogy az adott országban vagy annak valamely ágazatában jelentős torzulások állhatnak fenn. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésében foglalt rendelkezések 2017. decemberi hatálybalépésekor a Bizottságnak tudomása volt a Kínában meglévő jelentős torzulásokra utaló körülményekről. A Bizottság 2020 októberében az Oroszországban fennálló torzulásokról is közzétett jelentést, és adott esetben további jelentések készülhetnek. A Bizottság továbbá emlékeztetett arra, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazásához nem kötelező jelentést készíteni. A 2. cikk (6a) bekezdésének c) pontja leírja, hogy a Bizottság milyen feltételek mellett adhat ki országjelentéseket, és a 2. cikk (6a) bekezdésének d) pontja szerint a panaszosok nem kötelesek felhasználni a jelentést, valamint – a 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja szerint – az országjelentés megléte nem feltétele a 2. cikk (6a) bekezdése szerinti vizsgálat megindításának. A 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja szerint a vizsgálat ezen az alapon történő megindításához elégséges, ha a panaszos a bármely országban fennálló jelentős torzulásokról elegendő, a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt kritériumoknak megfelelő bizonyítékot nyújt be. Tehát a jelentős országspecifikus torzulásokra vonatkozó szabályok valamennyi országra megkülönböztetés nélkül érvényesek, az országjelentés meglététől függetlenül. Ezért az országspecifikus torzulásokra vonatozó szabályok definíció szerint nem sértik a legnagyobb kedvezményes elbánás elvét. |
| --- | --- |

(40)

A kínai kormány által a legnagyobb kedvezményes elbánás megsértésére vonatkozóan megfogalmazott állításra válaszul a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja értelmében ilyen országjelentést bármely ország esetében csak akkor kell készíteni, ha a Bizottság a körülmények alapján megalapozottan feltételezheti, hogy az adott országban vagy annak valamely ágazatában jelentős torzulások állhatnak fenn. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésében foglalt rendelkezések 2017. decemberi hatálybalépésekor a Bizottságnak tudomása volt a Kínában meglévő jelentős torzulásokra utaló körülményekről. A Bizottság 2020 októberében az Oroszországban fennálló torzulásokról is közzétett jelentést, és adott esetben további jelentések készülhetnek. A Bizottság továbbá emlékeztetett arra, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazásához nem kötelező jelentést készíteni. A 2. cikk (6a) bekezdésének c) pontja leírja, hogy a Bizottság milyen feltételek mellett adhat ki országjelentéseket, és a 2. cikk (6a) bekezdésének d) pontja szerint a panaszosok nem kötelesek felhasználni a jelentést, valamint – a 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja szerint – az országjelentés megléte nem feltétele a 2. cikk (6a) bekezdése szerinti vizsgálat megindításának. A 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja szerint a vizsgálat ezen az alapon történő megindításához elégséges, ha a panaszos a bármely országban fennálló jelentős torzulásokról elegendő, a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt kritériumoknak megfelelő bizonyítékot nyújt be. Tehát a jelentős országspecifikus torzulásokra vonatkozó szabályok valamennyi országra megkülönböztetés nélkül érvényesek, az országjelentés meglététől függetlenül. Ezért az országspecifikus torzulásokra vonatozó szabályok definíció szerint nem sértik a legnagyobb kedvezményes elbánás elvét.

| (41) | Másodszor, a kínai kormány és a CCCME azzal érvelt, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésével összhangban álló számtani képzése nem egyeztethető össze a dömpingellenes megállapodással, különös tekintettel annak 2.2. cikkére, amely kimerítő listát ad azokról a helyzetekről, amelyek esetén a rendes érték képezhető, és a „jelentős torzulások” nem szerepelnek köztük. Ezenkívül a megfelelő reprezentatív országból származó adatok használata a kínai kormány szerint összeegyeztethetetlen az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VI.1. cikkének b) bekezdésével és a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkével, amelyek előírják, hogy rendes érték képzéséhez a származási országbeli előállítási költséget kell használni. |
| --- | --- |

(41)

Másodszor, a kínai kormány és a CCCME azzal érvelt, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésével összhangban álló számtani képzése nem egyeztethető össze a dömpingellenes megállapodással, különös tekintettel annak 2.2. cikkére, amely kimerítő listát ad azokról a helyzetekről, amelyek esetén a rendes érték képezhető, és a „jelentős torzulások” nem szerepelnek köztük. Ezenkívül a megfelelő reprezentatív országból származó adatok használata a kínai kormány szerint összeegyeztethetetlen az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VI.1. cikkének b) bekezdésével és a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkével, amelyek előírják, hogy rendes érték képzéséhez a származási országbeli előállítási költséget kell használni.

| (42) | Harmadszor a kínai kormány, a CCCME és a Liaoning Dantan azt állították, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti bizottsági vizsgálati módszerek nincsenek összhangban a WTO-szabályokkal, mivel a Bizottság a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkét megsértve figyelmen kívül hagyta a kínai gyártók nyilvántartását annak megállapítása nélkül, hogy ez a nyilvántartás összhangban van-e a Kínában általánosan elfogadott számviteli elvekkel. Ezzel összefüggésben a kínai kormány emlékeztetett arra, hogy a Fellebbezési Testület megállapítása szerint (Az Európai Unió – Az Argentínából származó biodízelre vonatkozó dömpingellenes intézkedések) (a DS473. sz. ügy) és a vizsgálóbizottság jelentése (Az Európai Unió – II. Költségkiigazítási módszerek) (Oroszország) (a DS494. sz. ügy) értelmében, amennyiben a vizsgált exportáló vagy gyártó által nyilvántartott adatok a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikke szerint az elfogadható határértékeken belül, pontosan és megbízhatóan megfelelnek az adott gyártónál vagy exportálónál a szóban forgó termék kapcsán felmerülő tényleges költségeknek, akkor úgy tekinthetők, hogy „elfogadhatóan tükrözik a vizsgált termék gyártásának, illetve értékesítésének költségeit”, a vizsgálatot végző hatóságnak pedig e nyilvántartást felhasználva kell megállapítania a vizsgált gyártók előállítási költségét. |
| --- | --- |

(42)

Harmadszor a kínai kormány, a CCCME és a Liaoning Dantan azt állították, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti bizottsági vizsgálati módszerek nincsenek összhangban a WTO-szabályokkal, mivel a Bizottság a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkét megsértve figyelmen kívül hagyta a kínai gyártók nyilvántartását annak megállapítása nélkül, hogy ez a nyilvántartás összhangban van-e a Kínában általánosan elfogadott számviteli elvekkel. Ezzel összefüggésben a kínai kormány emlékeztetett arra, hogy a Fellebbezési Testület megállapítása szerint (Az Európai Unió – Az Argentínából származó biodízelre vonatkozó dömpingellenes intézkedések) (a DS473. sz. ügy) és a vizsgálóbizottság jelentése (Az Európai Unió – II. Költségkiigazítási módszerek) (Oroszország) (a DS494. sz. ügy) értelmében, amennyiben a vizsgált exportáló vagy gyártó által nyilvántartott adatok a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikke szerint az elfogadható határértékeken belül, pontosan és megbízhatóan megfelelnek az adott gyártónál vagy exportálónál a szóban forgó termék kapcsán felmerülő tényleges költségeknek, akkor úgy tekinthetők, hogy „elfogadhatóan tükrözik a vizsgált termék gyártásának, illetve értékesítésének költségeit”, a vizsgálatot végző hatóságnak pedig e nyilvántartást felhasználva kell megállapítania a vizsgált gyártók előállítási költségét.

| (43) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a WTO-joggal, különösen a dömpingellenes megállapodás 2.2. és 2.2.1.1. cikkével, valamint a DS473. sz. ügyben és a DS494. sz. ügyben tett megállapításokkal való állítólagos összeegyeztethetetlenével kapcsolatos második és harmadik érvet illetően a Bizottság az ideiglenes rendelet (54) preambulumbekezdésére hivatkozott, amelyben az érdekelt felek hasonló állításait már elutasították. Ezenkívül azzal az állítással kapcsolatosan, miszerint a jelentős torzulások alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti fogalma nem szerepel azon esetek között, amikor a rendes érték a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikke szerint képezhető, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a nemzeti jognak nem szükséges a vonatkozó megállapodásokban foglaltakkal pontosan megegyező fogalmakat használnia ahhoz, hogy összhangban legyen e megállapodásokkal, és álláspontja szerint pedig a 2. cikk (6a) bekezdése teljes összhangban a dömpingellenes megállapodás vonatkozó szabályaival (és különösen a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkében a rendes érték képzésére biztosított lehetőségekkel). Mindenesetre, mivel ezek az állítások nem tartalmaznak új elemeket, azokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(43)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a WTO-joggal, különösen a dömpingellenes megállapodás 2.2. és 2.2.1.1. cikkével, valamint a DS473. sz. ügyben és a DS494. sz. ügyben tett megállapításokkal való állítólagos összeegyeztethetetlenével kapcsolatos második és harmadik érvet illetően a Bizottság az ideiglenes rendelet (54) preambulumbekezdésére hivatkozott, amelyben az érdekelt felek hasonló állításait már elutasították. Ezenkívül azzal az állítással kapcsolatosan, miszerint a jelentős torzulások alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti fogalma nem szerepel azon esetek között, amikor a rendes érték a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikke szerint képezhető, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a nemzeti jognak nem szükséges a vonatkozó megállapodásokban foglaltakkal pontosan megegyező fogalmakat használnia ahhoz, hogy összhangban legyen e megállapodásokkal, és álláspontja szerint pedig a 2. cikk (6a) bekezdése teljes összhangban a dömpingellenes megállapodás vonatkozó szabályaival (és különösen a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkében a rendes érték képzésére biztosított lehetőségekkel). Mindenesetre, mivel ezek az állítások nem tartalmaznak új elemeket, azokat a Bizottság elutasította.

| (44) | Negyedszer, a kínai kormány előadta, hogy a Bizottságnak következetesen kell eljárnia, és teljeskörűen meg kell vizsgálnia, hogy a reprezentatív országban vannak-e úgynevezett piaci torzulások. A reprezentatív ország adatainak ilyen vizsgálat nélküli, feltétlen elfogadása „kettős mérce”. Ugyanez vonatkozik a kínai kormány meglátása szerint az uniós gazdasági ágazat árainak és költségeinek értékelésére is. |
| --- | --- |

(44)

Negyedszer, a kínai kormány előadta, hogy a Bizottságnak következetesen kell eljárnia, és teljeskörűen meg kell vizsgálnia, hogy a reprezentatív országban vannak-e úgynevezett piaci torzulások. A reprezentatív ország adatainak ilyen vizsgálat nélküli, feltétlen elfogadása „kettős mérce”. Ugyanez vonatkozik a kínai kormány meglátása szerint az uniós gazdasági ágazat árainak és költségeinek értékelésére is.

| (45) | A negyedik felvetéssel kapcsolatban, miszerint a Bizottság győződjön meg arról, hogy a bizottsági eljárás során felhasznált harmadik országbeli adatokat nem befolyásolják piaci torzulások, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban a rendes értéket kizárólag akkor képezi az exportáló országban alkalmazott belföldi áraktól és költségektől eltérő, általa kiválasztott adatok alapján, ha megállapítja, hogy ezek az adatok a lehető legmegfelelőbben tükrözik a torzulástól mentes árakat és költségeket. Ebben a folyamatban a Bizottság kizárólag torzulástól mentes adatokat használhat fel. Ezzel kapcsolatban a Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy a vizsgálat korai szakaszában tegyék meg észrevételeiket a rendes érték meghatározásához javasolt forrásokkal kapcsolatban. A Bizottság teljes mértékben figyelembe veszi ezeket az észrevételeket, amikor végső döntést hoz arról, hogy mely torzulástól mentes adatokat kell felhasználni a rendes érték kiszámításához. A kínai kormány azon kérését illetően, hogy a Bizottság értékelje az uniós belső piac esetleges torzulásait, a Bizottság számára nem volt világos, mi a jelentősége ennek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások fennállásának vizsgálata szempontjából. |
| --- | --- |

(45)

A negyedik felvetéssel kapcsolatban, miszerint a Bizottság győződjön meg arról, hogy a bizottsági eljárás során felhasznált harmadik országbeli adatokat nem befolyásolják piaci torzulások, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban a rendes értéket kizárólag akkor képezi az exportáló országban alkalmazott belföldi áraktól és költségektől eltérő, általa kiválasztott adatok alapján, ha megállapítja, hogy ezek az adatok a lehető legmegfelelőbben tükrözik a torzulástól mentes árakat és költségeket. Ebben a folyamatban a Bizottság kizárólag torzulástól mentes adatokat használhat fel. Ezzel kapcsolatban a Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy a vizsgálat korai szakaszában tegyék meg észrevételeiket a rendes érték meghatározásához javasolt forrásokkal kapcsolatban. A Bizottság teljes mértékben figyelembe veszi ezeket az észrevételeket, amikor végső döntést hoz arról, hogy mely torzulástól mentes adatokat kell felhasználni a rendes érték kiszámításához. A kínai kormány azon kérését illetően, hogy a Bizottság értékelje az uniós belső piac esetleges torzulásait, a Bizottság számára nem volt világos, mi a jelentősége ennek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások fennállásának vizsgálata szempontjából.

| (46) | Ötödször, a Liaoning Dantan azzal érvelt, hogy a Bizottság az ideiglenes rendelet (54) preambulumbekezdésében igen általános nyilatkozatot tett, és nem fejtette ki kifejezetten a WTO-megállapodások – köztük Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv – jogalapját az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának alátámasztására. Az arra vonatkozó egyértelmű indokolás hiányában, hogy a Bizottság miért képviseli ezt az álláspontot, az érdekelt felek Bizottság általi tájékoztatása nem felel meg az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazására vonatkozó döntését alátámasztó megfelelő indokolás jogi normáinak. |
| --- | --- |

(46)

Ötödször, a Liaoning Dantan azzal érvelt, hogy a Bizottság az ideiglenes rendelet (54) preambulumbekezdésében igen általános nyilatkozatot tett, és nem fejtette ki kifejezetten a WTO-megállapodások – köztük Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv – jogalapját az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának alátámasztására. Az arra vonatkozó egyértelmű indokolás hiányában, hogy a Bizottság miért képviseli ezt az álláspontot, az érdekelt felek Bizottság általi tájékoztatása nem felel meg az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazására vonatkozó döntését alátámasztó megfelelő indokolás jogi normáinak.

| (47) | A Liaoning Dantan által felhozott ötödik érvet illetően a Bizottság nem értett egyet. Az ideiglenes rendelet (54) preambulumbekezdésében a Bizottság kifejtette, hogy a hatályos uniós jogszabályok miért egyeztethetők össze a WTO-val. A Liaoning Dantannak Kína csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvvel kapcsolatos érvét illetően a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a Kínából érkező termékekkel kapcsolatos dömpingellenes eljárásokban a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakaszának azon részei, amelyek nem vesztették hatályukat, mind a piacgazdaság fogalmi jellemzői, mind pedig a nem a kínai árakkal és költségekkel való szigorú összehasonlításon alapuló módszertan alkalmazása tekintetében továbbra is alkalmazhatók a rendes érték megállapítására. Ezen túlmenően a Lianoning Dantan a jelek szerint összemossa az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése érdemi alkalmazásának indoklására vonatkozó kötelezettséget azzal az állítólagos kötelezettséggel, hogy ismertetni kell az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását alátámasztó WTO-jogszabályt. A Bizottság az ideiglenes rendelet (57)–(113) preambulumbekezdésében részletesen kifejtette az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának okait, teljes mértékben eleget téve a megfelelő indokolásra vonatkozó jogi kötelezettségének. A Liaoning Dantan érvelését a Bizottság ennek megfelelően elutasította. |
| --- | --- |

(47)

A Liaoning Dantan által felhozott ötödik érvet illetően a Bizottság nem értett egyet. Az ideiglenes rendelet (54) preambulumbekezdésében a Bizottság kifejtette, hogy a hatályos uniós jogszabályok miért egyeztethetők össze a WTO-val. A Liaoning Dantannak Kína csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvvel kapcsolatos érvét illetően a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a Kínából érkező termékekkel kapcsolatos dömpingellenes eljárásokban a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakaszának azon részei, amelyek nem vesztették hatályukat, mind a piacgazdaság fogalmi jellemzői, mind pedig a nem a kínai árakkal és költségekkel való szigorú összehasonlításon alapuló módszertan alkalmazása tekintetében továbbra is alkalmazhatók a rendes érték megállapítására. Ezen túlmenően a Lianoning Dantan a jelek szerint összemossa az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése érdemi alkalmazásának indoklására vonatkozó kötelezettséget azzal az állítólagos kötelezettséggel, hogy ismertetni kell az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását alátámasztó WTO-jogszabályt. A Bizottság az ideiglenes rendelet (57)–(113) preambulumbekezdésében részletesen kifejtette az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának okait, teljes mértékben eleget téve a megfelelő indokolásra vonatkozó jogi kötelezettségének. A Liaoning Dantan érvelését a Bizottság ennek megfelelően elutasította.

| (48) | A WTO-val való összeegyeztethetőségre vonatkozó érvein túlmenően az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a CCCME azt is állította, hogy a kínai ötéves tervek csupán irányadó dokumentumok, amelyek a jövőre vonatkozó politikai nézeteket fejezik ki. Így a CCCME megítélése szerint a tervek nem kötelező erejűek, hiszen nem is ugyanúgy fogadják el őket, mint a jogszabályokat vagy a rendeleteket. Ezenkívül a CCCME rámutatott arra, hogy Európában is vannak hasonló dokumentumok, köztük például a Bizottság szakpolitikai dokumentumai. |
| --- | --- |

(48)

A WTO-val való összeegyeztethetőségre vonatkozó érvein túlmenően az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a CCCME azt is állította, hogy a kínai ötéves tervek csupán irányadó dokumentumok, amelyek a jövőre vonatkozó politikai nézeteket fejezik ki. Így a CCCME megítélése szerint a tervek nem kötelező erejűek, hiszen nem is ugyanúgy fogadják el őket, mint a jogszabályokat vagy a rendeleteket. Ezenkívül a CCCME rámutatott arra, hogy Európában is vannak hasonló dokumentumok, köztük például a Bizottság szakpolitikai dokumentumai.

| (49) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a kínai tervezési rendszer prioritásokat határoz meg, és meghatározza azokat a célokat, amelyekre a központi kormányzatoknak és a helyi önkormányzatoknak összpontosítaniuk kell. A vonatkozó tervek a kormányzat minden szintjén léteznek, gyakorlatilag az összes gazdasági ágazatot lefedik, és az egyes közigazgatási szinteken működő hatóságok figyelemmel kísérik a terveknek a megfelelő alacsonyabb kormányzati szint általi végrehajtását. A jelentésben részletesen leírtak szerint a tervezési dokumentumban kijelölt célok valójában kötelező erejűek: a tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (6). Ebből következően a Bizottság elutasította a felvetést. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a kínai tervezési rendszer prioritásokat határoz meg, és meghatározza azokat a célokat, amelyekre a központi kormányzatoknak és a helyi önkormányzatoknak összpontosítaniuk kell. A vonatkozó tervek a kormányzat minden szintjén léteznek, gyakorlatilag az összes gazdasági ágazatot lefedik, és az egyes közigazgatási szinteken működő hatóságok figyelemmel kísérik a terveknek a megfelelő alacsonyabb kormányzati szint általi végrehajtását. A jelentésben részletesen leírtak szerint a tervezési dokumentumban kijelölt célok valójában kötelező erejűek: a tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (6). Ebből következően a Bizottság elutasította a felvetést.

6

| (50) | Ezenkívül a Liaoning Dantan kifogásolta, hogy a Bizottság számos, Kínában létező, több területet érintő tényezőre hivatkozott a jelentős torzulások fennállásának bizonyítása érdekében. A Liaoning Dantan különösen azzal érvelt, hogy a Kínai Szénipari Szövetség tagja és állandó igazgatója nem jelent állami beavatkozást a Liaoning Dantan működésébe, és még kevésbé jelent befolyást üzleti döntéseire. Hasonlóképpen, a Liaoning Dantan azt állította, hogy magántulajdonban lévő vállalatként teljes mértékben a modern piacorientált vállalatirányítási szabályok hatálya alá tartozik, és működési tevékenységei a kínai társasági jog értelmében kizárólag a vállalat magánrészvényeseinek tartoznak felelősséggel. A Liaoning Dantan azt állította továbbá, hogy az állami beavatkozás fennállása nem egyenlő a jelentős torzulásokkal, és hogy a Bizottságot terheli az a jogi kötelezettség, hogy megállapítsa az állítólagos állami beavatkozásnak az áraira és költségeire gyakorolt torzító hatását. |
| --- | --- |

(50)

Ezenkívül a Liaoning Dantan kifogásolta, hogy a Bizottság számos, Kínában létező, több területet érintő tényezőre hivatkozott a jelentős torzulások fennállásának bizonyítása érdekében. A Liaoning Dantan különösen azzal érvelt, hogy a Kínai Szénipari Szövetség tagja és állandó igazgatója nem jelent állami beavatkozást a Liaoning Dantan működésébe, és még kevésbé jelent befolyást üzleti döntéseire. Hasonlóképpen, a Liaoning Dantan azt állította, hogy magántulajdonban lévő vállalatként teljes mértékben a modern piacorientált vállalatirányítási szabályok hatálya alá tartozik, és működési tevékenységei a kínai társasági jog értelmében kizárólag a vállalat magánrészvényeseinek tartoznak felelősséggel. A Liaoning Dantan azt állította továbbá, hogy az állami beavatkozás fennállása nem egyenlő a jelentős torzulásokkal, és hogy a Bizottságot terheli az a jogi kötelezettség, hogy megállapítsa az állítólagos állami beavatkozásnak az áraira és költségeire gyakorolt torzító hatását.

| (51) | A Liaoning Dantannak a meglévő kormányzati beavatkozások ellenére fennálló jelentős torzulások állítólagos hiányával kapcsolatos érvei nem fogadhatók el. Először is, a Liaoning Dantan nem szolgáltatott olyan információt, amely megkérdőjelezné a Bizottság arra vonatkozó észrevételeit (lásd az ideiglenes rendelet (90) preambulumbekezdését), hogy a grafitelektródákat ösztönzött ágazatnak tekintik, és ezért torzulásnak vannak kitéve. Ugyanez vonatkozik a vizsgált termék gyártásához szükséges inputokkal kapcsolatos torzulásokra is (lásd különösen az ideiglenes rendelet (90) és (110) preambulumbekezdését). Másodszor, bár a Liaoning Dantan úgy vélte, hogy a Kínai Szénipari Szövetség tagja és állandó igazgatója nem minősül állami beavatkozásnak, azonban nem vitatta az ideiglenes rendelet (86) preambulumbekezdésében tett észrevételt, amely szerint a szövetség célja „a párt irányvonalának, iránymutatásainak és politikáinak végrehajtása”, és hogy a szövetség „a Kínai Kommunista Párt általános vezető szerepét tölti be”. Harmadszor, ami a Liaoning Dantan azon állítását illeti, hogy modern vállalatirányítással rendelkező, magántulajdonban lévő vállalat, a Bizottság az ideiglenes rendelet (57)–(111) preambulumbekezdésében ismertette a Kínában végrehajtott jelentős kormányzati beavatkozásokat, amelyek a piaci elveknek megfelelő hatékony forráselosztás torzulását eredményezték. Ezek a torzulások a tulajdonosi szerkezettől vagy az irányítási struktúrától függetlenül érintik a kereskedelmi szereplőket. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(51)

A Liaoning Dantannak a meglévő kormányzati beavatkozások ellenére fennálló jelentős torzulások állítólagos hiányával kapcsolatos érvei nem fogadhatók el. Először is, a Liaoning Dantan nem szolgáltatott olyan információt, amely megkérdőjelezné a Bizottság arra vonatkozó észrevételeit (lásd az ideiglenes rendelet (90) preambulumbekezdését), hogy a grafitelektródákat ösztönzött ágazatnak tekintik, és ezért torzulásnak vannak kitéve. Ugyanez vonatkozik a vizsgált termék gyártásához szükséges inputokkal kapcsolatos torzulásokra is (lásd különösen az ideiglenes rendelet (90) és (110) preambulumbekezdését). Másodszor, bár a Liaoning Dantan úgy vélte, hogy a Kínai Szénipari Szövetség tagja és állandó igazgatója nem minősül állami beavatkozásnak, azonban nem vitatta az ideiglenes rendelet (86) preambulumbekezdésében tett észrevételt, amely szerint a szövetség célja „a párt irányvonalának, iránymutatásainak és politikáinak végrehajtása”, és hogy a szövetség „a Kínai Kommunista Párt általános vezető szerepét tölti be”. Harmadszor, ami a Liaoning Dantan azon állítását illeti, hogy modern vállalatirányítással rendelkező, magántulajdonban lévő vállalat, a Bizottság az ideiglenes rendelet (57)–(111) preambulumbekezdésében ismertette a Kínában végrehajtott jelentős kormányzati beavatkozásokat, amelyek a piaci elveknek megfelelő hatékony forráselosztás torzulását eredményezték. Ezek a torzulások a tulajdonosi szerkezettől vagy az irányítási struktúrától függetlenül érintik a kereskedelmi szereplőket. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

| (52) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány, valamint a CCCME, a Liaoning Dantan és a Fangda csoport további észrevételeket nyújtott be az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(52)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány, valamint a CCCME, a Liaoning Dantan és a Fangda csoport további észrevételeket nyújtott be az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásával kapcsolatban.

| (53) | A kínai kormány megismételte azon álláspontját, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése összeegyeztethetetlen a dömpingellenes megállapodással, és hogy a jelentés ténybeli és jogi hibákat tartalmaz. |
| --- | --- |

(53)

A kínai kormány megismételte azon álláspontját, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése összeegyeztethetetlen a dömpingellenes megállapodással, és hogy a jelentés ténybeli és jogi hibákat tartalmaz.

| (54) | Konkrétabban a kínai kormány azzal érvelt, hogy a jelentés tartalma túllépi a dömpingellenes vizsgálatok megfelelő hatókörét, félreértelmezi a kínai intézményeket és a kínai vállalatok jogos versenyelőnyét, valamint a Kína és az EU közötti szokásos intézményi különbségeket tekinti azon következtetés alapjának, hogy a kínai gazdaságot jelentős piaci torzulások befolyásolják. Ezzel összefüggésben a kínai kormány kritikával illette a Bizottság azon gyakorlatát, hogy minden félnek lehetőséget biztosít a jelentés megcáfolására, kiegészítésére vagy az azzal kapcsolatos észrevételek megtételére. Ehelyett a kínai kormány azzal érvelt, hogy Kína kezdettől fogva kérte, hogy a Bizottság a jelentés kiegészítése vagy módosítása helyett vonja vissza a jelentést, és hogy a kínai kormánynak nem volt kötelezettsége, illetve nem volt szüksége a jelentéssel kapcsolatos észrevételek megtételére. |
| --- | --- |

(54)

Konkrétabban a kínai kormány azzal érvelt, hogy a jelentés tartalma túllépi a dömpingellenes vizsgálatok megfelelő hatókörét, félreértelmezi a kínai intézményeket és a kínai vállalatok jogos versenyelőnyét, valamint a Kína és az EU közötti szokásos intézményi különbségeket tekinti azon következtetés alapjának, hogy a kínai gazdaságot jelentős piaci torzulások befolyásolják. Ezzel összefüggésben a kínai kormány kritikával illette a Bizottság azon gyakorlatát, hogy minden félnek lehetőséget biztosít a jelentés megcáfolására, kiegészítésére vagy az azzal kapcsolatos észrevételek megtételére. Ehelyett a kínai kormány azzal érvelt, hogy Kína kezdettől fogva kérte, hogy a Bizottság a jelentés kiegészítése vagy módosítása helyett vonja vissza a jelentést, és hogy a kínai kormánynak nem volt kötelezettsége, illetve nem volt szüksége a jelentéssel kapcsolatos észrevételek megtételére.

| (55) | A kínai kormány továbbá úgy ítélte meg, hogy a Bizottság vizsgálati gyakorlata összeegyeztethetetlen a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkével és a WTO DS473 és DS494 dokumentumban foglalt vitarendezési jelentéseivel, mivel a Bizottság nem tett eleget azon kötelezettségének, hogy bizonyítsa, hogy a jelentős piaci torzulások eredményeként a kínai vállalatok számviteli nyilvántartásai nem tükrözik megfelelően a vizsgált termékekhez kapcsolódó termelési és értékesítési költségeket, mivel az elemzés tárgyát egyedi vállalkozások képezik, nem pedig kormányok vagy intézmények. Következésképpen Kína átfogó makrogazdasági politikája vagy egy vállalat ipari szövetségben való tagsága nem adhat magyarázatot olyan konkrét problémákra, mint például a vállalati költségadatok hiánya. |
| --- | --- |

(55)

A kínai kormány továbbá úgy ítélte meg, hogy a Bizottság vizsgálati gyakorlata összeegyeztethetetlen a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkével és a WTO DS473 és DS494 dokumentumban foglalt vitarendezési jelentéseivel, mivel a Bizottság nem tett eleget azon kötelezettségének, hogy bizonyítsa, hogy a jelentős piaci torzulások eredményeként a kínai vállalatok számviteli nyilvántartásai nem tükrözik megfelelően a vizsgált termékekhez kapcsolódó termelési és értékesítési költségeket, mivel az elemzés tárgyát egyedi vállalkozások képezik, nem pedig kormányok vagy intézmények. Következésképpen Kína átfogó makrogazdasági politikája vagy egy vállalat ipari szövetségben való tagsága nem adhat magyarázatot olyan konkrét problémákra, mint például a vállalati költségadatok hiánya.

| (56) | A Bizottság ezzel nem értett egyet. Először is, ami a jelentés állítólagos ténybeli hibáit illeti, a kínai kormány pusztán megismétli a korábban felhozott és a (39) preambulumbekezdésben tárgyalt érvet. Ami a kínai kormánynak a jelentés visszavonására irányuló kérését illeti, ahelyett, hogy lehetőséget adna az érdekelt feleknek a jelentés tartalmával kapcsolatos észrevételeik megtételére, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja értelmében a Bizottság nemcsak akkor köteles az érintett piaci körülményeket leíró jelentéseket készíteni és nyilvánosságra hozni, ha – mint Kína esetében – jelentős torzulásokra utaló megalapozott jelek állnak fenn, hanem a Bizottságnak elegendő lehetőséget kell biztosítania az érdekelt felek számára az ilyen jelentések és az azokat alátámasztó bizonyítékok megcáfolására, kiegészítésére, észrevételezésére vagy az azokra való támaszkodásra. A Bizottság megfelelően tudomásul vette a kínai kormány azon döntését, hogy nem kíván élni e lehetőséggel, és következésképpen megállapította, hogy nem fogadható el a kínai kormány azon kérelme, hogy a jelentést érdemi vizsgálat és bizonyítékok nélkül vonják vissza. Másodszor, ami a Bizottság vizsgálati gyakorlatának WTO-val való összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottság már részletesen foglalkozott a kínai kormánynak az ideiglenes rendelet (54) preambulumbekezdésében, valamint a (43) preambulumbekezdésben kifejtett érvelésével, beleértve a Bizottság azon véleményét is, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összhangban vannak az Unió WTO-kötelezettségeivel. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a jelentős torzulások fennállása miatt az exportáló országban a költségek és az árak nem megfelelőek a rendes érték képzéséhez, és hogy a WTO-jog – ahogyan azt a WTO vizsgálóbizottsága és a Fellebbezési Testület a DS473-ban értelmezte – elvben lehetővé teszi harmadik országból származó adatok felhasználását, megfelelően kiigazítva, amennyiben az ilyen kiigazítás szükséges és indokolt. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság ezzel nem értett egyet. Először is, ami a jelentés állítólagos ténybeli hibáit illeti, a kínai kormány pusztán megismétli a korábban felhozott és a (39) preambulumbekezdésben tárgyalt érvet. Ami a kínai kormánynak a jelentés visszavonására irányuló kérését illeti, ahelyett, hogy lehetőséget adna az érdekelt feleknek a jelentés tartalmával kapcsolatos észrevételeik megtételére, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja értelmében a Bizottság nemcsak akkor köteles az érintett piaci körülményeket leíró jelentéseket készíteni és nyilvánosságra hozni, ha – mint Kína esetében – jelentős torzulásokra utaló megalapozott jelek állnak fenn, hanem a Bizottságnak elegendő lehetőséget kell biztosítania az érdekelt felek számára az ilyen jelentések és az azokat alátámasztó bizonyítékok megcáfolására, kiegészítésére, észrevételezésére vagy az azokra való támaszkodásra. A Bizottság megfelelően tudomásul vette a kínai kormány azon döntését, hogy nem kíván élni e lehetőséggel, és következésképpen megállapította, hogy nem fogadható el a kínai kormány azon kérelme, hogy a jelentést érdemi vizsgálat és bizonyítékok nélkül vonják vissza. Másodszor, ami a Bizottság vizsgálati gyakorlatának WTO-val való összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottság már részletesen foglalkozott a kínai kormánynak az ideiglenes rendelet (54) preambulumbekezdésében, valamint a (43) preambulumbekezdésben kifejtett érvelésével, beleértve a Bizottság azon véleményét is, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összhangban vannak az Unió WTO-kötelezettségeivel. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a jelentős torzulások fennállása miatt az exportáló országban a költségek és az árak nem megfelelőek a rendes érték képzéséhez, és hogy a WTO-jog – ahogyan azt a WTO vizsgálóbizottsága és a Fellebbezési Testület a DS473-ban értelmezte – elvben lehetővé teszi harmadik országból származó adatok felhasználását, megfelelően kiigazítva, amennyiben az ilyen kiigazítás szükséges és indokolt.

| (57) | A CCCME az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a jelentéssel kapcsolatos érveket fogalmazott meg, és megismételte korábban kifejtett álláspontját, miszerint az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nem egyeztethető össze a dömpingellenes megállapodással. Ezt az érvet a Fangda csoport is megerősítette. A Fangda csoport a CCCME tagjaként kifejezetten támogatta a CCCME véleményét. |
| --- | --- |

(57)

A CCCME az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a jelentéssel kapcsolatos érveket fogalmazott meg, és megismételte korábban kifejtett álláspontját, miszerint az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nem egyeztethető össze a dömpingellenes megállapodással. Ezt az érvet a Fangda csoport is megerősítette. A Fangda csoport a CCCME tagjaként kifejezetten támogatta a CCCME véleményét.

| (58) | Ami a jelentést illeti, a CCCME megismételte, hogy a jelentésre támaszkodva a Bizottság továbbra is körkörös módon érvelt, azaz az exportőröknek cáfolniuk kell a jelentésben szereplő állításokat, amely jelentés minden esetben azzal a konkrét céllal készült, hogy alapul szolgáljon az uniós gyártók számára piacvédelmi vizsgálatok megindításához, és amely ebben az esetben még a vizsgált ágazatot sem említi. A CCCME ezért emlékeztetett arra, hogy a bizonyítási teher a vizsgálatot végző hatóságra hárul. |
| --- | --- |

(58)

Ami a jelentést illeti, a CCCME megismételte, hogy a jelentésre támaszkodva a Bizottság továbbra is körkörös módon érvelt, azaz az exportőröknek cáfolniuk kell a jelentésben szereplő állításokat, amely jelentés minden esetben azzal a konkrét céllal készült, hogy alapul szolgáljon az uniós gyártók számára piacvédelmi vizsgálatok megindításához, és amely ebben az esetben még a vizsgált ágazatot sem említi. A CCCME ezért emlékeztetett arra, hogy a bizonyítási teher a vizsgálatot végző hatóságra hárul.

| (59) | Ezenkívül a CCCME megismételte azt az érvét, hogy Kínában az ötéves tervek csupán irányadó dokumentumok, szemben a kötelező erejű „jogszabályokkal”, „rendeletekkel” vagy „határozatokkal”. A CCCME e tekintetben rámutatott arra, hogy hasonló irányadó dokumentumok léteznek Európában is. |
| --- | --- |

(59)

Ezenkívül a CCCME megismételte azt az érvét, hogy Kínában az ötéves tervek csupán irányadó dokumentumok, szemben a kötelező erejű „jogszabályokkal”, „rendeletekkel” vagy „határozatokkal”. A CCCME e tekintetben rámutatott arra, hogy hasonló irányadó dokumentumok léteznek Európában is.

jogszabályokkal

rendeletekkel

határozatokkal

| (60) | Továbbá az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a WTO-joggal való összeegyeztethetőségét illetően a CCCME előadta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében szereplő „jelentős torzulások” fogalom sem a dömpingellenes WTO-megállapodás, sem az 1994. évi GATT szabályaiban nem fordul elő. Kiemelendő, hogy a „jelentős torzulások” fogalom nem tartozik a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkében megadott egyetlen kategóriába sem. A harmadik országból származó adatok használatával kapcsolatosan a CCCME előadta, hogy a Fellebbezési Testület a DS473. sz. ügyben ugyan kimondta, hogy az exportáló országon kívüli forrásból származó adatok használata ugyan nem tiltott, a Bizottság viszont látszólag figyelmen kívül hagyja, hogy a Fellebbezési Testület egyúttal kiemelte, hogy „ez azonban nem jelenti azt, hogy a vizsgálatot végző hatóság egyszerűen a származási országon kívüli költségekkel helyettesítheti a származási országbeli előállítási költséget”, továbbá „a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikke szerint a »származási országbeli előállítási költség« más országra vonatkozó információk alapján történő meghatározása esetén a vizsgálatot végző hatóságnak gondoskodnia kell arról, hogy ezeket az információkat a »származási országbeli előállítási költség« meghatározásához használják fel, és előfordulhat, hogy ehhez a vizsgálatot végző hatóságnak ki kell igazítania az információkat”. Ez a bizottsági megközelítés tehát a CCCME álláspontja szerint összeegyeztethetetlennek tűnik az Európai Uniót a dömpingellenes WTO-megállapodás 2.2. cikke alapján terhelő kötelezettséggel. Másodszor, a CCCME úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése sérti a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkét és a DS437. sz. ügyben hozott ítéletet, mivel az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése értelmében, amint a Bizottság megállapítja a „jelentős torzulások” fennállását, nem kell teljesíteni a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkében foglalt két feltételt, nevezetesen azt, hogy a nyilvántartások összhangban vannak-e az exportáló ország GAAP-jával, és hogy a nyilvántartások megfelelően tükrözik-e az érintett termék előállításával és értékesítésével kapcsolatos költségeket. |
| --- | --- |

(60)

Továbbá az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a WTO-joggal való összeegyeztethetőségét illetően a CCCME előadta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében szereplő „jelentős torzulások” fogalom sem a dömpingellenes WTO-megállapodás, sem az 1994. évi GATT szabályaiban nem fordul elő. Kiemelendő, hogy a „jelentős torzulások” fogalom nem tartozik a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkében megadott egyetlen kategóriába sem. A harmadik országból származó adatok használatával kapcsolatosan a CCCME előadta, hogy a Fellebbezési Testület a DS473. sz. ügyben ugyan kimondta, hogy az exportáló országon kívüli forrásból származó adatok használata ugyan nem tiltott, a Bizottság viszont látszólag figyelmen kívül hagyja, hogy a Fellebbezési Testület egyúttal kiemelte, hogy „ez azonban nem jelenti azt, hogy a vizsgálatot végző hatóság egyszerűen a származási országon kívüli költségekkel helyettesítheti a származási országbeli előállítási költséget”, továbbá „a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikke szerint a »származási országbeli előállítási költség« más országra vonatkozó információk alapján történő meghatározása esetén a vizsgálatot végző hatóságnak gondoskodnia kell arról, hogy ezeket az információkat a »származási országbeli előállítási költség« meghatározásához használják fel, és előfordulhat, hogy ehhez a vizsgálatot végző hatóságnak ki kell igazítania az információkat”. Ez a bizottsági megközelítés tehát a CCCME álláspontja szerint összeegyeztethetetlennek tűnik az Európai Uniót a dömpingellenes WTO-megállapodás 2.2. cikke alapján terhelő kötelezettséggel. Másodszor, a CCCME úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése sérti a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkét és a DS437. sz. ügyben hozott ítéletet, mivel az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése értelmében, amint a Bizottság megállapítja a „jelentős torzulások” fennállását, nem kell teljesíteni a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkében foglalt két feltételt, nevezetesen azt, hogy a nyilvántartások összhangban vannak-e az exportáló ország GAAP-jával, és hogy a nyilvántartások megfelelően tükrözik-e az érintett termék előállításával és értékesítésével kapcsolatos költségeket.

jelentős torzulások

ez azonban nem jelenti azt, hogy a vizsgálatot végző hatóság egyszerűen a származási országon kívüli költségekkel helyettesítheti a származási országbeli előállítási költséget

a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikke szerint a »származási országbeli előállítási költség« más országra vonatkozó információk alapján történő meghatározása esetén a vizsgálatot végző hatóságnak gondoskodnia kell arról, hogy ezeket az információkat a »származási országbeli előállítási költség« meghatározásához használják fel, és előfordulhat, hogy ehhez a vizsgálatot végző hatóságnak ki kell igazítania az információkat

| (61) | Ezen túlmenően a CCCME megismételte azt a korábban benyújtott érvét, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint az állítólagos jelentős torzulások értékelését minden egyes exportőr és gyártó esetében külön-külön kell elvégezni, és hogy a Bizottságnak ennek megfelelően legalább minden egyes, a mintába felvett exportáló gyártó tekintetében alá kell támasztania értékelését. Ugyanezt az érvet hozta fel a Fangda csoport. |
| --- | --- |

(61)

Ezen túlmenően a CCCME megismételte azt a korábban benyújtott érvét, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint az állítólagos jelentős torzulások értékelését minden egyes exportőr és gyártó esetében külön-külön kell elvégezni, és hogy a Bizottságnak ennek megfelelően legalább minden egyes, a mintába felvett exportáló gyártó tekintetében alá kell támasztania értékelését. Ugyanezt az érvet hozta fel a Fangda csoport.

| (62) | A CCCME érveit nem lehetett elfogadni. Először is, ami a Bizottság érvelésének állítólagos körkörös jellegét és a bizonyítási terhet illeti, a Bizottság emlékeztetett arra – amint az az ideiglenes rendelet (53) és (55) preambulumbekezdésében már megállapításra került –, hogy az ideiglenes rendelet 3.3.1. szakasza tartalmazza a Bizottságnak a jelentős torzulások fennállására vonatkozó teljes értékelését. A Bizottság nem látta az értékelés elvégzésének körkörös jellegét, azaz azt, hogy a Bizottság a rendelkezésre álló bizonyítékokra, köztük a jelentésre támaszkodott, és az érdekelt feleknek lehetőségük volt észrevételeket fűzni a bizonyítékokhoz. Másodszor, ami az ötéves tervek jellegét illeti, bár megjegyzi, hogy a tervezési dokumentumok Unióban való megléte és jellege nem releváns a jelenlegi vizsgálat összefüggésében, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy – amint azt az ideiglenes rendelet (73) és (74) preambulumbekezdése, valamint a (49) preambulumbekezdés részletesen kifejti – a kínai ipari tervezés sajátos jellege nemcsak átfogó, gyakorlatilag az ország teljes ipari termelését lefedi, hanem közvetlenül érinti a piaci szereplők üzleti döntéseit is a pénzügyi és egyéb mechanizmusok miatt, amelyek arra ösztönzik ezeket a gazdasági szereplőket, hogy megfeleljenek az ötéves terveknek. Példaként a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a tizenharmadik ötéves terv szerint „[...]minden helyi önkormányzatnak és kormányzati szervnek keményen kell dolgoznia e terv szervezésén, koordinálásán és irányításán. E terv végrehajtását dinamikusan nyomon fogjuk követni és értékeljük. [...] Az e tervben szereplő projektekhez és kezdeményezésekhez kapcsolódó jóváhagyási eljárásokat egyszerűsíteni kell, és elsőbbséget kell biztosítani számukra a helyszínek kiválasztása, a földterületek rendelkezésre állása és a finanszírozási intézkedések terén. Biztosítani fogjuk, hogy az ellenőrző hivatalok szerepet játsszanak a végrehajtás felügyeletében” (7). Harmadszor, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a WTO-joggal, különösen a dömpingellenes megállapodás 2.2. és 2.2.1.1. cikkének rendelkezéseivel, valamint a DS473 sz. ügyben foglalt ténymegállapításokkal való állítólagos összeegyeztethetetlenségét illetően a Bizottság megismételte az ideiglenes rendelet (54) és (56) preambulumbekezdésében kifejtett álláspontját, miszerint az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése teljes mértékben összhangban áll az EU WTO-jog szerinti kötelezettségeivel, és hogy a WTO-jog – ahogyan azt a WTO vizsgálóbizottsága és a Fellebbezési Testület a DS473-ban értelmezte – lehetővé teszi harmadik országból származó adatok felhasználását, megfelelően kiigazítva, amennyiben az ilyen kiigazítás szükséges és indokolt. Ezen túlmenően ami azt az állítást illeti, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében foglalt „jelentős torzulások” fogalma nem szerepel azon helyzetek között, amikor a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikke értelmében megengedett a rendes érték képzése, a Bizottság ezzel az érvvel a (43) preambulumbekezdésben már foglalkozott. Negyedszer, a jelentős torzulások minden egyes exportáló gyártó esetében történő egyedi értékelés tekintetében a Bizottság emlékeztetett arra, hogy ha megállapítást nyer, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjával összhangban az exportáló országban fennálló jelentős torzulások miatt nem helyénvaló az exportáló országban alkalmazott belföldi árak és költségek alkalmazása, akkor a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket minden egyes exportáló gyártó esetében egy megfelelő reprezentatív ország torzulástól mentes árai vagy referenciaértékei alapján képezheti. Ezt a megállapítást a Bizottság az ideiglenes rendelet (57)–(111) preambulumbekezdésében elvégzett értékelés alapján végezte el, és azt minden egyes exportáló gyártóra külön-külön alkalmazta. A Bizottság továbbá emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja lehetőséget ad belföldi költségek használatára, amennyiben egyértelműen megállapítható torzulástól mentes voltuk. Az iratokban azonban nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely igazolná, hogy ez a helyzet állna fenn. |
| --- | --- |

(62)

A CCCME érveit nem lehetett elfogadni. Először is, ami a Bizottság érvelésének állítólagos körkörös jellegét és a bizonyítási terhet illeti, a Bizottság emlékeztetett arra – amint az az ideiglenes rendelet (53) és (55) preambulumbekezdésében már megállapításra került –, hogy az ideiglenes rendelet 3.3.1. szakasza tartalmazza a Bizottságnak a jelentős torzulások fennállására vonatkozó teljes értékelését. A Bizottság nem látta az értékelés elvégzésének körkörös jellegét, azaz azt, hogy a Bizottság a rendelkezésre álló bizonyítékokra, köztük a jelentésre támaszkodott, és az érdekelt feleknek lehetőségük volt észrevételeket fűzni a bizonyítékokhoz. Másodszor, ami az ötéves tervek jellegét illeti, bár megjegyzi, hogy a tervezési dokumentumok Unióban való megléte és jellege nem releváns a jelenlegi vizsgálat összefüggésében, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy – amint azt az ideiglenes rendelet (73) és (74) preambulumbekezdése, valamint a (49) preambulumbekezdés részletesen kifejti – a kínai ipari tervezés sajátos jellege nemcsak átfogó, gyakorlatilag az ország teljes ipari termelését lefedi, hanem közvetlenül érinti a piaci szereplők üzleti döntéseit is a pénzügyi és egyéb mechanizmusok miatt, amelyek arra ösztönzik ezeket a gazdasági szereplőket, hogy megfeleljenek az ötéves terveknek. Példaként a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a tizenharmadik ötéves terv szerint „[...]minden helyi önkormányzatnak és kormányzati szervnek keményen kell dolgoznia e terv szervezésén, koordinálásán és irányításán. E terv végrehajtását dinamikusan nyomon fogjuk követni és értékeljük. [...] Az e tervben szereplő projektekhez és kezdeményezésekhez kapcsolódó jóváhagyási eljárásokat egyszerűsíteni kell, és elsőbbséget kell biztosítani számukra a helyszínek kiválasztása, a földterületek rendelkezésre állása és a finanszírozási intézkedések terén. Biztosítani fogjuk, hogy az ellenőrző hivatalok szerepet játsszanak a végrehajtás felügyeletében” (7). Harmadszor, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a WTO-joggal, különösen a dömpingellenes megállapodás 2.2. és 2.2.1.1. cikkének rendelkezéseivel, valamint a DS473 sz. ügyben foglalt ténymegállapításokkal való állítólagos összeegyeztethetetlenségét illetően a Bizottság megismételte az ideiglenes rendelet (54) és (56) preambulumbekezdésében kifejtett álláspontját, miszerint az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése teljes mértékben összhangban áll az EU WTO-jog szerinti kötelezettségeivel, és hogy a WTO-jog – ahogyan azt a WTO vizsgálóbizottsága és a Fellebbezési Testület a DS473-ban értelmezte – lehetővé teszi harmadik országból származó adatok felhasználását, megfelelően kiigazítva, amennyiben az ilyen kiigazítás szükséges és indokolt. Ezen túlmenően ami azt az állítást illeti, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében foglalt „jelentős torzulások” fogalma nem szerepel azon helyzetek között, amikor a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikke értelmében megengedett a rendes érték képzése, a Bizottság ezzel az érvvel a (43) preambulumbekezdésben már foglalkozott. Negyedszer, a jelentős torzulások minden egyes exportáló gyártó esetében történő egyedi értékelés tekintetében a Bizottság emlékeztetett arra, hogy ha megállapítást nyer, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjával összhangban az exportáló országban fennálló jelentős torzulások miatt nem helyénvaló az exportáló országban alkalmazott belföldi árak és költségek alkalmazása, akkor a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket minden egyes exportáló gyártó esetében egy megfelelő reprezentatív ország torzulástól mentes árai vagy referenciaértékei alapján képezheti. Ezt a megállapítást a Bizottság az ideiglenes rendelet (57)–(111) preambulumbekezdésében elvégzett értékelés alapján végezte el, és azt minden egyes exportáló gyártóra külön-külön alkalmazta. A Bizottság továbbá emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja lehetőséget ad belföldi költségek használatára, amennyiben egyértelműen megállapítható torzulástól mentes voltuk. Az iratokban azonban nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely igazolná, hogy ez a helyzet állna fenn.

minden helyi önkormányzatnak és kormányzati szervnek keményen kell dolgoznia e terv szervezésén, koordinálásán és irányításán. E terv végrehajtását dinamikusan nyomon fogjuk követni és értékeljük.

Az e tervben szereplő projektekhez és kezdeményezésekhez kapcsolódó jóváhagyási eljárásokat egyszerűsíteni kell, és elsőbbséget kell biztosítani számukra a helyszínek kiválasztása, a földterületek rendelkezésre állása és a finanszírozási intézkedések terén. Biztosítani fogjuk, hogy az ellenőrző hivatalok szerepet játsszanak a végrehajtás felügyeletében

7

| (63) | A Liaoning Dantan észrevételeket nyújtott be az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a WTO-val való összeegyeztethetőségével, valamint az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását alátámasztó megfelelő indokolás jogi normáival kapcsolatban. |
| --- | --- |

(63)

A Liaoning Dantan észrevételeket nyújtott be az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a WTO-val való összeegyeztethetőségével, valamint az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását alátámasztó megfelelő indokolás jogi normáival kapcsolatban.

| (64) | Konkrétabban, a Liaoning Dantan azzal érvelt, hogy i. a Bizottság – azáltal, hogy pusztán megismételte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése összeegyeztethető a WTO-val – nem fejtette ki részletesebben a 2. cikk (6a) bekezdésének a WTO-joggal való összeegyeztethetőségére vonatkozó pontos jogalapot, és ii. nem adott magyarázatot arra vonatkozóan, hogy Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakaszának mely részét kell továbbra is alkalmazni, és még kevésbé az ezen álláspontot alátámasztó indokolást. Következésképpen a Liaoning Dantan arra az álláspontra helyezkedett, hogy a harmadik országból származó adatoknak a rendes érték megállapításához való felhasználása jelentős torzulások állítólagos fennállása miatt összeegyeztethetetlen a dömpingellenes megállapodás 2.2. és 2.2.1.1. cikkével, valamint a DS473. sz. ügyben szereplő vitarendezési jelentésekkel. |
| --- | --- |

(64)

Konkrétabban, a Liaoning Dantan azzal érvelt, hogy i. a Bizottság – azáltal, hogy pusztán megismételte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése összeegyeztethető a WTO-val – nem fejtette ki részletesebben a 2. cikk (6a) bekezdésének a WTO-joggal való összeegyeztethetőségére vonatkozó pontos jogalapot, és ii. nem adott magyarázatot arra vonatkozóan, hogy Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakaszának mely részét kell továbbra is alkalmazni, és még kevésbé az ezen álláspontot alátámasztó indokolást. Következésképpen a Liaoning Dantan arra az álláspontra helyezkedett, hogy a harmadik országból származó adatoknak a rendes érték megállapításához való felhasználása jelentős torzulások állítólagos fennállása miatt összeegyeztethetetlen a dömpingellenes megállapodás 2.2. és 2.2.1.1. cikkével, valamint a DS473. sz. ügyben szereplő vitarendezési jelentésekkel.

i.

ii.

| (65) | Ezenkívül a Liaoning Dantan megismételte, hogy a Bizottságot terheli az állítólagos állami beavatkozás torzító hatásának megállapítására vonatkozó jogi kötelezettség, és hogy következésképpen nem a Liaoning Dantan feladata az ellenkezőjét alátámasztó bizonyítékok benyújtása. Ezért a Liaoning Dantan véleménye szerint a Bizottság nem teljesítette azon kötelezettségét, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban minden egyes exportőr és gyártó esetében külön értékelje a jelentős torzulások fennállását. |
| --- | --- |

(65)

Ezenkívül a Liaoning Dantan megismételte, hogy a Bizottságot terheli az állítólagos állami beavatkozás torzító hatásának megállapítására vonatkozó jogi kötelezettség, és hogy következésképpen nem a Liaoning Dantan feladata az ellenkezőjét alátámasztó bizonyítékok benyújtása. Ezért a Liaoning Dantan véleménye szerint a Bizottság nem teljesítette azon kötelezettségét, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban minden egyes exportőr és gyártó esetében külön értékelje a jelentős torzulások fennállását.

| (66) | A Liaoning Dantan érveit el kell utasítani. Először is az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a WTO-val való összeegyeztethetőségére vonatkozó érvvel a Bizottság korábban részletesen foglalkozott. A Bizottság ezért megismételte az ideiglenes rendelet (54), valamint a (43) és az (56) preambulumbekezdésében kifejtett álláspontját. A Liaoning Dantannak a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakaszára vonatkozó érvét illetően a Bizottság emlékeztet a (47) preambulumbekezdésben kifejtett álláspontjára. Másodszor, ami az egyes exportáló gyártók egyedi értékelésére vonatkozó érvet illeti, a Bizottság a (62) preambulumbekezdésre hivatkozott, amelyben foglalkozott ezzel az érvvel. |
| --- | --- |

(66)

A Liaoning Dantan érveit el kell utasítani. Először is az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a WTO-val való összeegyeztethetőségére vonatkozó érvvel a Bizottság korábban részletesen foglalkozott. A Bizottság ezért megismételte az ideiglenes rendelet (54), valamint a (43) és az (56) preambulumbekezdésében kifejtett álláspontját. A Liaoning Dantannak a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakaszára vonatkozó érvét illetően a Bizottság emlékeztet a (47) preambulumbekezdésben kifejtett álláspontjára. Másodszor, ami az egyes exportáló gyártók egyedi értékelésére vonatkozó érvet illeti, a Bizottság a (62) preambulumbekezdésre hivatkozott, amelyben foglalkozott ezzel az érvvel.

3.1.2.   Következtetés

Következtetés

| (67) | Egyéb észrevételek hiányában a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (57)–(113) preambulumbekezdésében tett, a jelentős torzulások fennállására vonatkozó megállapításokat, valamint azt, hogy ebben az esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(67)

Egyéb észrevételek hiányában a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (57)–(113) preambulumbekezdésében tett, a jelentős torzulások fennállására vonatkozó megállapításokat, valamint azt, hogy ebben az esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához.

3.1.3.   Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

| (68) | Bár a CCCME megismételte kétségeit azzal kapcsolatban, hogy Mexikó megfelelő reprezentatív országnak tekinthető-e a kínai exportőrök rendes értékének meghatározásához, elismerte a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit is, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében foglalt követelményeket tükröző észszerű SGA-költségeket és nyereséget válasszon ki. |
| --- | --- |

(68)

Bár a CCCME megismételte kétségeit azzal kapcsolatban, hogy Mexikó megfelelő reprezentatív országnak tekinthető-e a kínai exportőrök rendes értékének meghatározásához, elismerte a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit is, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében foglalt követelményeket tükröző észszerű SGA-költségeket és nyereséget válasszon ki.

| (69) | mivel nem nyújtottak be új érveket és egyéb észrevételek sem érkeztek, a Bizottság megerősítette, hogy Mexikót választotta reprezentatív országként az ideiglenes rendelet (114)–(148) preambulumbekezdésében. |
| --- | --- |

(69)

mivel nem nyújtottak be új érveket és egyéb észrevételek sem érkeztek, a Bizottság megerősítette, hogy Mexikót választotta reprezentatív országként az ideiglenes rendelet (114)–(148) preambulumbekezdésében.

3.1.4.   A termelési tényezők torzulástól mentes költségeinek megállapításához felhasznált források

A termelési tényezők torzulástól mentes költségeinek megállapításához felhasznált források

| (70) | A Bizottság a rendes érték meghatározásához használt forrásokra vonatkozó részleteket az ideiglenes rendelet (139)–(168) preambulumbekezdésében ismertette. Az ideiglenes rendelet közzétételét követően több fél is azt állította, hogy különböző forrásokat használt a rendes érték meghatározásához. |
| --- | --- |

(70)

A Bizottság a rendes érték meghatározásához használt forrásokra vonatkozó részleteket az ideiglenes rendelet (139)–(168) preambulumbekezdésében ismertette. Az ideiglenes rendelet közzétételét követően több fél is azt állította, hogy különböző forrásokat használt a rendes érték meghatározásához.

3.1.4.1.   A gyártási folyamatban felhasznált nyersanyagok

| (71) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az Európai Szén- és Grafitszövetség (a továbbiakban: ECGA) megismételte azt az állítását, hogy a Bizottságnak az ásványolajkoksz (2713 12 HR-kód) reprezentatív áraira kellene támaszkodnia a rendes érték megállapításához, és hogy az ideiglenes szakaszban alkalmazott árak mesterségesen alacsonyak voltak, mivel ezek az árak főként olyan gyenge minőségű anyagokra vonatkoztak, amelyek nem használhatók grafitelektródák előállítására. |
| --- | --- |

(71)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően az Európai Szén- és Grafitszövetség (a továbbiakban: ECGA) megismételte azt az állítását, hogy a Bizottságnak az ásványolajkoksz (2713 12 HR-kód) reprezentatív áraira kellene támaszkodnia a rendes érték megállapításához, és hogy az ideiglenes szakaszban alkalmazott árak mesterségesen alacsonyak voltak, mivel ezek az árak főként olyan gyenge minőségű anyagokra vonatkoztak, amelyek nem használhatók grafitelektródák előállítására.

| (72) | Az ideiglenes rendelet (140) és (145) preambulumbekezdésében említettek szerint a Bizottság ideiglenesen úgy határozott, hogy a referenciaértéket az ország szintjén összesített mexikói importár alapján állapítja meg. Az információ forrása a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: GTA). Az ECGA állítását követően a Bizottság elemezte a kérdést, és az ideiglenes szakaszban használt ugyanezen adatbázis (GTA) alapján megállapította, hogy a Mexikóba irányuló behozatal különböző pontjait megkülönböztető részletesebb importinformációk szerint az ásványolajkokszot (HR-kód: 2713 12) tengeri úton és szárazföldön importálták Mexikóba az Egyesült Államokból. A GTA-ban szereplő mexikói vámstatisztikák szerint az importár a mexikói határvároson, Nuevo Laredón keresztül (az USA-ból szárazföldi úton) történő behozatal esetén tonnánként körülbelül 2 144 USD volt, míg a Mexikó más részeibe irányuló behozatal tonnánként megközelítőleg 200 USD-t tett ki. A nyilvánosan elérhető információk alapján (8) a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 200 USD/tonna ár nem tükrözheti a grafitelektródák gyártásához szükséges kiváló minőségű ásványolajkoksz költségét, hanem a villamosenergia-termeléshez és a cementégető kemencékhez használt lényegesen alacsonyabb minőségű tüzelőanyagot tükrözte. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a grafitelektródák mexikói gyártója, a GrafTech Mexico Nuevo Laredo közelében található, az ásványolajkoksz fő beszállítója pedig szintén e város közelében, de már az Egyesült Államokban található. A mexikói gyártó megerősítette, hogy ásványolajkokszát jelentős mennyiségben importálja Nuevo Laredo városán keresztül, és azt grafitelektródák előállítására használták fel. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a Nuevo Laredo esetében megállapított importárat veszi alapul az ásványolajkoksz referenciaértékének megállapításához, amely reprezentatív a kifejezetten grafitelektródák gyártásához használt kiváló minőségű ásványolajkoksz tekintetében. |
| --- | --- |

(72)

Az ideiglenes rendelet (140) és (145) preambulumbekezdésében említettek szerint a Bizottság ideiglenesen úgy határozott, hogy a referenciaértéket az ország szintjén összesített mexikói importár alapján állapítja meg. Az információ forrása a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: GTA). Az ECGA állítását követően a Bizottság elemezte a kérdést, és az ideiglenes szakaszban használt ugyanezen adatbázis (GTA) alapján megállapította, hogy a Mexikóba irányuló behozatal különböző pontjait megkülönböztető részletesebb importinformációk szerint az ásványolajkokszot (HR-kód: 2713 12) tengeri úton és szárazföldön importálták Mexikóba az Egyesült Államokból. A GTA-ban szereplő mexikói vámstatisztikák szerint az importár a mexikói határvároson, Nuevo Laredón keresztül (az USA-ból szárazföldi úton) történő behozatal esetén tonnánként körülbelül 2 144 USD volt, míg a Mexikó más részeibe irányuló behozatal tonnánként megközelítőleg 200 USD-t tett ki. A nyilvánosan elérhető információk alapján (8) a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 200 USD/tonna ár nem tükrözheti a grafitelektródák gyártásához szükséges kiváló minőségű ásványolajkoksz költségét, hanem a villamosenergia-termeléshez és a cementégető kemencékhez használt lényegesen alacsonyabb minőségű tüzelőanyagot tükrözte. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a grafitelektródák mexikói gyártója, a GrafTech Mexico Nuevo Laredo közelében található, az ásványolajkoksz fő beszállítója pedig szintén e város közelében, de már az Egyesült Államokban található. A mexikói gyártó megerősítette, hogy ásványolajkokszát jelentős mennyiségben importálja Nuevo Laredo városán keresztül, és azt grafitelektródák előállítására használták fel. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a Nuevo Laredo esetében megállapított importárat veszi alapul az ásványolajkoksz referenciaértékének megállapításához, amely reprezentatív a kifejezetten grafitelektródák gyártásához használt kiváló minőségű ásványolajkoksz tekintetében.

8

| (73) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a Liaoning Dantan azt állította, hogy a Bizottság téves FOB/CIF átváltási együtthatót alkalmazott a GTA-ból származó mexikói FOB-importadatokra. A fél különösen azt állította, hogy a szállítási költségeket túlbecsülték, és hogy a Bizottságnak egyedi együtthatót kellene alkalmaznia a mexikói behozatalra, mivel a figyelembe vett behozatal legnagyobb része az Egyesült Államokból származott. |
| --- | --- |

(73)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a Liaoning Dantan azt állította, hogy a Bizottság téves FOB/CIF átváltási együtthatót alkalmazott a GTA-ból származó mexikói FOB-importadatokra. A fél különösen azt állította, hogy a szállítási költségeket túlbecsülték, és hogy a Bizottságnak egyedi együtthatót kellene alkalmaznia a mexikói behozatalra, mivel a figyelembe vett behozatal legnagyobb része az Egyesült Államokból származott.

| (74) | Az ideiglenes rendelet (151) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a Bizottság a nyersanyagok torzulástól mentes árát a súlyozott átlagos importár (CIF) alapján állapította meg. Míg a legtöbb ország importjának értékéről a vámhatár szintjén számol be (például tengeri szállítás esetén CIF), Mexikó a tengeri szállítási költségek figyelembevétele nélkül (azaz FOB-szinten) jelenti importjának értékét. Ezért az ideiglenes számításokhoz a Bizottság kiigazította a Mexikó által bejelentett értékeket a határparitáson számított vámérték (azaz CIF-szint) elérése érdekében. |
| --- | --- |

(74)

Az ideiglenes rendelet (151) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a Bizottság a nyersanyagok torzulástól mentes árát a súlyozott átlagos importár (CIF) alapján állapította meg. Míg a legtöbb ország importjának értékéről a vámhatár szintjén számol be (például tengeri szállítás esetén CIF), Mexikó a tengeri szállítási költségek figyelembevétele nélkül (azaz FOB-szinten) jelenti importjának értékét. Ezért az ideiglenes számításokhoz a Bizottság kiigazította a Mexikó által bejelentett értékeket a határparitáson számított vámérték (azaz CIF-szint) elérése érdekében.

| (75) | A Bizottság megvizsgálta az állítást, és úgy ítélte meg, hogy az alkalmazott FOB/CIF átváltási együttható nem tükrözi észszerű módon a Mexikóba importált áruk származását. Következésképpen a Bizottság úgy határozott, hogy az FOB/CIF együtthatót az importált áruk tényleges származása alapján állapítja meg. A Nuevo Laredón keresztül történő behozatalkor a Bizottság nem alkalmazott együtthatót, mivel az áruk behozatala szárazföldön történt. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság megvizsgálta az állítást, és úgy ítélte meg, hogy az alkalmazott FOB/CIF átváltási együttható nem tükrözi észszerű módon a Mexikóba importált áruk származását. Következésképpen a Bizottság úgy határozott, hogy az FOB/CIF együtthatót az importált áruk tényleges származása alapján állapítja meg. A Nuevo Laredón keresztül történő behozatalkor a Bizottság nem alkalmazott együtthatót, mivel az áruk behozatala szárazföldön történt.

| (76) | Az ideiglenes rendelet (150) preambulumbekezdésében említett, a grafitelektródák termelési tényezőit tartalmazó táblázat helyébe így a következő táblázat lépett:

  A grafitelektródák termelési tényezői









  Termelési tényező | Vámtarifaszám | Torzulástól mentes érték (RMB) | Mértékegység |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyagok |
| Ásványolajkoksz (kalcinálva) | 2713 12 | 14 789 | Tonna |
| Ásványolajkoksz (nem kalcinálva) | 2713 11 | 396 | Tonna |
| Szurok kőszénkátrányból | 2708 10 | 7 840 | Tonna |
| Szurokkoksz kőszénkátrányból | 2708 20 | 3 917 | Tonna |
| Koksz és félkoksz kőszénből | 2704 00 | 1 860 | Tonna |
| Aszfalt szénből | 2715 00 | 5 965 | Tonna |
| Szén | 2701 12 | 836 | Tonna |
| Fragmentált grafit | 3801 10 , 3801 90 | 12 320 | Tonna |
| Fogyóeszközök |
| Munkaerő |
| Feldolgozóipari munkabérek | [N/A] | 13,37 | Óra |
| Energia |
| Villamos energia | [N/A] | 0,48  (9) | kWh |
| Földgáz | [N/A] | 0,70 | m3 |
| Melléktermék/hulladék |
| Grafithulladék | 3801 90 | 12 320 | Tonna |
| Szilíciumkarbid-hulladék | 2849 20 | 7 472 | Tonna |

(76)

Az ideiglenes rendelet (150) preambulumbekezdésében említett, a grafitelektródák termelési tényezőit tartalmazó táblázat helyébe így a következő táblázat lépett:

A grafitelektródák termelési tényezői

A grafitelektródák termelési tényezői

Termelési tényező

Vámtarifaszám

Torzulástól mentes érték (RMB)

Mértékegység

Nyersanyagok

Ásványolajkoksz (kalcinálva)

2713 12

14 789

Tonna

Ásványolajkoksz (nem kalcinálva)

2713 11

396

Tonna

Szurok kőszénkátrányból

2708 10

7 840

Tonna

Szurokkoksz kőszénkátrányból

2708 20

3 917

Tonna

Koksz és félkoksz kőszénből

2704 00

1 860

Tonna

Aszfalt szénből

2715 00

5 965

Tonna

Szén

2701 12

836

Tonna

Fragmentált grafit

3801 10 , 3801 90

12 320

Tonna

Fogyóeszközök

Munkaerő

Feldolgozóipari munkabérek

[N/A]

13,37

Óra

Energia

Villamos energia

[N/A]

0,48  (9)

9

kWh

Földgáz

[N/A]

0,70

m3

Melléktermék/hulladék

Grafithulladék

3801 90

12 320

Tonna

Szilíciumkarbid-hulladék

2849 20

7 472

Tonna

3.1.4.2.   Villamos energia

| (77) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Fangda csoport és a Liaoning Dantan rámutatott, hogy az ideiglenes rendelet (155) preambulumbekezdésében foglaltakkal ellentétben a Bizottság a villamos energia árát nem a Mexikói Szövetségi Elektrotechnikai Bizottság (a továbbiakban: Comisión Federal de Electricidad vagy CFE) által közzétett árak alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(77)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Fangda csoport és a Liaoning Dantan rámutatott, hogy az ideiglenes rendelet (155) preambulumbekezdésében foglaltakkal ellentétben a Bizottság a villamos energia árát nem a Mexikói Szövetségi Elektrotechnikai Bizottság (a továbbiakban: Comisión Federal de Electricidad vagy CFE) által közzétett árak alapján határozta meg.

| (78) | A Bizottság elfogadta az állítást, és az ideiglenes rendelet (155) preambulumbekezdésének megfelelően módosította a villamos energia referenciaárát. A Bizottság a CFE-készletet a „DIT” elnevezésű nagyfeszültségű hálózat ipari felhasználói számára használta (10). |
| --- | --- |

(78)

A Bizottság elfogadta az állítást, és az ideiglenes rendelet (155) preambulumbekezdésének megfelelően módosította a villamos energia referenciaárát. A Bizottság a CFE-készletet a „DIT” elnevezésű nagyfeszültségű hálózat ipari felhasználói számára használta (10).

10

| (79) | Ezenkívül a Liaoning Dantan megismételte a második feljegyzést követően már megfogalmazott azon állítását, miszerint a mexikói villamosenergia-árak felfelé torzultak, mivel az új mexikói közigazgatás 2019-ben állítólag aláásta a megújulóenergia-termelést és -beruházásokat, ezáltal előnyben részesítve az állami tulajdonú CFE villamosenergia-termelőt a megújuló energia magántulajdonban lévő üzemeltetőinek kárára. A fél azt állította továbbá, hogy e torzulás közvetlen következménye az, hogy a villamos energia referenciaárában szereplő átviteli díjakat ki kell igazítani annak érdekében, hogy tükrözzék a mexikói állami beavatkozás előtti torzulásmentes értéket, azaz 2019 előtt, amikor Mexikóban az új közigazgatás hatalomra került. |
| --- | --- |

(79)

Ezenkívül a Liaoning Dantan megismételte a második feljegyzést követően már megfogalmazott azon állítását, miszerint a mexikói villamosenergia-árak felfelé torzultak, mivel az új mexikói közigazgatás 2019-ben állítólag aláásta a megújulóenergia-termelést és -beruházásokat, ezáltal előnyben részesítve az állami tulajdonú CFE villamosenergia-termelőt a megújuló energia magántulajdonban lévő üzemeltetőinek kárára. A fél azt állította továbbá, hogy e torzulás közvetlen következménye az, hogy a villamos energia referenciaárában szereplő átviteli díjakat ki kell igazítani annak érdekében, hogy tükrözzék a mexikói állami beavatkozás előtti torzulásmentes értéket, azaz 2019 előtt, amikor Mexikóban az új közigazgatás hatalomra került.

| (80) | A Bizottság megjegyezte, hogy a vállalat nem támasztotta alá további bizonyítékokkal az állítását. Továbbá, amint az az ideiglenes rendelet (157) preambulumbekezdéséből kitűnik, a fél korábban csak több újságcikkre hivatkozott, amelyek szerint Mexikóban állítólag aláássák a megújuló energiát. Ugyanakkor nem nyújtottak be konkrét bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy ez valóban így van, és ami még fontosabb, hogy a mexikói kormány ezen állítólagos politikája befolyásolta volna a mexikói villamosenergia-árakat. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást, valamint az átviteli díjak 2019 előtti értékekkel történő kiigazítására irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság megjegyezte, hogy a vállalat nem támasztotta alá további bizonyítékokkal az állítását. Továbbá, amint az az ideiglenes rendelet (157) preambulumbekezdéséből kitűnik, a fél korábban csak több újságcikkre hivatkozott, amelyek szerint Mexikóban állítólag aláássák a megújuló energiát. Ugyanakkor nem nyújtottak be konkrét bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy ez valóban így van, és ami még fontosabb, hogy a mexikói kormány ezen állítólagos politikája befolyásolta volna a mexikói villamosenergia-árakat. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást, valamint az átviteli díjak 2019 előtti értékekkel történő kiigazítására irányuló kérelmet.

3.1.4.3.   Az SGA-költségek százalékos aránya

| (81) | A Liaoning Dantan megismételte azt az állítását, hogy a GrafTech International Ltd 2020-as éves jelentéséből származó SGA-költségek százalékos arány nem megfelelő referenciaértékként, mivel az eltérő jövedelmi szinttel rendelkező országokban – köztük a magas jövedelmű országokban, például az Egyesült Államokban – letelepedett különböző vállalatok konszolidált pénzügyi adataiból származik. |
| --- | --- |

(81)

A Liaoning Dantan megismételte azt az állítását, hogy a GrafTech International Ltd 2020-as éves jelentéséből származó SGA-költségek százalékos arány nem megfelelő referenciaértékként, mivel az eltérő jövedelmi szinttel rendelkező országokban – köztük a magas jövedelmű országokban, például az Egyesült Államokban – letelepedett különböző vállalatok konszolidált pénzügyi adataiból származik.

| (82) | A Bizottság tisztázta, hogy a leírt módszertant a reprezentatív országban rendelkezésre álló egyetlen tényleges pénzügyi adat alapján alkalmazták, és hogy az aktában semmi nem utal arra, hogy az alkalmazott SGA-költségek szintje nem volt észszerű. Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak erről a rendes érték megállapításához felhasznált forrásokról szóló két feljegyzésben. A vállalatnak így bőséges lehetősége volt bizonyítékot szolgáltatni arra vonatkozóan, hogy a GraftTech International Ltd SGA-költségeinek szintje nem volt észszerű, vagy alternatív referenciaértéket javasolt a torzított SGA-százalék helyettesítésére, de ezt nem tette meg. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság tisztázta, hogy a leírt módszertant a reprezentatív országban rendelkezésre álló egyetlen tényleges pénzügyi adat alapján alkalmazták, és hogy az aktában semmi nem utal arra, hogy az alkalmazott SGA-költségek szintje nem volt észszerű. Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak erről a rendes érték megállapításához felhasznált forrásokról szóló két feljegyzésben. A vállalatnak így bőséges lehetősége volt bizonyítékot szolgáltatni arra vonatkozóan, hogy a GraftTech International Ltd SGA-költségeinek szintje nem volt észszerű, vagy alternatív referenciaértéket javasolt a torzított SGA-százalék helyettesítésére, de ezt nem tette meg. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (83) | Ugyanez a fél azt is állította, hogy a GrafTech International Ltd. 2020-as éves jelentésében szereplő egyes kiadásokat törölni kell az SGA-költségeknek az SGA-költségek százalékának megállapításához használt listájáról (azaz a készletalapú kompenzációt és a piaci árazás szerinti kiigazítást). |
| --- | --- |

(83)

Ugyanez a fél azt is állította, hogy a GrafTech International Ltd. 2020-as éves jelentésében szereplő egyes kiadásokat törölni kell az SGA-költségeknek az SGA-költségek százalékának megállapításához használt listájáról (azaz a készletalapú kompenzációt és a piaci árazás szerinti kiigazítást).

| (84) | A Bizottság megvizsgálta az állítást, és megalapozottnak találta. Ezért e költségek levonása után az SGA-költségeket az előállítási költségek alapján 10,4 %-ban állapította meg. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság megvizsgálta az állítást, és megalapozottnak találta. Ezért e költségek levonása után az SGA-költségeket az előállítási költségek alapján 10,4 %-ban állapította meg.

3.1.4.4.   A nyersanyagellátáshoz kapcsolódó fogyóeszközök, gyártási általános költségek és szállítási költségek

| (85) | A Liaoning Dantan azt állította, hogy a Bizottságnak a fogyóeszközök és a gyártási általános költségek referenciaértékét az egyéb inputoktól elkülönítve kellett volna meghatároznia. Azt állította, hogy a Bizottságnak ehelyett a fogyóeszközökkel és általános költségekkel kapcsolatos tényleges kiadásokat kellett volna felhasználnia. A Liaoning Dantan és a CCCME azzal érveltek továbbá, hogy ugyanez a kérdés érvényes a nyersanyagellátás szállítási költségeinek kiszámítására is, amikor a Bizottság ezt a szállítási költséget a nyersanyagok tényleges költségének százalékában fejezte ki, majd ugyanezen nyersanyagok torzulástól mentes költségére ugyanazt a százalékot alkalmazta a torzulástól mentes szállítási költség kiszámításához. A felek azzal érveltek, hogy mivel a nyersanyagköltségeket torzulástól mentes árak alkalmazásával újraszámították, ez azt jelenti, hogy a szállítási költségeket a nyersanyagok értéknövekedésével is összekapcsolták, ami állítása szerint nem helytálló, mivel nem állt fenn ilyen kapcsolat. |
| --- | --- |

(85)

A Liaoning Dantan azt állította, hogy a Bizottságnak a fogyóeszközök és a gyártási általános költségek referenciaértékét az egyéb inputoktól elkülönítve kellett volna meghatároznia. Azt állította, hogy a Bizottságnak ehelyett a fogyóeszközökkel és általános költségekkel kapcsolatos tényleges kiadásokat kellett volna felhasználnia. A Liaoning Dantan és a CCCME azzal érveltek továbbá, hogy ugyanez a kérdés érvényes a nyersanyagellátás szállítási költségeinek kiszámítására is, amikor a Bizottság ezt a szállítási költséget a nyersanyagok tényleges költségének százalékában fejezte ki, majd ugyanezen nyersanyagok torzulástól mentes költségére ugyanazt a százalékot alkalmazta a torzulástól mentes szállítási költség kiszámításához. A felek azzal érveltek, hogy mivel a nyersanyagköltségeket torzulástól mentes árak alkalmazásával újraszámították, ez azt jelenti, hogy a szállítási költségeket a nyersanyagok értéknövekedésével is összekapcsolták, ami állítása szerint nem helytálló, mivel nem állt fenn ilyen kapcsolat.

| (86) | A Bizottság megjegyezte, hogy minden egyes együttműködő exportáló gyártó esetében a fogyóeszközök szerinti összesített költségek a teljes előállítási költség 0,01–2,1 %-át tették ki. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a fogyóeszközök csak nagyon korlátozott hatást gyakoroltak a teljes előállítási költségre, és így a rendes érték kiszámítására. Ennek eredményeként úgy döntött, hogy nem minden egyes fogyóeszközre biztosít külön referenciaértéket, hanem az exportáló gyártók által jelentett költségadatok alapján a teljes nyersanyagköltség százalékában fejezi ki azokat, majd ezt a százalékot alkalmazza az újraszámított anyagköltségre a megállapított torzulásoktól mentes árak alkalmazásakor. A Bizottság megállapította továbbá, hogy az ideiglenes rendelet 3.3.1. szakasza jelentős torzulásokat állapított meg. Ilyen esetben az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a belföldi költségek kizárólag abban az esetben alkalmazhatók, ha pontos és megfelelő bizonyítékok alapján egyértelműen megállapítható, hogy azok torzulástól mentesek. A felek nem nyújtottak be ilyen, a fogyóeszközök kategóriájába csoportosított termelési tényezőkre vonatkozó bizonyítékot, és a Bizottság sem talált ilyet. Ezért a Bizottság nem tudta a Liaoning Dantan által közölt adatokat használni. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a fogyóeszközök torzulástól mentes értékének kiszámítására használt módszertana megfelelő, mivel nem áll rendelkezésre jobb információ. A Liaoning Dantan nem biztosított alternatívát a reprezentatív országba irányuló GTA-importértékek alkalmazására, és a fogyóeszközök tekintetében sem biztosított torzulástól mentes referenciaértéket. Ezért a fogyóeszközökkel kapcsolatos állítást a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság megjegyezte, hogy minden egyes együttműködő exportáló gyártó esetében a fogyóeszközök szerinti összesített költségek a teljes előállítási költség 0,01–2,1 %-át tették ki. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a fogyóeszközök csak nagyon korlátozott hatást gyakoroltak a teljes előállítási költségre, és így a rendes érték kiszámítására. Ennek eredményeként úgy döntött, hogy nem minden egyes fogyóeszközre biztosít külön referenciaértéket, hanem az exportáló gyártók által jelentett költségadatok alapján a teljes nyersanyagköltség százalékában fejezi ki azokat, majd ezt a százalékot alkalmazza az újraszámított anyagköltségre a megállapított torzulásoktól mentes árak alkalmazásakor. A Bizottság megállapította továbbá, hogy az ideiglenes rendelet 3.3.1. szakasza jelentős torzulásokat állapított meg. Ilyen esetben az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a belföldi költségek kizárólag abban az esetben alkalmazhatók, ha pontos és megfelelő bizonyítékok alapján egyértelműen megállapítható, hogy azok torzulástól mentesek. A felek nem nyújtottak be ilyen, a fogyóeszközök kategóriájába csoportosított termelési tényezőkre vonatkozó bizonyítékot, és a Bizottság sem talált ilyet. Ezért a Bizottság nem tudta a Liaoning Dantan által közölt adatokat használni. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a fogyóeszközök torzulástól mentes értékének kiszámítására használt módszertana megfelelő, mivel nem áll rendelkezésre jobb információ. A Liaoning Dantan nem biztosított alternatívát a reprezentatív országba irányuló GTA-importértékek alkalmazására, és a fogyóeszközök tekintetében sem biztosított torzulástól mentes referenciaértéket. Ezért a fogyóeszközökkel kapcsolatos állítást a Bizottság elutasította.

| (87) | A Liaoning Dantannak az ideiglenes rendelet (166) preambulumbekezdésében ismertetett, a gyártási általános költségei torzulástól mentes értékének megállapítására szolgáló módszertanra vonatkozó állítását illetően a Bizottság megjegyezte, hogy az általános költségekre vonatkozó adatok nem voltak könnyen és külön hozzáférhetők a reprezentatív országbeli gyártó pénzügyi kimutatásaiban. Továbbá, miután megállapítást nyert a jelentős torzulások fennállása, az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a belföldi költségek kizárólag abban az esetben alkalmazhatók, ha pontos és megfelelő bizonyítékok alapján egyértelműen megállapítható, hogy azok torzulástól mentesek. A Liaoning Dantan nem terjesztett elő ilyen bizonyítékot az általános költségekre vonatkozóan, és a Bizottság sem állapított meg ilyen bizonyítékot. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az általános költségek torzulástól mentes értékének kiszámítására használt módszertana megfelelő, mivel nem áll rendelkezésre jobb információ. A Liaoning Dantan nem javasolt alternatív torzulásmentes referenciaértéket az általános költségek tekintetében. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(87)

A Liaoning Dantannak az ideiglenes rendelet (166) preambulumbekezdésében ismertetett, a gyártási általános költségei torzulástól mentes értékének megállapítására szolgáló módszertanra vonatkozó állítását illetően a Bizottság megjegyezte, hogy az általános költségekre vonatkozó adatok nem voltak könnyen és külön hozzáférhetők a reprezentatív országbeli gyártó pénzügyi kimutatásaiban. Továbbá, miután megállapítást nyert a jelentős torzulások fennállása, az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a belföldi költségek kizárólag abban az esetben alkalmazhatók, ha pontos és megfelelő bizonyítékok alapján egyértelműen megállapítható, hogy azok torzulástól mentesek. A Liaoning Dantan nem terjesztett elő ilyen bizonyítékot az általános költségekre vonatkozóan, és a Bizottság sem állapított meg ilyen bizonyítékot. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az általános költségek torzulástól mentes értékének kiszámítására használt módszertana megfelelő, mivel nem áll rendelkezésre jobb információ. A Liaoning Dantan nem javasolt alternatív torzulásmentes referenciaértéket az általános költségek tekintetében. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (88) | Ami a Liaoning Dantannak és a CCCME-nek az ideiglenes rendelet (153) preambulumbekezdésében ismertetett, a torzulástól mentes kínai belföldi szállítási költségek megállapítására szolgáló bizottsági módszertanra vonatkozó állítását illeti, a Bizottság megjegyezte, hogy a Liaoning Dantan és a CCCME nem terjesztett elő bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a szállítási költségeket nem érintették a Kínában tapasztalható jelentős torzulások, és nem terjesztett elő alternatív megközelítést arra vonatkozóan, hogy a Bizottságnak hogyan kell egyedileg kiszámítania az egyes nyersanyagok torzulásoktól mentes szállítási költségét. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(88)

Ami a Liaoning Dantannak és a CCCME-nek az ideiglenes rendelet (153) preambulumbekezdésében ismertetett, a torzulástól mentes kínai belföldi szállítási költségek megállapítására szolgáló bizottsági módszertanra vonatkozó állítását illeti, a Bizottság megjegyezte, hogy a Liaoning Dantan és a CCCME nem terjesztett elő bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a szállítási költségeket nem érintették a Kínában tapasztalható jelentős torzulások, és nem terjesztett elő alternatív megközelítést arra vonatkozóan, hogy a Bizottságnak hogyan kell egyedileg kiszámítania az egyes nyersanyagok torzulásoktól mentes szállítási költségét. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

3.2.   Exportár

Exportár

| (89) | Az exportár kiszámításának részleteit az ideiglenes rendelet (169) és (170) preambulumbekezdése tartalmazta. Mivel nem érkezett észrevétel, a Bizottság megerősítette ezeket a preambulumbekezdéseket. |
| --- | --- |

(89)

Az exportár kiszámításának részleteit az ideiglenes rendelet (169) és (170) preambulumbekezdése tartalmazta. Mivel nem érkezett észrevétel, a Bizottság megerősítette ezeket a preambulumbekezdéseket.

3.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (90) | A Liaoning Dantan azt állította, hogy a Bizottságnak a költségek (például a szállítási és az összes járulékos költség) részletes bontása alapján újra kellene számítania az SGA-költségek százalékos arányát, lehetővé téve az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítésekre vonatkozó egyedi SGA-költségek százalékos arányának megállapítását. |
| --- | --- |

(90)

A Liaoning Dantan azt állította, hogy a Bizottságnak a költségek (például a szállítási és az összes járulékos költség) részletes bontása alapján újra kellene számítania az SGA-költségek százalékos arányát, lehetővé téve az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítésekre vonatkozó egyedi SGA-költségek százalékos arányának megállapítását.

| (91) | A Bizottság tisztázta, hogy az ismertetett módszertan alkalmazását az indokolta, hogy a reprezentatív országban rendelkezésre álló pénzügyi adatok nem tartalmaztak az SGA-költségekre vonatkozó részletes adatokat, kizárva ezzel a szállítási és a járulékos költségeket. Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak erről a rendes érték megállapításához felhasznált forrásokról szóló két feljegyzésben. A vállalatnak tehát elegendő lehetősége nyílt arra, hogy megfelelő referenciaértéket javasoljon az állítólag torzult SGA-költségek helyett. Márpedig ezt nem tette meg. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(91)

A Bizottság tisztázta, hogy az ismertetett módszertan alkalmazását az indokolta, hogy a reprezentatív országban rendelkezésre álló pénzügyi adatok nem tartalmaztak az SGA-költségekre vonatkozó részletes adatokat, kizárva ezzel a szállítási és a járulékos költségeket. Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak erről a rendes érték megállapításához felhasznált forrásokról szóló két feljegyzésben. A vállalatnak tehát elegendő lehetősége nyílt arra, hogy megfelelő referenciaértéket javasoljon az állítólag torzult SGA-költségek helyett. Márpedig ezt nem tette meg. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

3.4.   Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően benyújtott észrevételek

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően benyújtott észrevételek

| (92) | A Yangzi csoport azt állította, hogy a Bizottság nem a kiválasztott reprezentatív országból, azaz Mexikóból származó információkat használta fel, hanem az amerikai exportárakat. A fél azt állította, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja egyértelműen jelzi, hogy a reprezentatív ország kiválasztását követően a Bizottságnak ragaszkodnia kell ehhez a választáshoz, kivéve nagyon kivételes és megfelelően indokolt körülmények esetén. A Bizottság nem tartotta be ezt a szabályt azzal, hogy az USA-beli exportárakat használta megfelelő viszonyítási alapként. |
| --- | --- |

(92)

A Yangzi csoport azt állította, hogy a Bizottság nem a kiválasztott reprezentatív országból, azaz Mexikóból származó információkat használta fel, hanem az amerikai exportárakat. A fél azt állította, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja egyértelműen jelzi, hogy a reprezentatív ország kiválasztását követően a Bizottságnak ragaszkodnia kell ehhez a választáshoz, kivéve nagyon kivételes és megfelelően indokolt körülmények esetén. A Bizottság nem tartotta be ezt a szabályt azzal, hogy az USA-beli exportárakat használta megfelelő viszonyítási alapként.

| (93) | A (72) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság a ásványolajkoksz referenciaértékét a Nuevo Laredóba irányuló behozatalra vonatkozó mexikói behozatali statisztikák, nem pedig az Egyesült Államok exportstatisztikái alapján határozta meg. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(93)

A (72) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság a ásványolajkoksz referenciaértékét a Nuevo Laredóba irányuló behozatalra vonatkozó mexikói behozatali statisztikák, nem pedig az Egyesült Államok exportstatisztikái alapján határozta meg. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (94) | A Yangzi csoport és a Liaoning Dantan azt is állította, hogy a Bizottságnak nem kellene az információforrást egy mexikói belépési pontra korlátoznia, és hogy a behozatali kikötő és a szállítási mód nem tekinthető objektív kritériumnak, mivel az ásványolajkoksz nagyon torz és nem reprezentatív árához vezet. |
| --- | --- |

(94)

A Yangzi csoport és a Liaoning Dantan azt is állította, hogy a Bizottságnak nem kellene az információforrást egy mexikói belépési pontra korlátoznia, és hogy a behozatali kikötő és a szállítási mód nem tekinthető objektív kritériumnak, mivel az ásványolajkoksz nagyon torz és nem reprezentatív árához vezet.

| (95) | A 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja kimondja, hogy az előállítási költségek megállapításához a Bizottság felhasználhatja a megfelelő reprezentatív országbeli előállítási és értékesítési költségeket, feltéve, hogy a vonatkozó adatok könnyen hozzáférhetők. Ezért mindaddig, amíg az információk könnyen hozzáférhetők, a Bizottság bizonyos mérlegelési jogkörrel rendelkezik a referenciamutató megfelelő reprezentatív országban történő meghatározásához használandó legmegfelelőbb információforrás kiválasztásában. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy semmi sem akadályozza a vállalatspecifikus behozatali adatok felhasználását (például a nyereség vagy az SGA-költségek megállapításához) vagy az egyik belépési pontra vonatkozó importstatisztikák használatát, amennyiben ez a legcélszerűbb. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(95)

A 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja kimondja, hogy az előállítási költségek megállapításához a Bizottság felhasználhatja a megfelelő reprezentatív országbeli előállítási és értékesítési költségeket, feltéve, hogy a vonatkozó adatok könnyen hozzáférhetők. Ezért mindaddig, amíg az információk könnyen hozzáférhetők, a Bizottság bizonyos mérlegelési jogkörrel rendelkezik a referenciamutató megfelelő reprezentatív országban történő meghatározásához használandó legmegfelelőbb információforrás kiválasztásában. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy semmi sem akadályozza a vállalatspecifikus behozatali adatok felhasználását (például a nyereség vagy az SGA-költségek megállapításához) vagy az egyik belépési pontra vonatkozó importstatisztikák használatát, amennyiben ez a legcélszerűbb. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította.

| (96) | A Yangzi csoport azzal érvelt, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy a GrafTech Mexico az egyetlen mexikói grafitelektróda-gyártó, és hogy más vállalatok gyengébb minőségű importált ásványolajkoksz felhasználásával gyárthatnak gyengébb minőségű grafitelektródákat. |
| --- | --- |

(96)

A Yangzi csoport azzal érvelt, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy a GrafTech Mexico az egyetlen mexikói grafitelektróda-gyártó, és hogy más vállalatok gyengébb minőségű importált ásványolajkoksz felhasználásával gyárthatnak gyengébb minőségű grafitelektródákat.

| (97) | A vizsgálat során a Bizottság a GrafTech Mexikót jelölte meg a vizsgált termék egyetlen mexikói gyártójaként. Erről a Bizottság az érdekelt feleket az ideiglenes rendelet (43) és (44) preambulumbekezdésében említett, a rendes érték meghatározásához használt forrásokról szóló két feljegyzés útján tájékoztatta, és felkérte őket észrevételeik megtételére. Sem az első, sem a második feljegyzést követően nem érkezett észrevétel. Ezenkívül a Bizottság megjegyezte, hogy az érdekelt felek nem terjesztettek elő bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy Mexikóban más grafitelektróda-gyártók is léteznének. Mindenesetre a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a grafitelektróda-gyártók száma nem volt hatással a grafitelektródák előállításához használt ásványolajkoksz-referenciaérték megállapítására, mivel a referenciaértéket az importstatisztikák szintjén, nem pedig a gyártók szintjén állapítják meg. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(97)

A vizsgálat során a Bizottság a GrafTech Mexikót jelölte meg a vizsgált termék egyetlen mexikói gyártójaként. Erről a Bizottság az érdekelt feleket az ideiglenes rendelet (43) és (44) preambulumbekezdésében említett, a rendes érték meghatározásához használt forrásokról szóló két feljegyzés útján tájékoztatta, és felkérte őket észrevételeik megtételére. Sem az első, sem a második feljegyzést követően nem érkezett észrevétel. Ezenkívül a Bizottság megjegyezte, hogy az érdekelt felek nem terjesztettek elő bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy Mexikóban más grafitelektróda-gyártók is léteznének. Mindenesetre a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a grafitelektróda-gyártók száma nem volt hatással a grafitelektródák előállításához használt ásványolajkoksz-referenciaérték megállapítására, mivel a referenciaértéket az importstatisztikák szintjén, nem pedig a gyártók szintjén állapítják meg. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (98) | A Yangzi csoport azt állította, hogy a Bizottság nem rendelkezett olyan bizonyítékkal, amely alátámasztaná, hogy a tonnánkénti 200 USD körüli árak az ásványolajkoksznak az érintett termék előállításához nem használt különböző kategóriáira és felhasználására vonatkoztak. A Fangda csoport és a CCCME továbbá azt állította, hogy az energiatermelésre használt ásványolajkokszot nem a 2713 12 HR-kód, hanem a 2713 11 HR-kód alatt jelentik be. |
| --- | --- |

(98)

A Yangzi csoport azt állította, hogy a Bizottság nem rendelkezett olyan bizonyítékkal, amely alátámasztaná, hogy a tonnánkénti 200 USD körüli árak az ásványolajkoksznak az érintett termék előállításához nem használt különböző kategóriáira és felhasználására vonatkoztak. A Fangda csoport és a CCCME továbbá azt állította, hogy az energiatermelésre használt ásványolajkokszot nem a 2713 12 HR-kód, hanem a 2713 11 HR-kód alatt jelentik be.

| (99) | Meg kell jegyezni, hogy a Yangzi csoport nem nyújtott be semmilyen bizonyítékot állításának alátámasztására. A Bizottság az ECGA azon állítására hivatkozott, amely szerint az ideiglenes szakaszban használt ásványolajkoksz (HR-kód: 2713 12) árai mesterségesen alacsonyak voltak (azaz körülbelül 750 USD/tonna), és ezek az árak nem voltak reprezentatívak az ásványolajkoksznak a különböző vállalatok által a grafitelektródák gyártásáért világszerte fizetett árait illetően. Az ECGA különösen azzal érvelt, hogy az ilyen kategória legalacsonyabb árajánlata mindig jóval meghaladta a tonnánkénti 750 USD-t a vizsgálati időszakban. A (72) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ezen állítás vizsgálata során a Bizottság megállapította, hogy a GTA-ban szereplő mexikói importstatisztika jelentős különbséget mutatott a mexikói határvároson, Nuevo Laredón keresztül importált ásványolajkoksz (HR-kód: 2713 12) átlagos importára és a Mexikó más részeibe irányuló behozatal között, ahol az utóbbi tízszer alacsonyabb tonnánkénti átlagárat mutatott ugyanezen input tekintetében. |
| --- | --- |

(99)

Meg kell jegyezni, hogy a Yangzi csoport nem nyújtott be semmilyen bizonyítékot állításának alátámasztására. A Bizottság az ECGA azon állítására hivatkozott, amely szerint az ideiglenes szakaszban használt ásványolajkoksz (HR-kód: 2713 12) árai mesterségesen alacsonyak voltak (azaz körülbelül 750 USD/tonna), és ezek az árak nem voltak reprezentatívak az ásványolajkoksznak a különböző vállalatok által a grafitelektródák gyártásáért világszerte fizetett árait illetően. Az ECGA különösen azzal érvelt, hogy az ilyen kategória legalacsonyabb árajánlata mindig jóval meghaladta a tonnánkénti 750 USD-t a vizsgálati időszakban. A (72) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ezen állítás vizsgálata során a Bizottság megállapította, hogy a GTA-ban szereplő mexikói importstatisztika jelentős különbséget mutatott a mexikói határvároson, Nuevo Laredón keresztül importált ásványolajkoksz (HR-kód: 2713 12) átlagos importára és a Mexikó más részeibe irányuló behozatal között, ahol az utóbbi tízszer alacsonyabb tonnánkénti átlagárat mutatott ugyanezen input tekintetében.

| (100) | A Bizottság összehasonlította a tonnánkénti 200 USD importárat a vizsgálat során szerzett bizonyítékokkal. A bizonyítékok többek között a következőket foglalták magukban: i. a mintában szereplő kínai gyártók által importált ásványolajkoksz beszerzéseinek listája; ii. az indiai gyártók ECGA által benyújtott beszerzési számlájának másolatai, amelyek azt mutatják, hogy az ásványolajkoksz ára nem volt 800 USD/tonna alatt; iii. az ECGA által az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételekkel együtt szolgáltatott információk, amelyekben egy importstatisztikákat tartalmazó kínai honlapra (11) hivatkoztak. Ezenkívül az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Fangda csoport és a Liaoning Dantan ugyanazon kínai weboldal alapján szolgáltatta a kínai importárakat, ahol a vizsgálati időszakban a grafitelektródák gyártásához használt ásványolajkoksz-minőség árait 900 és 3 200 USD/tonna közötti tartományban tüntették fel. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az alacsony tonnánkénti 200 USD ár nem tükrözheti a grafitelektródák gyártásához szükséges ásványolajkoksz minőségi osztályának költségét. A (72) preambulumbekezdésben említettek szerint ez a tonnánkénti 200 USD-s egységár közel áll a kizárólag energiatermelésre használt alacsonyabb minőségű ásványolajkoksz importárához (ásványolajkoksz, nem kalcinálva, HR-kód: 2713 11), tonnánként 60 USD áron. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság összehasonlította a tonnánkénti 200 USD importárat a vizsgálat során szerzett bizonyítékokkal. A bizonyítékok többek között a következőket foglalták magukban: i. a mintában szereplő kínai gyártók által importált ásványolajkoksz beszerzéseinek listája; ii. az indiai gyártók ECGA által benyújtott beszerzési számlájának másolatai, amelyek azt mutatják, hogy az ásványolajkoksz ára nem volt 800 USD/tonna alatt; iii. az ECGA által az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételekkel együtt szolgáltatott információk, amelyekben egy importstatisztikákat tartalmazó kínai honlapra (11) hivatkoztak. Ezenkívül az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Fangda csoport és a Liaoning Dantan ugyanazon kínai weboldal alapján szolgáltatta a kínai importárakat, ahol a vizsgálati időszakban a grafitelektródák gyártásához használt ásványolajkoksz-minőség árait 900 és 3 200 USD/tonna közötti tartományban tüntették fel. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az alacsony tonnánkénti 200 USD ár nem tükrözheti a grafitelektródák gyártásához szükséges ásványolajkoksz minőségi osztályának költségét. A (72) preambulumbekezdésben említettek szerint ez a tonnánkénti 200 USD-s egységár közel áll a kizárólag energiatermelésre használt alacsonyabb minőségű ásványolajkoksz importárához (ásványolajkoksz, nem kalcinálva, HR-kód: 2713 11), tonnánként 60 USD áron.

11

| (101) | Végül az érdekelt felek egyike sem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a tonnánként 200 USD értékben importált ásványolajkoksz felhasználható grafitelektródák gyártásához. A Bizottság ezért elutasította az állítást, és megerősítette azt a döntését, hogy kizárja a mexikói vámhivataloknál történő behozatalt, ahol a súlyozott átlagos importár tonnánként körülbelül 200 USD volt. |
| --- | --- |

(101)

Végül az érdekelt felek egyike sem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a tonnánként 200 USD értékben importált ásványolajkoksz felhasználható grafitelektródák gyártásához. A Bizottság ezért elutasította az állítást, és megerősítette azt a döntését, hogy kizárja a mexikói vámhivataloknál történő behozatalt, ahol a súlyozott átlagos importár tonnánként körülbelül 200 USD volt.

| (102) | A Fangda csoport és a CCCME azt állította továbbá, hogy a Bizottság nem szolgáltatott semmilyen egyértelmű bizonyítékot vagy észszerű magyarázatot arra vonatkozóan, hogy a Nuevo Laredón keresztül történő behozatalt miért használták fel alapvetően alapanyagként a grafitelektródák gyártásához. Míg a Bizottság mérlegelési jogkörrel rendelkezik annak biztosítására, hogy a behozatali adatok felhasználása pontosabban tükrözze az exportáló gyártó termelési helyzetét, „annak biztosítása érdekében, hogy ezeket az információkat felhasználják a „származási országban felmerülő előállítási költség” kiszámításához”, a behozatali adatok ilyen szelektív felhasználásának objektívnek és tisztességesnek kell lennie, és azt egyértelmű bizonyítékokkal kell alátámasztani. |
| --- | --- |

(102)

A Fangda csoport és a CCCME azt állította továbbá, hogy a Bizottság nem szolgáltatott semmilyen egyértelmű bizonyítékot vagy észszerű magyarázatot arra vonatkozóan, hogy a Nuevo Laredón keresztül történő behozatalt miért használták fel alapvetően alapanyagként a grafitelektródák gyártásához. Míg a Bizottság mérlegelési jogkörrel rendelkezik annak biztosítására, hogy a behozatali adatok felhasználása pontosabban tükrözze az exportáló gyártó termelési helyzetét, „annak biztosítása érdekében, hogy ezeket az információkat felhasználják a „származási országban felmerülő előállítási költség” kiszámításához”, a behozatali adatok ilyen szelektív felhasználásának objektívnek és tisztességesnek kell lennie, és azt egyértelmű bizonyítékokkal kell alátámasztani.

annak biztosítása érdekében, hogy ezeket az információkat felhasználják a „származási országban felmerülő előállítási költség” kiszámításához

| (103) | A kínai kormány továbbá azzal érvelt, hogy a Bizottság azon gyakorlata, hogy tovább értékeli valamennyi fél észrevételeit, eredményorientált volt, különös tekintettel az ásványolajkoksz (kalcinálva) adataira. Amennyiben a Bizottság szükségesnek tartja a mexikói behozatali vámadatok további felosztását a 2713 12 HR-kód alatt, a Bizottságnak vagy a panaszosoknak tudományos felosztási módszert és alapot kellett volna javasolniuk a grafitelektródához használt (kalcinált) ásványolajkoksz és más felhasználások megkülönböztetésére. Nem volt megbízható az ár vagy a vám-árunyilatkozat helye szerinti különbségtétel. Emellett a kínai kormány azt állította, hogy ez a megközelítés nem áll összhangban a Bizottság által a kötőelemekre vonatkozó vizsgálatban (12) hozott határozattal, amelyben a Bizottság nem fogadta el a CCCME és a kötőelemek gyártóinak bizonyítékait annak bizonyítására, hogy egyes országokból származó behozatali adatokat ki kell zárni. A kínai kormány ezért arra kötelezi az EU-t, hogy tartsa fenn az objektív semlegességet, és alkalmazzon következetes módszert az esetek mindegyikére kiterjedően, ahelyett, hogy a legmagasabb dömpingkülönbözetet eredményező módszert alkalmazná. |
| --- | --- |

(103)

A kínai kormány továbbá azzal érvelt, hogy a Bizottság azon gyakorlata, hogy tovább értékeli valamennyi fél észrevételeit, eredményorientált volt, különös tekintettel az ásványolajkoksz (kalcinálva) adataira. Amennyiben a Bizottság szükségesnek tartja a mexikói behozatali vámadatok további felosztását a 2713 12 HR-kód alatt, a Bizottságnak vagy a panaszosoknak tudományos felosztási módszert és alapot kellett volna javasolniuk a grafitelektródához használt (kalcinált) ásványolajkoksz és más felhasználások megkülönböztetésére. Nem volt megbízható az ár vagy a vám-árunyilatkozat helye szerinti különbségtétel. Emellett a kínai kormány azt állította, hogy ez a megközelítés nem áll összhangban a Bizottság által a kötőelemekre vonatkozó vizsgálatban (12) hozott határozattal, amelyben a Bizottság nem fogadta el a CCCME és a kötőelemek gyártóinak bizonyítékait annak bizonyítására, hogy egyes országokból származó behozatali adatokat ki kell zárni. A kínai kormány ezért arra kötelezi az EU-t, hogy tartsa fenn az objektív semlegességet, és alkalmazzon következetes módszert az esetek mindegyikére kiterjedően, ahelyett, hogy a legmagasabb dömpingkülönbözetet eredményező módszert alkalmazná.

12

| (104) | Az ideiglenes rendelet (140) és (145) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a Bizottság úgy határozott, hogy a referenciaértéket a mexikói importár alapján határozza meg, amelyet a GTA alapján országszinten összesítettek, mivel a reprezentatív országra vonatkozóan nem állt rendelkezésre más információforrás és nemzetközi referenciaérték sem. A 2713 12 HR-kód esetében Mexikó tarifajegyzékében nincs felosztás a különböző kategóriák között, és egyik érdekelt fél sem nyújtott be olyan módszert, amely lehetővé tenné a grafitelektródák gyártásához használt ásványolajkoksz kategóriája és az egyéb kategóriák közötti megkülönböztetést. A Bizottság megállapította, hogy a mexikói vámbelépési pontok szintjén történő behozatal biztosította a szükséges különbségtételt a különböző kategóriák között, amelyek szerint a Nuevo Laredóba belépő termékek a lehető legközelebb tükrözik a grafitelektródák előállításához felhasználható ásványolajkokszot. Ugyanakkor a többi belépési ponton a behozatal vagy elhanyagolható volt (lásd a (113) preambulumbekezdést), vagy tonnánként 200 USD áron történt. Az utóbbit illetően – a (101) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – egyik érdekelt fél sem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy ez az alacsonyabb árú minőség felhasználható lenne grafitelektródák gyártásához. Így a Bizottság megállapította, hogy csak a Nuevo Laredo vállalatba érkező behozatal vehető figyelembe a grafitelektródák gyártásához használt ásványolajkoksz referenciaárának megállapításakor. A Bizottság megvizsgálta továbbá a Nuevo Laredo importárainak szintjét, és megállapította, hogy a behozatal jelentős mennyiségére megállapított súlyozott átlagos importár az exportáló gyártók által benyújtott vizsgálati időszak alatt a grafitelektródák gyártásához használt ásványolajkoksz árainak tartományán belül volt, amint azt a (108) preambulumbekezdés kifejti. Emellett a reprezentatív országban a vizsgált termék egyetlen azonosított gyártója, nevezetesen a GrafTech Mexico azt állította, hogy szükségleteinek többségét a Nuevo Laredón keresztül importálták. Ezért a kötőelemekre vonatkozó vizsgálathoz hasonlóan a Bizottság figyelembe vette az összes fent leírt elemet, és nem csupán a különböző mexikói vámbelépési pontok közötti árkülönbségre támaszkodott. A Bizottság ezért elutasította azokat az állításokat, amelyek szerint a Mexikóba irányuló ásványolajkoksz importárai nem reprezentatívak vagy észszerűtlenek. |
| --- | --- |

(104)

Az ideiglenes rendelet (140) és (145) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a Bizottság úgy határozott, hogy a referenciaértéket a mexikói importár alapján határozza meg, amelyet a GTA alapján országszinten összesítettek, mivel a reprezentatív országra vonatkozóan nem állt rendelkezésre más információforrás és nemzetközi referenciaérték sem. A 2713 12 HR-kód esetében Mexikó tarifajegyzékében nincs felosztás a különböző kategóriák között, és egyik érdekelt fél sem nyújtott be olyan módszert, amely lehetővé tenné a grafitelektródák gyártásához használt ásványolajkoksz kategóriája és az egyéb kategóriák közötti megkülönböztetést. A Bizottság megállapította, hogy a mexikói vámbelépési pontok szintjén történő behozatal biztosította a szükséges különbségtételt a különböző kategóriák között, amelyek szerint a Nuevo Laredóba belépő termékek a lehető legközelebb tükrözik a grafitelektródák előállításához felhasználható ásványolajkokszot. Ugyanakkor a többi belépési ponton a behozatal vagy elhanyagolható volt (lásd a (113) preambulumbekezdést), vagy tonnánként 200 USD áron történt. Az utóbbit illetően – a (101) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – egyik érdekelt fél sem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy ez az alacsonyabb árú minőség felhasználható lenne grafitelektródák gyártásához. Így a Bizottság megállapította, hogy csak a Nuevo Laredo vállalatba érkező behozatal vehető figyelembe a grafitelektródák gyártásához használt ásványolajkoksz referenciaárának megállapításakor. A Bizottság megvizsgálta továbbá a Nuevo Laredo importárainak szintjét, és megállapította, hogy a behozatal jelentős mennyiségére megállapított súlyozott átlagos importár az exportáló gyártók által benyújtott vizsgálati időszak alatt a grafitelektródák gyártásához használt ásványolajkoksz árainak tartományán belül volt, amint azt a (108) preambulumbekezdés kifejti. Emellett a reprezentatív országban a vizsgált termék egyetlen azonosított gyártója, nevezetesen a GrafTech Mexico azt állította, hogy szükségleteinek többségét a Nuevo Laredón keresztül importálták. Ezért a kötőelemekre vonatkozó vizsgálathoz hasonlóan a Bizottság figyelembe vette az összes fent leírt elemet, és nem csupán a különböző mexikói vámbelépési pontok közötti árkülönbségre támaszkodott. A Bizottság ezért elutasította azokat az állításokat, amelyek szerint a Mexikóba irányuló ásványolajkoksz importárai nem reprezentatívak vagy észszerűtlenek.

kötőelemekre vonatkozó vizsgálathoz

| (105) | A Fangda csoport azt állította, hogy a GrafTech International 2021. december 21-i, a Graftech Mexico tűkoksz behozatalára vonatkozó levelét figyelmen kívül kell hagyni, mivel a GrafTech Internationalt nem vették nyilvántartásba érdekelt félként. Ezenkívül a levelet az észrevételek benyújtására nyitva álló határidő lejárta után nyújtották be, és a Bizottság nem vizsgálta meg a benyújtott információk pontosságát és megfelelőségét. |
| --- | --- |

(105)

A Fangda csoport azt állította, hogy a GrafTech International 2021. december 21-i, a Graftech Mexico tűkoksz behozatalára vonatkozó levelét figyelmen kívül kell hagyni, mivel a GrafTech Internationalt nem vették nyilvántartásba érdekelt félként. Ezenkívül a levelet az észrevételek benyújtására nyitva álló határidő lejárta után nyújtották be, és a Bizottság nem vizsgálta meg a benyújtott információk pontosságát és megfelelőségét.

| (106) | Az alaprendelet és különösen annak 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontja alapján a Bizottság összegyűjti a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti meghatározásához szükséges adatokat. Ez azt jelenti, hogy a Bizottságnak aktívan kell kutatnia információk után, ahelyett, hogy csak az érdekelt felek által benyújtott információkat venné figyelembe. Továbbá az alaprendelet 19. cikkének sérelme nélkül az alaprendelet egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a Bizottságot mint vizsgáló hatóságot abban, hogy olyan információkra támaszkodjon, amelyeket nem az érdekelt felek nyújtottak be, amennyiben a Bizottság által hivatkozott bármely bizonyíték szerepel az érdekelt felek számára hozzáférhető aktában. A Bizottság tehát vizsgáló hatóságként teljes mértékben jogosult – sőt köteles is – figyelembe venni és megvizsgálni a rendelkezésére álló valamennyi információt. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az előző preambulumbekezdésben említett levél releváns információkat tartalmazott, és nem vitatott, hogy a levelet csatolták ahhoz a nem bizalmas aktához, amelyhez az érdekelt felek hozzáfértek. Továbbá a levélben szereplő információk csak kiegészítik a többi elemet, amelyeket a Bizottság figyelembe vett annak érdekében, hogy arra a következtetésre jusson, hogy a Nuevo Laredo behozatali pontját kell viszonyítási alapként használni a szóban forgó input tekintetében; különösen a következőket illetően: az adatok összhangban vannak a vizsgált termék előállításához a kiválasztott reprezentatív országban felhasznált minőség és minőségi input költségeivel, és azonnal rendelkezésre álltak a kiválasztott reprezentatív országban. |
| --- | --- |

(106)

Az alaprendelet és különösen annak 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontja alapján a Bizottság összegyűjti a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti meghatározásához szükséges adatokat. Ez azt jelenti, hogy a Bizottságnak aktívan kell kutatnia információk után, ahelyett, hogy csak az érdekelt felek által benyújtott információkat venné figyelembe. Továbbá az alaprendelet 19. cikkének sérelme nélkül az alaprendelet egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a Bizottságot mint vizsgáló hatóságot abban, hogy olyan információkra támaszkodjon, amelyeket nem az érdekelt felek nyújtottak be, amennyiben a Bizottság által hivatkozott bármely bizonyíték szerepel az érdekelt felek számára hozzáférhető aktában. A Bizottság tehát vizsgáló hatóságként teljes mértékben jogosult – sőt köteles is – figyelembe venni és megvizsgálni a rendelkezésére álló valamennyi információt. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az előző preambulumbekezdésben említett levél releváns információkat tartalmazott, és nem vitatott, hogy a levelet csatolták ahhoz a nem bizalmas aktához, amelyhez az érdekelt felek hozzáfértek. Továbbá a levélben szereplő információk csak kiegészítik a többi elemet, amelyeket a Bizottság figyelembe vett annak érdekében, hogy arra a következtetésre jusson, hogy a Nuevo Laredo behozatali pontját kell viszonyítási alapként használni a szóban forgó input tekintetében; különösen a következőket illetően: az adatok összhangban vannak a vizsgált termék előállításához a kiválasztott reprezentatív országban felhasznált minőség és minőségi input költségeivel, és azonnal rendelkezésre álltak a kiválasztott reprezentatív országban.

| (107) | A Fangda csoport, a CCCME, a Liaoning Dantan és a Yangzi csoport azt állította, hogy Nuevo Laredo importára torzult, és nem reprezentatív a megfelelő minőségű prémium ásványolajkoksz tekintetében. Ezek az importárak magasabbak voltak a szokásos piaci árnál, és nem tekinthetők szokásos piaci árnak. Azt állították továbbá, hogy a magas ár annak tudható be, hogy a kapcsolatban álló amerikai beszállítót az USA és Mexikó közötti jövedelemadó-kulcsok közötti különbség miatt áremelésre ösztönözték. Az importár tükrözheti a szuper prémium minőségű ásványolajkoksz árát is, míg a kínai gyártók alacsonyabb minőségű termékeket használnak. A Liaoning Dantan és a Yangzi csoport előadta, hogy a GrafTech International 2020-as éves jelentése szerint a GrafTech jobb minőségű tűkokszkeverékeket használ. A GrafTech International éves jelentése megemlítette, hogy „a kifejezetten a grafitelektródákhoz használt ásványolaj-tűkoksz gyártásunk lehetővé teszi a kiváló minőségű, szuper prémium ásványolaj-tűkoksz előállítását.” Ez (részben) megmagyarázná az Egyesült Államok Mexikóba irányuló exportjának rendkívül magas árát. Azt is megfigyelték, hogy a mexikói importárak a vizsgálati időszakban meglehetősen stabilak voltak, míg a Kínába irányuló behozatal árai csökkenést mutattak. |
| --- | --- |

(107)

A Fangda csoport, a CCCME, a Liaoning Dantan és a Yangzi csoport azt állította, hogy Nuevo Laredo importára torzult, és nem reprezentatív a megfelelő minőségű prémium ásványolajkoksz tekintetében. Ezek az importárak magasabbak voltak a szokásos piaci árnál, és nem tekinthetők szokásos piaci árnak. Azt állították továbbá, hogy a magas ár annak tudható be, hogy a kapcsolatban álló amerikai beszállítót az USA és Mexikó közötti jövedelemadó-kulcsok közötti különbség miatt áremelésre ösztönözték. Az importár tükrözheti a szuper prémium minőségű ásványolajkoksz árát is, míg a kínai gyártók alacsonyabb minőségű termékeket használnak. A Liaoning Dantan és a Yangzi csoport előadta, hogy a GrafTech International 2020-as éves jelentése szerint a GrafTech jobb minőségű tűkokszkeverékeket használ. A GrafTech International éves jelentése megemlítette, hogy „a kifejezetten a grafitelektródákhoz használt ásványolaj-tűkoksz gyártásunk lehetővé teszi a kiváló minőségű, szuper prémium ásványolaj-tűkoksz előállítását.” Ez (részben) megmagyarázná az Egyesült Államok Mexikóba irányuló exportjának rendkívül magas árát. Azt is megfigyelték, hogy a mexikói importárak a vizsgálati időszakban meglehetősen stabilak voltak, míg a Kínába irányuló behozatal árai csökkenést mutattak.

a kifejezetten a grafitelektródákhoz használt ásványolaj-tűkoksz gyártásunk lehetővé teszi a kiváló minőségű, szuper prémium ásványolaj-tűkoksz előállítását

| (108) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a grafitelektródák gyártásához használt ásványolajkoksz referenciaértékének a reprezentatív ország költségeit kell tükröznie, nem pedig a más országokban megfigyelhető importárakat. Megjegyezte, hogy a tonnánkénti 2 144 USD súlyozott átlagos importár jóval a Fangda csoport és a Liaoning Dantan által benyújtott ártartományon belül volt, amint azt a (100) preambulumbekezdés is említi. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a grafitelektródák gyártásához használt ásványolajkoksz referenciaértékének a reprezentatív ország költségeit kell tükröznie, nem pedig a más országokban megfigyelhető importárakat. Megjegyezte, hogy a tonnánkénti 2 144 USD súlyozott átlagos importár jóval a Fangda csoport és a Liaoning Dantan által benyújtott ártartományon belül volt, amint azt a (100) preambulumbekezdés is említi.

| (109) | A fenti (104) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság megállapította, hogy ez a referenciaérték esik a lehető legközelebb a grafitelektródák exportáló gyártói által felhasznált inputhoz. Ezenkívül a felek azon állításával ellentétben, miszerint az árak stabilak voltak, a Bizottság a Nuevo Laredo legmagasabb és legalacsonyabb súlyozott átlagos havi importárai között körülbelül 20 %-os árváltozást állapított meg. Végül a Bizottság megállapította, hogy a GrafTech International éves jelentése nem tartalmazott semmilyen bizonyítékot sem a GrafTech Mexico által vásárolt különböző minőségű ásványolajkoksz arányára, sem pedig arra vonatkozóan, hogy a Graftech International által előállított minőség magasabb, mint a grafitelektródák gyártása során szokásosan magas minőség. Következésképpen a Bizottság megerősítette, hogy a Nuevo Laredo importára megfelelő referenciaár volt a reprezentatív országban. |
| --- | --- |

(109)

A fenti (104) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság megállapította, hogy ez a referenciaérték esik a lehető legközelebb a grafitelektródák exportáló gyártói által felhasznált inputhoz. Ezenkívül a felek azon állításával ellentétben, miszerint az árak stabilak voltak, a Bizottság a Nuevo Laredo legmagasabb és legalacsonyabb súlyozott átlagos havi importárai között körülbelül 20 %-os árváltozást állapított meg. Végül a Bizottság megállapította, hogy a GrafTech International éves jelentése nem tartalmazott semmilyen bizonyítékot sem a GrafTech Mexico által vásárolt különböző minőségű ásványolajkoksz arányára, sem pedig arra vonatkozóan, hogy a Graftech International által előállított minőség magasabb, mint a grafitelektródák gyártása során szokásosan magas minőség. Következésképpen a Bizottság megerősítette, hogy a Nuevo Laredo importára megfelelő referenciaár volt a reprezentatív országban.

| (110) | A Fangda csoport és a CCCME azt állította, hogy a Bizottság magyarázat nélkül kizárta a más országokból származó behozatalt. |
| --- | --- |

(110)

A Fangda csoport és a CCCME azt állította, hogy a Bizottság magyarázat nélkül kizárta a más országokból származó behozatalt.

| (111) | Ezzel az állítással ellentétben a Bizottság minden származást figyelembe vett (azaz az USA-t és Németországot). A német behozatalt azonban elhanyagolhatónak tekintették, mivel ez a behozatal a Nuevo Laredo révén importált teljes mennyiség mintegy 0,009 %-át tette ki (13). Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(111)

Ezzel az állítással ellentétben a Bizottság minden származást figyelembe vett (azaz az USA-t és Németországot). A német behozatalt azonban elhanyagolhatónak tekintették, mivel ez a behozatal a Nuevo Laredo révén importált teljes mennyiség mintegy 0,009 %-át tette ki (13). Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

13

| (112) | Ezenkívül a Liaoning Dantan azt állította, hogy a Bizottság nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy öt másik belépési ponton (14) a behozatal nem reprezentatív a grafitelektródák gyártásához alkalmas ásványolajkoksz tekintetében. |
| --- | --- |

(112)

Ezenkívül a Liaoning Dantan azt állította, hogy a Bizottság nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy öt másik belépési ponton (14) a behozatal nem reprezentatív a grafitelektródák gyártásához alkalmas ásványolajkoksz tekintetében.

14

| (113) | A felek által említett öt másik belépési pont összesen 255 tonnát tett ki, ami a teljes mexikói behozatal 2,6 %-ának felel meg. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy ezek a mennyiségek túl alacsonyak ahhoz, hogy reprezentatívak legyenek. Mindenesetre, még ha figyelembe is vennék a többi öt belépési pontot, a referenciaár szinte változatlan maradt volna (csak 0,1 %-kal alacsonyabb). A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(113)

A felek által említett öt másik belépési pont összesen 255 tonnát tett ki, ami a teljes mexikói behozatal 2,6 %-ának felel meg. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy ezek a mennyiségek túl alacsonyak ahhoz, hogy reprezentatívak legyenek. Mindenesetre, még ha figyelembe is vennék a többi öt belépési pontot, a referenciaár szinte változatlan maradt volna (csak 0,1 %-kal alacsonyabb). A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (114) | A Liaoning Dantan azt állította, hogy a Bizottságnak nem kellett volna kizárólag a Nuevo Laredótól származó behozatalt figyelembe vennie, mivel a GrafTech International kijelentette, hogy az ásványolajkoksz nagy részét, de nem az összeset a Nuevo Laredo közvetítésével importálták. |
| --- | --- |

(114)

A Liaoning Dantan azt állította, hogy a Bizottságnak nem kellett volna kizárólag a Nuevo Laredótól származó behozatalt figyelembe vennie, mivel a GrafTech International kijelentette, hogy az ásványolajkoksz nagy részét, de nem az összeset a Nuevo Laredo közvetítésével importálták.

| (115) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a referenciaértéket nem a GrafTech Mexico importárai, hanem a mexikói importstatisztikák alapján állapította meg. A fentiekben kifejtettek szerint más belépési pontokat figyelmen kívül hagytak, mivel a tonnánkénti súlyozott átlagos importár nem tükrözte a grafitelektródák előállításához használt minőség árát, és az importált mennyiségek nem voltak reprezentatívak. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(115)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a referenciaértéket nem a GrafTech Mexico importárai, hanem a mexikói importstatisztikák alapján állapította meg. A fentiekben kifejtettek szerint más belépési pontokat figyelmen kívül hagytak, mivel a tonnánkénti súlyozott átlagos importár nem tükrözte a grafitelektródák előállításához használt minőség árát, és az importált mennyiségek nem voltak reprezentatívak. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (116) | A Fangda csoport, a Liaoning Dantan és a CCCME azt állította, hogy a torzulástól mentes előállítási költségek megállapításához a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie az anyag jellegét, jellemzőit vagy jellegzetességeit, valamint az áruk felhasználását. A felek különösen azt hangsúlyozták, hogy a grafitelektródák gyártásához használt kalcinált ásványolajkoksz eltérő minőségű, és hogy a különböző osztályok közötti árkülönbségek jelentősek. A Fangda csoport és a CCCME azt állította továbbá, hogy a magas minőségű, magas árú mexikói ásványolajkoksz behozatala (átlagosan tonnánként 2 144 USD, amely nagyjából megegyezik a felső kategóriás ásványolajkoksz piaci árával, vagy akár meghaladja azt), figyelmen kívül hagyta azt a tényt, hogy a kínai vállalatok használják az átlagos minőségű kalcinált ásványolajkokszot és a felső kategóriás kalcinált ásványolajkokszot is. |
| --- | --- |

(116)

A Fangda csoport, a Liaoning Dantan és a CCCME azt állította, hogy a torzulástól mentes előállítási költségek megállapításához a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie az anyag jellegét, jellemzőit vagy jellegzetességeit, valamint az áruk felhasználását. A felek különösen azt hangsúlyozták, hogy a grafitelektródák gyártásához használt kalcinált ásványolajkoksz eltérő minőségű, és hogy a különböző osztályok közötti árkülönbségek jelentősek. A Fangda csoport és a CCCME azt állította továbbá, hogy a magas minőségű, magas árú mexikói ásványolajkoksz behozatala (átlagosan tonnánként 2 144 USD, amely nagyjából megegyezik a felső kategóriás ásványolajkoksz piaci árával, vagy akár meghaladja azt), figyelmen kívül hagyta azt a tényt, hogy a kínai vállalatok használják az átlagos minőségű kalcinált ásványolajkokszot és a felső kategóriás kalcinált ásványolajkokszot is.

| (117) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a feleknek számos alkalommal lehetőségük volt észrevételeket tenni a javasolt referenciaértékekkel kapcsolatban, és az érintett felek egyike sem szolgáltatott megbízható és könnyen hozzáférhető adatokat a reprezentatív ország referenciaárairól, tükrözve a kalcinált ásványolajkoksz vagy a felső kategóriás ásványolajkoksz állítólagosan eltérő kategóriáit. A Bizottság megállapította, hogy az állítást benyújtó érdekelt felek nem szolgáltattak bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy technikai és/vagy kémiai különbségek lennének az ásványolajkoksz állítólagos különböző kategóriái között, és hogy ezek a különbségek hogyan jelennek meg az érintett felek által bejelentett vásárlásokban. Állításaik kizárólag a saját beszerzési áraik különbségein alapultak. Ezenkívül az egyik érintett exportáló gyártó elmulasztotta bejelenteni egy másik típusú ásványolajkoksz használatát, amelynek vételára jelentősen meghaladta az alkalmazott referenciaértéket. Továbbá, amint azt valamennyi érdekelt fél elismerte, erre az inputra vonatkozóan nem áll rendelkezésre könnyen elérhető nemzetközi referenciaérték. A fenti megfontolások fényében és a fenti (104) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság megbízható referenciaértéket állapított meg az ásványolajkokszra vonatkozóan, amely a lehető legpontosabban tükrözi a kiválasztott reprezentatív országban a grafitelektródák előállításához használt termelési tényezőt. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a feleknek számos alkalommal lehetőségük volt észrevételeket tenni a javasolt referenciaértékekkel kapcsolatban, és az érintett felek egyike sem szolgáltatott megbízható és könnyen hozzáférhető adatokat a reprezentatív ország referenciaárairól, tükrözve a kalcinált ásványolajkoksz vagy a felső kategóriás ásványolajkoksz állítólagosan eltérő kategóriáit. A Bizottság megállapította, hogy az állítást benyújtó érdekelt felek nem szolgáltattak bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy technikai és/vagy kémiai különbségek lennének az ásványolajkoksz állítólagos különböző kategóriái között, és hogy ezek a különbségek hogyan jelennek meg az érintett felek által bejelentett vásárlásokban. Állításaik kizárólag a saját beszerzési áraik különbségein alapultak. Ezenkívül az egyik érintett exportáló gyártó elmulasztotta bejelenteni egy másik típusú ásványolajkoksz használatát, amelynek vételára jelentősen meghaladta az alkalmazott referenciaértéket. Továbbá, amint azt valamennyi érdekelt fél elismerte, erre az inputra vonatkozóan nem áll rendelkezésre könnyen elérhető nemzetközi referenciaérték. A fenti megfontolások fényében és a fenti (104) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság megbízható referenciaértéket állapított meg az ásványolajkokszra vonatkozóan, amely a lehető legpontosabban tükrözi a kiválasztott reprezentatív országban a grafitelektródák előállításához használt termelési tényezőt. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (118) | A Fangda csoport, a CCCME és a Liaoning Dantan megismételték a fenti (88) preambulumbekezdésben említett állításukat a kínai szállítási költségekkel kapcsolatban. Ezt az állítást a felek azonban nem támasztották alá bizonyítékokkal. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(118)

A Fangda csoport, a CCCME és a Liaoning Dantan megismételték a fenti (88) preambulumbekezdésben említett állításukat a kínai szállítási költségekkel kapcsolatban. Ezt az állítást a felek azonban nem támasztották alá bizonyítékokkal. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (119) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Liaoning Dantan azt állította, hogy a Bizottságnak a gázfogyasztás költségeit a torzulástól mentes ár alapján kellett volna megállapítania, és azt nem kellett volna a fogyóeszközök között szerepeltetnie. A Bizottság elfogadta az állítást, és felülvizsgálta a számítást. A fenti (9) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság tájékoztatta a felet a végleges számításról, és nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(119)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Liaoning Dantan azt állította, hogy a Bizottságnak a gázfogyasztás költségeit a torzulástól mentes ár alapján kellett volna megállapítania, és azt nem kellett volna a fogyóeszközök között szerepeltetnie. A Bizottság elfogadta az állítást, és felülvizsgálta a számítást. A fenti (9) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság tájékoztatta a felet a végleges számításról, és nem érkezett észrevétel.

| (120) | A Yangzi csoport azt állította, hogy a Bizottságnak a 2021 decemberében lefolytatott újabb távoli keresztellenőrzéseket követően más hulladékátalakítási arányt kellett volna alkalmaznia. A Bizottság megvizsgálta ezt az állítást, és megállapította, hogy a javasolt arány nem a vállalat grafitelektródáinak teljes gyártási folyamatán alapult, hanem a gyártás számos lépéséből csak korlátozott számúra terjedt ki. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(120)

A Yangzi csoport azt állította, hogy a Bizottságnak a 2021 decemberében lefolytatott újabb távoli keresztellenőrzéseket követően más hulladékátalakítási arányt kellett volna alkalmaznia. A Bizottság megvizsgálta ezt az állítást, és megállapította, hogy a javasolt arány nem a vállalat grafitelektródáinak teljes gyártási folyamatán alapult, hanem a gyártás számos lépéséből csak korlátozott számúra terjedt ki. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

3.5.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (121) | Amint azt a (35)–(90) preambulumbekezdés részletezi, a Bizottság figyelembe vette az érdekelt felek által az ideiglenes tájékoztatást követően benyújtott észrevételeket, és a végső tájékoztatást követően a (119) preambulumbekezdésben leírtak szerint újraszámította a dömpingkülönbözeteket. |
| --- | --- |

(121)

Amint azt a (35)–(90) preambulumbekezdés részletezi, a Bizottság figyelembe vette az érdekelt felek által az ideiglenes tájékoztatást követően benyújtott észrevételeket, és a végső tájékoztatást követően a (119) preambulumbekezdésben leírtak szerint újraszámította a dömpingkülönbözeteket.

| (122) | Amint azt az ideiglenes rendelet (179) preambulumbekezdése is kifejti, ebben az ügyben az együttműködés szintje alacsony volt, mert a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló teljes kivitelnek csak körülbelül 62 %-át az együttműködő exportáló gyártók kivitele tette ki. Ennek alapján a Bizottság helyénvalónak ítélte meg, hogy az összes többi nem együttműködő exportáló gyártóra alkalmazandó, az egész országra érvényes dömpingkülönbözetet a legnagyobb dömpingkülönbözetet alkalmazó exportáló gyártó által reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusra megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén állapítsa meg. Az így megállapított dömpingkülönbözet 74,9 %. |
| --- | --- |

(122)

Amint azt az ideiglenes rendelet (179) preambulumbekezdése is kifejti, ebben az ügyben az együttműködés szintje alacsony volt, mert a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló teljes kivitelnek csak körülbelül 62 %-át az együttműködő exportáló gyártók kivitele tette ki. Ennek alapján a Bizottság helyénvalónak ítélte meg, hogy az összes többi nem együttműködő exportáló gyártóra alkalmazandó, az egész országra érvényes dömpingkülönbözetet a legnagyobb dömpingkülönbözetet alkalmazó exportáló gyártó által reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusra megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén állapítsa meg. Az így megállapított dömpingkülönbözet 74,9 %.

| (123) | A vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított, költséget, biztosítást és fuvardíjat is tartalmazó ár (CIF-ár) százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következők:






  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| A négy gyártóból álló Fangda csoport | 36,1  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 23,0  % |
| A három gyártóból álló Nantong Yangzi csoport | 51,7  % |
| Egyéb együttműködő vállalatok | 33,8  % |
| Minden más vállalat | 74,9  % |

(123)

A vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított, költséget, biztosítást és fuvardíjat is tartalmazó ár (CIF-ár) százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következők:

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

A négy gyártóból álló Fangda csoport

36,1  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

23,0  %

A három gyártóból álló Nantong Yangzi csoport

51,7  %

Egyéb együttműködő vállalatok

33,8  %

Minden más vállalat

74,9  %

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós előállítás meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós előállítás meghatározása

| (124) | mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (181)–(185) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(124)

mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (181)–(185) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

4.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (125) | A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által megadott információk alapján, valamint az Eurostat felé bejelentett importvolumen (TARIC-szint) alapján határozta meg. Tekintettel a termékkör változására ((34) preambulumbekezdés), a számadatokat módosították, de az ideiglenes rendeletben megállapított tendenciák változatlanok maradtak.
  Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 170 528 | 175 944 | 148 753 | 127 573 |
| Index | 100 | 103 | 87 | 75 |
| Forrás: Eurostat (Comext) és uniós gazdasági ágazat. |

(125)

A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által megadott információk alapján, valamint az Eurostat felé bejelentett importvolumen (TARIC-szint) alapján határozta meg. Tekintettel a termékkör változására ((34) preambulumbekezdés), a számadatokat módosították, de az ideiglenes rendeletben megállapított tendenciák változatlanok maradtak.

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

170 528

175 944

148 753

127 573

Index

Index

100

100

103

103

87

87

75

75

Forrás: Eurostat (Comext) és uniós gazdasági ágazat.

Forrás:

| (126) | A figyelembe vett időszakban a grafitelektródák uniós felhasználása 25 %-kal csökkent. 2017-ben és 2018-ban magas felhasználás volt megfigyelhető, amelyet az acélválságból éppen kilábaló uniós acélipar fokozott kereslete okozott. Emellett a grafitelektródák hirtelen áremelkedését látva a további növekedéstől tartó acélgyártók készleteket halmoztak fel a grafitelektródákból. 2019-ben az elektromos ívkemencékben történő acélgyártás az Eurofer adatai szerint 2018-hoz képest mélypontot (–6,6 %) ért el. A grafitelektródák iránti kereslet csökkent. Mivel a grafitelektródák ára jelentősen csökkent, a továbbfelhasználó iparág számára már nem volt szükség készletfelhalmozásra. Ennek következtében az acélgyártók leépítették grafitelektróda-készleteiket. A Covid19-világjárvány következtében 2020-ban még tovább csökkent a kereslet. |
| --- | --- |

(126)

A figyelembe vett időszakban a grafitelektródák uniós felhasználása 25 %-kal csökkent. 2017-ben és 2018-ban magas felhasználás volt megfigyelhető, amelyet az acélválságból éppen kilábaló uniós acélipar fokozott kereslete okozott. Emellett a grafitelektródák hirtelen áremelkedését látva a további növekedéstől tartó acélgyártók készleteket halmoztak fel a grafitelektródákból. 2019-ben az elektromos ívkemencékben történő acélgyártás az Eurofer adatai szerint 2018-hoz képest mélypontot (–6,6 %) ért el. A grafitelektródák iránti kereslet csökkent. Mivel a grafitelektródák ára jelentősen csökkent, a továbbfelhasználó iparág számára már nem volt szükség készletfelhalmozásra. Ennek következtében az acélgyártók leépítették grafitelektróda-készleteiket. A Covid19-világjárvány következtében 2020-ban még tovább csökkent a kereslet.

| (127) | Az egyik érdekelt fél, a Misano vitatta a Bizottság által a 8545110090 TARIC-kód alá tartozó behozatal kiigazítására alkalmazott módszert annak érdekében, hogy a behozatalból kizárják az 1,5 g/cm3-nél kisebb sűrűségű vagy 7,0 μ,Ω.m-nél nagyobb elektromos ellenállású grafitelektródákat, amelyek nem képezték e vizsgálat tárgyát. A Misano azonban nem terjesztett elő olyan alternatív módszertant, amelyet a Bizottság használhatna. A Bizottság mindazonáltal a 2019. évi adatok felhasználásának alternatívájaként a 2017–2019 közötti időszakra vonatkozó átlagot is figyelembe vette, de megjegyezte, hogy az eredetileg használt módszertantól való eltérés elhanyagolható lenne, és nem változtatná meg az általános tendenciát. Ez az alternatív módszertani kiigazítás valójában a teljes behozatal 7,5 %-a helyett 8 %-ot, értékében pedig a teljes behozatal 3,3 %-a helyett 2,8 %-át vonná le. Következésképpen a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendeletben a 8545110090 TARIC-kód alá tartozó behozatal kiigazítására alkalmazott, az ideiglenes rendelet (187) preambulumbekezdésében ismertetett módszertant. |
| --- | --- |

(127)

Az egyik érdekelt fél, a Misano vitatta a Bizottság által a 8545110090 TARIC-kód alá tartozó behozatal kiigazítására alkalmazott módszert annak érdekében, hogy a behozatalból kizárják az 1,5 g/cm3-nél kisebb sűrűségű vagy 7,0 μ,Ω.m-nél nagyobb elektromos ellenállású grafitelektródákat, amelyek nem képezték e vizsgálat tárgyát. A Misano azonban nem terjesztett elő olyan alternatív módszertant, amelyet a Bizottság használhatna. A Bizottság mindazonáltal a 2019. évi adatok felhasználásának alternatívájaként a 2017–2019 közötti időszakra vonatkozó átlagot is figyelembe vette, de megjegyezte, hogy az eredetileg használt módszertantól való eltérés elhanyagolható lenne, és nem változtatná meg az általános tendenciát. Ez az alternatív módszertani kiigazítás valójában a teljes behozatal 7,5 %-a helyett 8 %-ot, értékében pedig a teljes behozatal 3,3 %-a helyett 2,8 %-át vonná le. Következésképpen a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendeletben a 8545110090 TARIC-kód alá tartozó behozatal kiigazítására alkalmazott, az ideiglenes rendelet (187) preambulumbekezdésében ismertetett módszertant.

3

4.3.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

4.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (128) | A Bizottság a behozatal árait az Eurostat Comext-adatbázisa alapján határozta meg. A kisebb grafitelektródák termékkörből való kizárásának figyelembevétele érdekében a Bizottság az előző preambulumbekezdésben meghatározott módszer alapján 9,1 %-ot vont le a kínai behozatal teljes volumenéből. A legfeljebb 350 mm névleges átmérőjű grafitelektródák kínai behozatalának (volumenben kifejezett) részesedésére vonatkozó becslés a mintába felvett kínai exportáló gyártók által szolgáltatott kiviteli adatokon alapult. |
| --- | --- |

(128)

A Bizottság a behozatal árait az Eurostat Comext-adatbázisa alapján határozta meg. A kisebb grafitelektródák termékkörből való kizárásának figyelembevétele érdekében a Bizottság az előző preambulumbekezdésben meghatározott módszer alapján 9,1 %-ot vont le a kínai behozatal teljes volumenéből. A legfeljebb 350 mm névleges átmérőjű grafitelektródák kínai behozatalának (volumenben kifejezett) részesedésére vonatkozó becslés a mintába felvett kínai exportáló gyártók által szolgáltatott kiviteli adatokon alapult.

| (129) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Fangda csoport megkérdőjelezte a kínai behozatal teljes volumenére vonatkozó kiigazítás pontosságát, amely a kisebb grafitelektródák kizárását követően 9,1 %-kal csökkent, és felkérte a Bizottságot, hogy részletesebben vizsgálja meg az érintett termék Kínából érkező behozatalának tényleges volumenét. A Fangda csoport azonban nem pontosította, hogy a Bizottság módszertana észszerűtlen vagy pontatlan, és nem javasolt alternatív, pontosabb módszertant sem. Valójában még az sem volt egyértelmű, hogy a Fangda-csoport úgy vélte-e, hogy a Bizottság túl- vagy alulbecsülte a kisebb grafitelektródák behozatalát. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(129)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Fangda csoport megkérdőjelezte a kínai behozatal teljes volumenére vonatkozó kiigazítás pontosságát, amely a kisebb grafitelektródák kizárását követően 9,1 %-kal csökkent, és felkérte a Bizottságot, hogy részletesebben vizsgálja meg az érintett termék Kínából érkező behozatalának tényleges volumenét. A Fangda csoport azonban nem pontosította, hogy a Bizottság módszertana észszerűtlen vagy pontatlan, és nem javasolt alternatív, pontosabb módszertant sem. Valójában még az sem volt egyértelmű, hogy a Fangda-csoport úgy vélte-e, hogy a Bizottság túl- vagy alulbecsülte a kisebb grafitelektródák behozatalát. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (130) | Az ideiglenes rendeletben megállapított tendenciák e kiigazítás következtében nem változtak. |
| --- | --- |

(130)

Az ideiglenes rendeletben megállapított tendenciák e kiigazítás következtében nem változtak.

| (131) | A Bizottság a behozatal piaci részesedését a behozatali adatok és az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítésre vonatkozó adatai alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság a behozatal piaci részesedését a behozatali adatok és az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítésre vonatkozó adatai alapján állapította meg.

| (132) | Az érintett országból érkező behozatal a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene | 38 410 | 39 250 | 41 752 | 43 113 |
| Index | 100 | 102 | 109 | 112 |
| Piaci részesedés (%) | 22,5 | 22,3 | 28,1 | 33,8 |
| Index | 100 | 99 | 125 | 150 |
| Forrás: Eurostat (Comext), uniós gazdasági ágazat. |

(132)

Az érintett országból érkező behozatal a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal volumene

38 410

39 250

41 752

43 113

Index

Index

100

100

102

102

109

109

112

112

Piaci részesedés (%)

22,5

22,3

28,1

33,8

Index

Index

100

100

99

99

125

125

150

150

Forrás: Eurostat (Comext), uniós gazdasági ágazat.

Forrás:

| (133) | A csökkenő felhasználás mellett a kínai behozatal az uniós gazdasági ágazat kárára bővült. A Kínából érkező behozatal volumene 12 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, piaci részesedése pedig 50 %-kal nőtt, a vizsgálati időszakban elérve a 33,8 %-ot (+ 11,3 százalékpont). Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2017. évi 61,1 %-ról 2020-ra 5,9 százalékponttal 55,2 %-ra csökkent (5. táblázat). |
| --- | --- |

(133)

A csökkenő felhasználás mellett a kínai behozatal az uniós gazdasági ágazat kárára bővült. A Kínából érkező behozatal volumene 12 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, piaci részesedése pedig 50 %-kal nőtt, a vizsgálati időszakban elérve a 33,8 %-ot (+ 11,3 százalékpont). Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2017. évi 61,1 %-ról 2020-ra 5,9 százalékponttal 55,2 %-ra csökkent (5. táblázat).

4.3.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

| (134) | A Bizottság a behozatal árait az Eurostat Comext-adatbázisa alapján határozta meg. A termékkör változásának figyelembevétele érdekében a Bizottság 6,5 %-ot vont le a kínai behozatal összértékéből. A legfeljebb 350 mm névleges átmérőjű grafitelektródák kínai behozatalának (értékben kifejezett) részesedésére vonatkozó becslés a mintába felvett kínai exportáló gyártók által szolgáltatott kiviteli adatokon alapult. |
| --- | --- |

(134)

A Bizottság a behozatal árait az Eurostat Comext-adatbázisa alapján határozta meg. A termékkör változásának figyelembevétele érdekében a Bizottság 6,5 %-ot vont le a kínai behozatal összértékéből. A legfeljebb 350 mm névleges átmérőjű grafitelektródák kínai behozatalának (értékben kifejezett) részesedésére vonatkozó becslés a mintába felvett kínai exportáló gyártók által szolgáltatott kiviteli adatokon alapult.

| (135) | Az ideiglenes rendeletben megállapított tendenciák e kiigazítás következtében nem változtak. |
| --- | --- |

(135)

Az ideiglenes rendeletben megállapított tendenciák e kiigazítás következtében nem változtak.

| (136) | Az érintett országból érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  Importár (EUR/tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 4 271 | 9 988 | 4 983 | 2 136 |
| Index | 100 | 234 | 117 | 50 |
| Forrás: Eurostat (Comext). |

(136)

Az érintett országból érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

Importár (EUR/tonna)

Importár (EUR/tonna)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Kína

4 271

9 988

4 983

2 136

Index

Index

100

100

234

234

117

117

50

50

Forrás: Eurostat (Comext).

Forrás:

| (137) | Megállapítva, hogy a termékkör kiigazítását követően nem volt jelentős különbség a 3. táblázat tendenciái között, és az e szakaszra vonatkozó észrevételek hiányában a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (194)–(196) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(137)

Megállapítva, hogy a termékkör kiigazítását követően nem volt jelentős különbség a 3. táblázat tendenciái között, és az e szakaszra vonatkozó észrevételek hiányában a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (194)–(196) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

| (138) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Fangda csoport és a CCCME megjegyezte, hogy számításaik szerint a vizsgálati időszak vége és 2021 szeptembere között a Kínából érkező behozatal árai 37,5 %-kal emelkedtek. A Bizottság azonban megjegyezte, hogy a dömpingre és a kárra vonatkozó megállapítások a vizsgálati időszakon alapulnak. Ezenkívül az áremelkedés önmagában nem feltétlenül jelenti azt, hogy a behozatal már nem dömpingelt áron történik, vagy hogy a kár már nem következik be, különösen akkor, ha – amint azt a Fangda csoport és a CCCME is elismerte – a globális olajár-emelkedés a fő alapanyag, az ásványolaj-tűkoksz árának emelkedését eredményezte, és ezáltal tovább növelte a grafitelektródák előállítási költségét. Ezért ezt a felvetést a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(138)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Fangda csoport és a CCCME megjegyezte, hogy számításaik szerint a vizsgálati időszak vége és 2021 szeptembere között a Kínából érkező behozatal árai 37,5 %-kal emelkedtek. A Bizottság azonban megjegyezte, hogy a dömpingre és a kárra vonatkozó megállapítások a vizsgálati időszakon alapulnak. Ezenkívül az áremelkedés önmagában nem feltétlenül jelenti azt, hogy a behozatal már nem dömpingelt áron történik, vagy hogy a kár már nem következik be, különösen akkor, ha – amint azt a Fangda csoport és a CCCME is elismerte – a globális olajár-emelkedés a fő alapanyag, az ásványolaj-tűkoksz árának emelkedését eredményezte, és ezáltal tovább növelte a grafitelektródák előállítási költségét. Ezért ezt a felvetést a Bizottság elutasította.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (139) | mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (197)–(201) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(139)

mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (197)–(201) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (140) | E szakasz tekintetében a Bizottság a termékkör változásának megfelelően kiigazította a termelési volument. Az ideiglenes rendeletben megállapított tendenciák e kiigazítás következtében nem változtak. |
| --- | --- |

(140)

E szakasz tekintetében a Bizottság a termékkör változásának megfelelően kiigazította a termelési volument. Az ideiglenes rendeletben megállapított tendenciák e kiigazítás következtében nem változtak.

| (141) | Észrevétel hiányában a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (202)–(205) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(141)

Észrevétel hiányában a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (202)–(205) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

| (142) | A teljes uniós termelés a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Termelés | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 229 045 | 240 787 | 216 259 | 164 503 |
| Index | 100 | 105 | 94 | 72 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat. |

(142)

A teljes uniós termelés a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Termelés

Termelés

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

229 045

240 787

216 259

164 503

Index

Index

100

100

105

105

94

94

72

72

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat.

Forrás:

4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (143) | A termékkör változásával összhangban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenét és piaci részesedését a Bizottság kiigazította. Ez a kiigazítás az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatokon alapult. Az ideiglenes rendeletben megállapított tendenciák e kiigazítás következtében nem változtak. |
| --- | --- |

(143)

A termékkör változásával összhangban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenét és piaci részesedését a Bizottság kiigazította. Ez a kiigazítás az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatokon alapult. Az ideiglenes rendeletben megállapított tendenciák e kiigazítás következtében nem változtak.

| (144) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna) | 104 156 | 116 828 | 91 175 | 70 405 |
| Index | 100 | 112 | 88 | 68 |
| Piaci részesedés (%) | 61,1 | 66,4 | 61,3 | 55,2 |
| Index | 100 | 109 | 100 | 90 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat. |

(144)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna)

104 156

116 828

91 175

70 405

Index

Index

100

100

112

112

88

88

68

68

Piaci részesedés (%)

61,1

66,4

61,3

55,2

Index

Index

100

100

109

109

100

100

90

90

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat.

Forrás:

| (145) | Az értékesítés 2017–2018 között nőtt, majd a 2018–2020-as időszakban csökkent. Az általános tendencia a felhasználás alakulását követte. Ennek ellenére a figyelembe vett időszakban az értékesítés (-32 %) a felhasználáshoz (–25 %) képest jelentősebb mértékben esett vissza. |
| --- | --- |

(145)

Az értékesítés 2017–2018 között nőtt, majd a 2018–2020-as időszakban csökkent. Az általános tendencia a felhasználás alakulását követte. Ennek ellenére a figyelembe vett időszakban az értékesítés (-32 %) a felhasználáshoz (–25 %) képest jelentősebb mértékben esett vissza.

| (146) | Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 5,9 százalékponttal csökkent. A Kínától eltérő harmadik országok piaci részesedése 5,4 százalékponttal csökkent. A kínai behozatal piaci részesedése ugyanezen időszak alatt 11,3 százalékponttal nőtt az uniós gazdasági ágazat kárára (2. táblázat). |
| --- | --- |

(146)

Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 5,9 százalékponttal csökkent. A Kínától eltérő harmadik országok piaci részesedése 5,4 százalékponttal csökkent. A kínai behozatal piaci részesedése ugyanezen időszak alatt 11,3 százalékponttal nőtt az uniós gazdasági ágazat kárára (2. táblázat).

| (147) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Fangda csoport és a CCCME azzal érvelt, hogy az uniós felhasználás csökkent (2017 és a vizsgálati időszak vége között 42 955 tonna), és hogy az uniós felhasználás abszolút értékben nagyobb, mint az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének ennek megfelelő csökkenése (33 751 tonna 2017 és a vizsgálati időszak vége között). A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az értékesítés visszaesését nem abszolút értékben, hanem a fogyasztás visszaesésével összefüggésben kell vizsgálni. E tekintetben a piaci részesedés az irányadó mutató, amely azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat elvesztette piaci részesedését a figyelembe vett időszakban. Az állítást ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(147)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Fangda csoport és a CCCME azzal érvelt, hogy az uniós felhasználás csökkent (2017 és a vizsgálati időszak vége között 42 955 tonna), és hogy az uniós felhasználás abszolút értékben nagyobb, mint az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének ennek megfelelő csökkenése (33 751 tonna 2017 és a vizsgálati időszak vége között). A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az értékesítés visszaesését nem abszolút értékben, hanem a fogyasztás visszaesésével összefüggésben kell vizsgálni. E tekintetben a piaci részesedés az irányadó mutató, amely azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat elvesztette piaci részesedését a figyelembe vett időszakban. Az állítást ezért a Bizottság elutasította.

4.4.2.3.   Növekedés

| (148) | mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (209) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(148)

mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (209) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

4.4.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (149) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Fangda csoport és a CCCME megjegyezte, hogy a figyelembe vett időszak alatt nőttek a foglalkoztatási adatok annak alátámasztására, hogy az uniós gazdasági ágazat a közeljövőben növekedni fog. A Bizottság azonban megjegyezte, hogy a foglalkoztatás az uniós piac termelési és fogyasztási tendenciáit követte. A 2017 és 2018 közötti kezdeti növekedést követően a foglalkoztatás 2018-tól a figyelembe vett időszak végéig tovább csökkent. Következésképpen a foglalkoztatási adatok alapján nem lehet azt a következtetést levonni, hogy az uniós gazdasági ágazat a jövőben növekedést várt volna, és a Bizottság az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(149)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Fangda csoport és a CCCME megjegyezte, hogy a figyelembe vett időszak alatt nőttek a foglalkoztatási adatok annak alátámasztására, hogy az uniós gazdasági ágazat a közeljövőben növekedni fog. A Bizottság azonban megjegyezte, hogy a foglalkoztatás az uniós piac termelési és fogyasztási tendenciáit követte. A 2017 és 2018 közötti kezdeti növekedést követően a foglalkoztatás 2018-tól a figyelembe vett időszak végéig tovább csökkent. Következésképpen a foglalkoztatási adatok alapján nem lehet azt a következtetést levonni, hogy az uniós gazdasági ágazat a jövőben növekedést várt volna, és a Bizottság az állítást elutasította.

| (150) | mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, az ideiglenes rendelet (210)–(212) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(150)

mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, az ideiglenes rendelet (210)–(212) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette.

4.4.2.5.   A dömpingkülönbözet nagyságrendje és a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás

| (151) | mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (213)–(215) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(151)

mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (213)–(215) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

| (152) | A termékkör változása nem volt hatással a mikromutatókra. Ennek oka, hogy a mintába felvett uniós gyártók egyike sem gyártott legfeljebb 350 mm névleges átmérőjű elektródát a figyelembe vett időszakban. Mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, az ideiglenes rendelet (216)–(240) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(152)

A termékkör változása nem volt hatással a mikromutatókra. Ennek oka, hogy a mintába felvett uniós gyártók egyike sem gyártott legfeljebb 350 mm névleges átmérőjű elektródát a figyelembe vett időszakban. Mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, az ideiglenes rendelet (216)–(240) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette.

4.5.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (153) | Az uniós gazdasági ágazat helyzetét illetően a Bizottság először is megjegyezte, hogy az ideiglenes rendeletben megállapított tendenciák a termékkör kiigazítása következtében nem változtak. |
| --- | --- |

(153)

Az uniós gazdasági ágazat helyzetét illetően a Bizottság először is megjegyezte, hogy az ideiglenes rendeletben megállapított tendenciák a termékkör kiigazítása következtében nem változtak.

| (154) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően néhány érdekelt fél megjegyezte, hogy egyes mutatók (kapacitás, foglalkoztatás, értékesítési árak, nyereségesség, pénzforgalom) pozitív tendenciát mutattak a figyelembe vett időszakban, és tekintettel az uniós gazdasági ágazat egészének nyereségszintjére, azzal érveltek, hogy nem történt kár. A Trasteel, a Fangda és a CCCME az érdekelt felek végső tájékoztatását követően megismételte azt az állítást, miszerint a rendelkezésre álló makro- és mikrogazdasági adatok nem szolgáltattak alapot ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kárnak lehessen tekinteni. |
| --- | --- |

(154)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően néhány érdekelt fél megjegyezte, hogy egyes mutatók (kapacitás, foglalkoztatás, értékesítési árak, nyereségesség, pénzforgalom) pozitív tendenciát mutattak a figyelembe vett időszakban, és tekintettel az uniós gazdasági ágazat egészének nyereségszintjére, azzal érveltek, hogy nem történt kár. A Trasteel, a Fangda és a CCCME az érdekelt felek végső tájékoztatását követően megismételte azt az állítást, miszerint a rendelkezésre álló makro- és mikrogazdasági adatok nem szolgáltattak alapot ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kárnak lehessen tekinteni.

| (155) | Először is emlékeztetni kell arra, hogy valamennyi főbb makromutató jelentős negatív tendenciát mutatott: Piaci részesedés (61,1 %-ról 55,2 %-ra), uniós értékesítés (–32 %) és termelés (–28 %) a figyelembe vett időszakban. A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban minden olyan releváns gazdasági tényezőt és mutatót értékelt, amely hatással van a gazdasági ágazat helyzetére, és – megjegyezve, hogy nem minden kármutató mutatott negatív tendenciát – arra a következtetésre jutott, hogy a mutatók összességében jelentős kárt mutattak. |
| --- | --- |

(155)

Először is emlékeztetni kell arra, hogy valamennyi főbb makromutató jelentős negatív tendenciát mutatott: Piaci részesedés (61,1 %-ról 55,2 %-ra), uniós értékesítés (–32 %) és termelés (–28 %) a figyelembe vett időszakban. A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban minden olyan releváns gazdasági tényezőt és mutatót értékelt, amely hatással van a gazdasági ágazat helyzetére, és – megjegyezve, hogy nem minden kármutató mutatott negatív tendenciát – arra a következtetésre jutott, hogy a mutatók összességében jelentős kárt mutattak.

| (156) | Másodszor, amint azt az ideiglenes rendelet (216)–(218) preambulumbekezdése részletesen kifejti, az ágazat egy részét (a GrafTech vállalatot) bizonyos mértékig ideiglenesen védettnek tekintették a közvetlen piaci versenytől, és az elemzésben megkülönböztették az ágazat különböző részeit. Összességében a GrafTech kivételével a mikromutatók rendkívül negatív képet mutattak. |
| --- | --- |

(156)

Másodszor, amint azt az ideiglenes rendelet (216)–(218) preambulumbekezdése részletesen kifejti, az ágazat egy részét (a GrafTech vállalatot) bizonyos mértékig ideiglenesen védettnek tekintették a közvetlen piaci versenytől, és az elemzésben megkülönböztették az ágazat különböző részeit. Összességében a GrafTech kivételével a mikromutatók rendkívül negatív képet mutattak.

| (157) | Számos érdekelt fél észrevételezte a Bizottság által az uniós gazdasági ágazat gazdasági elemzéséhez használt módszertant, amelyben a Bizottság különös figyelmet fordított a GrafTech teljesítményére. |
| --- | --- |

(157)

Számos érdekelt fél észrevételezte a Bizottság által az uniós gazdasági ágazat gazdasági elemzéséhez használt módszertant, amelyben a Bizottság különös figyelmet fordított a GrafTech teljesítményére.

| (158) | Először is, az egyik fél, a Misano úgy vélte, hogy a Bizottság tévesen „tekintette úgy” a GrafTech France értékesítéseire, hogy azok „a behozatallal való közvetlen versenytől el vannak zárva”. A GrafTech France hosszú távú szerződések alapján történő értékesítése nem olyan körülmények között történt, ahol nem került sor a versenyre, hanem a GrafTech France független vevőinek kínálta fel, amikor ezek a vevők az uniós gazdasági ágazattól és nem uniós beszállítóktól, köztük a kínai exportáló gyártóktól szerezték be a grafitelektródákat. |
| --- | --- |

(158)

Először is, az egyik fél, a Misano úgy vélte, hogy a Bizottság tévesen „tekintette úgy” a GrafTech France értékesítéseire, hogy azok „a behozatallal való közvetlen versenytől el vannak zárva”. A GrafTech France hosszú távú szerződések alapján történő értékesítése nem olyan körülmények között történt, ahol nem került sor a versenyre, hanem a GrafTech France független vevőinek kínálta fel, amikor ezek a vevők az uniós gazdasági ágazattól és nem uniós beszállítóktól, köztük a kínai exportáló gyártóktól szerezték be a grafitelektródákat.

| (159) | A Bizottság azonban úgy ítélte meg, hogy a hosszú távú szerződések célja következésképpen az volt, hogy bizonyos értékesítési mennyiségeket bizonyos árakon biztosítsanak. A hosszú távú szerződések bizonyos fokú biztonságot nyújtottak a vevőknek a kínálat/árazás tekintetében, amikor a kereslet és az árképzés magas volt, miközben megvédték a GrafTech-et a kereslet esetleges jövőbeli visszaesésétől, valamint a harmadik országok esetleges tisztességtelen gyakorlataitól attól a pillanattól kezdve, hogy ezeket a hosszú távú szerződéseket megkötik a vevőivel. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a GrafTech France nyereségszintje nagyon eltérő volt a mintában szereplő másik két vállalatéhoz képest, és hogy a jelentős különbség alapvetően a hosszú távú szerződések meglétének tudható be. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság azonban úgy ítélte meg, hogy a hosszú távú szerződések célja következésképpen az volt, hogy bizonyos értékesítési mennyiségeket bizonyos árakon biztosítsanak. A hosszú távú szerződések bizonyos fokú biztonságot nyújtottak a vevőknek a kínálat/árazás tekintetében, amikor a kereslet és az árképzés magas volt, miközben megvédték a GrafTech-et a kereslet esetleges jövőbeli visszaesésétől, valamint a harmadik országok esetleges tisztességtelen gyakorlataitól attól a pillanattól kezdve, hogy ezeket a hosszú távú szerződéseket megkötik a vevőivel. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a GrafTech France nyereségszintje nagyon eltérő volt a mintában szereplő másik két vállalatéhoz képest, és hogy a jelentős különbség alapvetően a hosszú távú szerződések meglétének tudható be.

| (160) | Másodszor, egyes felek, köztük az Eurofer azzal érveltek, hogy az ideiglenes rendeletben jelzettekkel ellentétben ezek a hosszú távú szerződések 2022 végéig nem járnak le, mivel ezek közül néhányat meg kell hosszabbítani vagy meg kell újítani. |
| --- | --- |

(160)

Másodszor, egyes felek, köztük az Eurofer azzal érveltek, hogy az ideiglenes rendeletben jelzettekkel ellentétben ezek a hosszú távú szerződések 2022 végéig nem járnak le, mivel ezek közül néhányat meg kell hosszabbítani vagy meg kell újítani.

| (161) | A Bizottság tovább vizsgálta ezt a kérdést, és úgy tűnt, hogy a GrafTech az ezen ügyfelekkel folytatott megbeszéléseket követően egy vagy két évvel meghosszabbította a meglévő hosszú távú szerződéseket egyes ügyfeleivel. Az ilyen kiterjesztett hosszú távú szerződések megléte önmagában nem volt arra utaló jel, hogy az e vállalat számára a vizsgálati időszakban fennálló kedvező feltételek továbbra is fennállnának, mivel a meghosszabbítások magukban foglalták a vevőkkel folytatott megbeszélésekből eredő szerződésmódosításokat. A GrafTech által a hosszú távú szerződések ezen módosításaira vonatkozóan bizalmas alapon szolgáltatott további információk részletes elemzése – beleértve a mennyiségekre és az árakra vonatkozó részleteket – lehetővé tette a Bizottság számára, hogy megerősítse a (253) és (254) preambulumbekezdésben foglalt ideiglenes megállapításait, és hogy a GrafTechre ugyanolyan nyomás nehezedett a dömpingelt behozatal miatt, mint a többi uniós gyártóra a hosszú távú szerződések újratárgyalása idején. Ezenkívül a meghosszabbított hosszú távú szerződések a GrafTech teljes értékesítésének csak kis részét fedték le. Az értékesítési volumen túlnyomó többségét 2023 végén – még a meghosszabbított hosszú távú szerződéseket is beleértve – már nem fogják fedezni a jelenlegi hosszú távú szerződések. Ez az arány 2024 végén tovább fog nőni. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy egyes hosszú távú szerződések 2021-ben hatályukat vesztették, és azokat nem újították meg. Végül a Bizottság megjegyezte, hogy a GrafTech átlagos értékesítési árai 2021 első félévében csökkentek a vizsgálati időszakhoz képest (még a hosszú távú szerződések keretében történő értékesítéseket is beleértve), ami azt jelzi, hogy a GrafTech-re hatással volt a Kínából alacsony áron érkező grafitelektróda-behozatal. Ezért egyes hosszú távú szerződések meghosszabbítása és megújítása nem változtatott a kárra vonatkozó következtetésen. |
| --- | --- |

(161)

A Bizottság tovább vizsgálta ezt a kérdést, és úgy tűnt, hogy a GrafTech az ezen ügyfelekkel folytatott megbeszéléseket követően egy vagy két évvel meghosszabbította a meglévő hosszú távú szerződéseket egyes ügyfeleivel. Az ilyen kiterjesztett hosszú távú szerződések megléte önmagában nem volt arra utaló jel, hogy az e vállalat számára a vizsgálati időszakban fennálló kedvező feltételek továbbra is fennállnának, mivel a meghosszabbítások magukban foglalták a vevőkkel folytatott megbeszélésekből eredő szerződésmódosításokat. A GrafTech által a hosszú távú szerződések ezen módosításaira vonatkozóan bizalmas alapon szolgáltatott további információk részletes elemzése – beleértve a mennyiségekre és az árakra vonatkozó részleteket – lehetővé tette a Bizottság számára, hogy megerősítse a (253) és (254) preambulumbekezdésben foglalt ideiglenes megállapításait, és hogy a GrafTechre ugyanolyan nyomás nehezedett a dömpingelt behozatal miatt, mint a többi uniós gyártóra a hosszú távú szerződések újratárgyalása idején. Ezenkívül a meghosszabbított hosszú távú szerződések a GrafTech teljes értékesítésének csak kis részét fedték le. Az értékesítési volumen túlnyomó többségét 2023 végén – még a meghosszabbított hosszú távú szerződéseket is beleértve – már nem fogják fedezni a jelenlegi hosszú távú szerződések. Ez az arány 2024 végén tovább fog nőni. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy egyes hosszú távú szerződések 2021-ben hatályukat vesztették, és azokat nem újították meg. Végül a Bizottság megjegyezte, hogy a GrafTech átlagos értékesítési árai 2021 első félévében csökkentek a vizsgálati időszakhoz képest (még a hosszú távú szerződések keretében történő értékesítéseket is beleértve), ami azt jelzi, hogy a GrafTech-re hatással volt a Kínából alacsony áron érkező grafitelektróda-behozatal. Ezért egyes hosszú távú szerződések meghosszabbítása és megújítása nem változtatott a kárra vonatkozó következtetésen.

| (162) | Harmadszor, az egyik fél, a Trasteel, a grafitelektródák importőre azt állította, hogy a jelen ügyben nem teljesültek az ágazati elemzés elemzési eszközként való alkalmazásának feltételei, és hogy a Bizottság nem végzett „objektív vizsgálatot”. Márpedig a Bizottság elemzését egy objektív kritériumra, nevezetesen a hosszú távú szerződések fennállására alapozta. |
| --- | --- |

(162)

Harmadszor, az egyik fél, a Trasteel, a grafitelektródák importőre azt állította, hogy a jelen ügyben nem teljesültek az ágazati elemzés elemzési eszközként való alkalmazásának feltételei, és hogy a Bizottság nem végzett „objektív vizsgálatot”. Márpedig a Bizottság elemzését egy objektív kritériumra, nevezetesen a hosszú távú szerződések fennállására alapozta.

| (163) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Trasteel ellenezte a módszertant, azzal érvelve, hogy az uniós gyártók csupán egy kisebb része tekinthető kárnak, nem pedig az uniós gazdasági ágazat egésze. |
| --- | --- |

(163)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Trasteel ellenezte a módszertant, azzal érvelve, hogy az uniós gyártók csupán egy kisebb része tekinthető kárnak, nem pedig az uniós gazdasági ágazat egésze.

| (164) | Az ideiglenes rendelet (218) preambulumbekezdésében ismertetett megközelítéssel összhangban és az említett rendelet (253)–(254) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a Bizottság megállapította, hogy a GrafTech-re a Kínából érkező alacsony árú behozatal is hatást gyakorolt, és a gazdasági ágazat nyereséges része nem tudná befolyásolni a nem nyereséges részt. A Bizottság előrejelzése így az uniós gazdasági ágazat egészére utalt. A Trasteel nem fejtette ki, hogy ez a vizsgálat miért nem volt objektív, és nem javasolt alternatív módszert. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(164)

Az ideiglenes rendelet (218) preambulumbekezdésében ismertetett megközelítéssel összhangban és az említett rendelet (253)–(254) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a Bizottság megállapította, hogy a GrafTech-re a Kínából érkező alacsony árú behozatal is hatást gyakorolt, és a gazdasági ágazat nyereséges része nem tudná befolyásolni a nem nyereséges részt. A Bizottság előrejelzése így az uniós gazdasági ágazat egészére utalt. A Trasteel nem fejtette ki, hogy ez a vizsgálat miért nem volt objektív, és nem javasolt alternatív módszert. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította.

| (165) | Az előzőekre figyelemmel az ideiglenes rendelet (241)–(254) preambulumbekezdésében foglalt indokok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(165)

Az előzőekre figyelemmel az ideiglenes rendelet (241)–(254) preambulumbekezdésében foglalt indokok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

5.1.   A dömpingelt behozatal hatásai

A dömpingelt behozatal hatásai

| (166) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően egyes felek vitatták az ok-okozati összefüggést, azzal érvelve, hogy az Unió és a kínai gazdasági ágazat különböző termékeket gyárt: nagy/magas minőségű elektródák az előbbi, kis/alacsony minőségű elektródák az utóbbi esetében. A vizsgálat azonban jelentős átfedést mutatott ki a Kínából importált és az uniós gazdasági ágazat által gyártott grafitelektróda-rendszerek között. Bár a Bizottság megjegyezte, hogy nincs iparági szabvány, és hogy a minőségi kategóriák önbevalláson alapulnak, megjegyezte, hogy a mintában szereplő kínai gyártók exportjának [80–90] %-a UHP kategóriájú volt. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a mintában szereplő kínai gyártók által exportált grafitelektródák [70–80] %-a legalább 500 mm átmérőjű volt. Ezért jelentős átfedés van a kínai behozatal és az uniós termelés között. A Bizottság ezért elutasította azt az érvet, hogy nincs közvetlen verseny, és hogy az Unió és a kínai gazdasági ágazat különböző termékeket gyárt. |
| --- | --- |

(166)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően egyes felek vitatták az ok-okozati összefüggést, azzal érvelve, hogy az Unió és a kínai gazdasági ágazat különböző termékeket gyárt: nagy/magas minőségű elektródák az előbbi, kis/alacsony minőségű elektródák az utóbbi esetében. A vizsgálat azonban jelentős átfedést mutatott ki a Kínából importált és az uniós gazdasági ágazat által gyártott grafitelektróda-rendszerek között. Bár a Bizottság megjegyezte, hogy nincs iparági szabvány, és hogy a minőségi kategóriák önbevalláson alapulnak, megjegyezte, hogy a mintában szereplő kínai gyártók exportjának [80–90] %-a UHP kategóriájú volt. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a mintában szereplő kínai gyártók által exportált grafitelektródák [70–80] %-a legalább 500 mm átmérőjű volt. Ezért jelentős átfedés van a kínai behozatal és az uniós termelés között. A Bizottság ezért elutasította azt az érvet, hogy nincs közvetlen verseny, és hogy az Unió és a kínai gazdasági ágazat különböző termékeket gyárt.

| (167) | Emellett a Kínából importált, nem vagy csak kis mennyiségben az uniós gazdasági ágazat által gyártott termékek egy részét kizárták a termékkörből. Ez tovább erősíti az ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(167)

Emellett a Kínából importált, nem vagy csak kis mennyiségben az uniós gazdasági ágazat által gyártott termékek egy részét kizárták a termékkörből. Ez tovább erősíti az ok-okozati összefüggést.

| (168) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Trasteel rámutatott az uniós értékesítési áraknak a figyelembe vett időszakban bekövetkezett növekedésére, és azzal érvelt, hogy a kínai dömpingre adott szokásos piaci válasz következtében az uniós gazdasági ágazat csökkentette árait annak érdekében, hogy ne veszítse el piaci részesedését. A Trasteel véleménye szerint ez azt mutatta, hogy nem történt kár. Amennyiben az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedne, csökkentette volna árait annak érdekében, hogy ne veszítse el piaci részesedését. A Bizottság az ideiglenes rendelet (219) és (220) preambulumbekezdésében már rámutatott a vizsgálati időszak alatti árcsökkenésre. Az említett rendelet (221) és (223) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a csökkenés még jelentősebb volt a „szabadpiaci” értékesítések esetében, amelyekre a behozatal által gyakorolt versenynyomás vonatkozott. Még az értékesítési árak jelentős csökkenése sem akadályozta meg azonban az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy a Kínából érkező megnövekedett dömpingelt behozatal következtében elveszítse piaci részesedését. |
| --- | --- |

(168)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Trasteel rámutatott az uniós értékesítési áraknak a figyelembe vett időszakban bekövetkezett növekedésére, és azzal érvelt, hogy a kínai dömpingre adott szokásos piaci válasz következtében az uniós gazdasági ágazat csökkentette árait annak érdekében, hogy ne veszítse el piaci részesedését. A Trasteel véleménye szerint ez azt mutatta, hogy nem történt kár. Amennyiben az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedne, csökkentette volna árait annak érdekében, hogy ne veszítse el piaci részesedését. A Bizottság az ideiglenes rendelet (219) és (220) preambulumbekezdésében már rámutatott a vizsgálati időszak alatti árcsökkenésre. Az említett rendelet (221) és (223) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a csökkenés még jelentősebb volt a „szabadpiaci” értékesítések esetében, amelyekre a behozatal által gyakorolt versenynyomás vonatkozott. Még az értékesítési árak jelentős csökkenése sem akadályozta meg azonban az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy a Kínából érkező megnövekedett dömpingelt behozatal következtében elveszítse piaci részesedését.

| (169) | mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, az ideiglenes rendelet (256) és (257) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(169)

mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, az ideiglenes rendelet (256) és (257) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

| (170) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően több fél megismételte a be nem tudhatósági elemzéssel kapcsolatos észrevételeit, különös tekintettel a Covid19-világjárványra és a GrafTech hosszú távú szerződéseinek hatására. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Trasteel, a Fangda csoport és a CCCME megismételték ezeket az észrevételeket, és ragaszkodtak ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat nehézségei a Covid19 hatásával és az acélipar által a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti kereslet ebből eredő csökkenésével összefüggésben merültek fel. |
| --- | --- |

(170)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően több fél megismételte a be nem tudhatósági elemzéssel kapcsolatos észrevételeit, különös tekintettel a Covid19-világjárványra és a GrafTech hosszú távú szerződéseinek hatására. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Trasteel, a Fangda csoport és a CCCME megismételték ezeket az észrevételeket, és ragaszkodtak ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat nehézségei a Covid19 hatásával és az acélipar által a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti kereslet ebből eredő csökkenésével összefüggésben merültek fel.

5.2.1.   A Covid19-világjárvány

A Covid19-világjárvány

| (171) | A Covid19-világjárvánnyal az ideiglenes rendelet (258) preambulumbekezdése foglalkozott. A Bizottság megismétli, hogy a kínai behozatal a világjárvány előtt nőtt annak ellenére, hogy az EU-ban csökkent a felhasználás, és hogy 2018 óta folyamatosan nőtt a kínai piaci részesedés. |
| --- | --- |

(171)

A Covid19-világjárvánnyal az ideiglenes rendelet (258) preambulumbekezdése foglalkozott. A Bizottság megismétli, hogy a kínai behozatal a világjárvány előtt nőtt annak ellenére, hogy az EU-ban csökkent a felhasználás, és hogy 2018 óta folyamatosan nőtt a kínai piaci részesedés.

| (172) | A Bizottság így megerősítette az ideiglenes rendelet (258) preambulumbekezdésében rögzített következtetéseit. |
| --- | --- |

(172)

A Bizottság így megerősítette az ideiglenes rendelet (258) preambulumbekezdésében rögzített következtetéseit.

5.2.2.   A GrafTech hosszú távú szerződéseinek hatása

A GrafTech hosszú távú szerződéseinek hatása

| (173) | Egyes felek azzal érveltek, hogy a GrafTech hosszú távú szerződései – egyes ügyfeleik kizárásával – hozzájárultak az ágazat többi részének gazdasági zavarához. Más szóval ezek a hosszú távú szerződések állítólag megakadályozták, hogy a grafitelektródák iránti kereslet elterjedjen a különböző uniós gyártók között, különösen nehéz időkben (a világjárványhoz kapcsolódó keresletcsökkenés). |
| --- | --- |

(173)

Egyes felek azzal érveltek, hogy a GrafTech hosszú távú szerződései – egyes ügyfeleik kizárásával – hozzájárultak az ágazat többi részének gazdasági zavarához. Más szóval ezek a hosszú távú szerződések állítólag megakadályozták, hogy a grafitelektródák iránti kereslet elterjedjen a különböző uniós gyártók között, különösen nehéz időkben (a világjárványhoz kapcsolódó keresletcsökkenés).

| (174) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Trasteel azt állította, hogy amennyiben bármilyen ok-okozati összefüggést állapítana meg, az csak az uniós értékesítések kisebb részéhez (amelyekre nem vonatkoznak hosszú távú szerződések), nem pedig az uniós gazdasági ágazat többségéhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

(174)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Trasteel azt állította, hogy amennyiben bármilyen ok-okozati összefüggést állapítana meg, az csak az uniós értékesítések kisebb részéhez (amelyekre nem vonatkoznak hosszú távú szerződések), nem pedig az uniós gazdasági ágazat többségéhez kapcsolódik.

| (175) | A Bizottság elutasította ezeket az állításokat. Először is, ellentétben azzal, amit a Trasteel állít, a vizsgálati időszak alatt az Unión belüli értékesítések „nagy többségét” a hosszú távú szerződések nem „védelmezték”. Ellenkezőleg, az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok szerint a vizsgálati időszak alatt az uniós értékesítések többsége a hosszú távú szerződéseken kívül valósult meg. Másodszor, a hosszú távú szerződések nem tekinthetők az uniós gazdasági ágazatot ért kár forrásának. A vizsgálat inkább azt mutatta ki, hogy a kínai dömpingelt behozatal okozta az ágazatot ért kárt. Emellett a Bizottság megjegyezte, hogy a vizsgálati időszak alatt a GrafTech független vevőknek történő értékesítése 2019-hez képest jelentősen csökkent. Ugyanebben az időszakban a mintába felvett más uniós gyártók azon értékesítései, amelyek esetében nem került sor a vevőikkel kötött hosszú távú szerződésekre, kisebb mértékben csökkentek. Továbbá, amint az a (161) preambulumbekezdésben szerepel, a GrafTech átlagos értékesítési árai 2021 első felében csökkentek a vizsgálati időszakhoz képest, ami azt jelzi, hogy a GrafTech-re hatással volt a Kínából alacsony áron érkező grafitelektróda-behozatal. |
| --- | --- |

(175)

A Bizottság elutasította ezeket az állításokat. Először is, ellentétben azzal, amit a Trasteel állít, a vizsgálati időszak alatt az Unión belüli értékesítések „nagy többségét” a hosszú távú szerződések nem „védelmezték”. Ellenkezőleg, az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok szerint a vizsgálati időszak alatt az uniós értékesítések többsége a hosszú távú szerződéseken kívül valósult meg. Másodszor, a hosszú távú szerződések nem tekinthetők az uniós gazdasági ágazatot ért kár forrásának. A vizsgálat inkább azt mutatta ki, hogy a kínai dömpingelt behozatal okozta az ágazatot ért kárt. Emellett a Bizottság megjegyezte, hogy a vizsgálati időszak alatt a GrafTech független vevőknek történő értékesítése 2019-hez képest jelentősen csökkent. Ugyanebben az időszakban a mintába felvett más uniós gyártók azon értékesítései, amelyek esetében nem került sor a vevőikkel kötött hosszú távú szerződésekre, kisebb mértékben csökkentek. Továbbá, amint az a (161) preambulumbekezdésben szerepel, a GrafTech átlagos értékesítési árai 2021 első felében csökkentek a vizsgálati időszakhoz képest, ami azt jelzi, hogy a GrafTech-re hatással volt a Kínából alacsony áron érkező grafitelektróda-behozatal.

| (176) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a fent említett dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszakban, és hogy a GrafTech hosszú távú szerződései nem gyengítették az ok-okozati összefüggést olyan mértékben, hogy a behozatal ne okozott volna jelentős kárt. |
| --- | --- |

(176)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a fent említett dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszakban, és hogy a GrafTech hosszú távú szerződései nem gyengítették az ok-okozati összefüggést olyan mértékben, hogy a behozatal ne okozott volna jelentős kárt.

5.2.3.   Harmadik országokból származó behozatal

Harmadik országokból származó behozatal

| (177) | mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (261) és (264) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(177)

mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (261) és (264) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

5.2.4.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (178) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Fangda csoport és a CCCME azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat termelésének nagy részét exportra használják fel, hogy ez hatással van az uniós gazdasági ágazat általános működési teljesítményére, és hogy az exportteljesítmény megszakította az ok-okozati összefüggést. A Bizottság azonban figyelembe vette az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményét, és emlékeztetett arra, hogy az ideiglenes rendelet (267) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint az exportteljesítmény összességében hasonló tendenciát mutatott, mint az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítése, de az exportértékesítés relatív értelemben kisebb mértékben csökkent, mint az uniós piacon történő értékesítés. |
| --- | --- |

(178)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Fangda csoport és a CCCME azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat termelésének nagy részét exportra használják fel, hogy ez hatással van az uniós gazdasági ágazat általános működési teljesítményére, és hogy az exportteljesítmény megszakította az ok-okozati összefüggést. A Bizottság azonban figyelembe vette az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményét, és emlékeztetett arra, hogy az ideiglenes rendelet (267) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint az exportteljesítmény összességében hasonló tendenciát mutatott, mint az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítése, de az exportértékesítés relatív értelemben kisebb mértékben csökkent, mint az uniós piacon történő értékesítés.

| (179) | mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkezett egyéb észrevétel, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (265) és (267) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket. |
| --- | --- |

(179)

mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkezett egyéb észrevétel, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (265) és (267) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.

5.2.5.   Fogyasztás

Fogyasztás

| (180) | mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (268) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(180)

mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (268) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

5.2.6.   Belső felhasználás

Belső felhasználás

| (181) | mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (269) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(181)

mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (269) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

5.3.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (182) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az önmagában vagy együttesen elemzett tényezők egyike sem gyengítette a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggést olyan mértékben, hogy ezen összefüggés megszűnne valósnak és jelentősnek lenni. A Bizottság ezért az ideiglenes rendelet (270)–(274) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat megerősíti. |
| --- | --- |

(182)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az önmagában vagy együttesen elemzett tényezők egyike sem gyengítette a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggést olyan mértékben, hogy ezen összefüggés megszűnne valósnak és jelentősnek lenni. A Bizottság ezért az ideiglenes rendelet (270)–(274) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat megerősíti.

6.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (183) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Trasteel, a grafitelektródák egyik importőre azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatnak nincs szüksége védelemre, mivel az érintett termék árai növekednek. A vizsgálat azonban megállapította, hogy a vizsgálati időszak alatt jelentős kár keletkezett, és az állítást semmi esetre sem támasztotta alá olyan bizonyítékkal, amely igazolta volna, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete megváltozott. A Bizottság az állítást megalapozatlannak nyilvánította és ezért elutasította. |
| --- | --- |

(183)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Trasteel, a grafitelektródák egyik importőre azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatnak nincs szüksége védelemre, mivel az érintett termék árai növekednek. A vizsgálat azonban megállapította, hogy a vizsgálati időszak alatt jelentős kár keletkezett, és az állítást semmi esetre sem támasztotta alá olyan bizonyítékkal, amely igazolta volna, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete megváltozott. A Bizottság az állítást megalapozatlannak nyilvánította és ezért elutasította.

| (184) | mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, az ideiglenes rendelet (276)–(280) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(184)

mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, az ideiglenes rendelet (276)–(280) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette.

6.2.   A független importőrök és kereskedők érdeke

A független importőrök és kereskedők érdeke

| (185) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Trasteel és a Misano azt állította, hogy a dömpingellenes vámok kivetése sértené az importőrök piaci helyzetét, mivel a vevők esetleg nem akarnak magasabb áron vásárolni. Az egyik fél jelezte, hogy forgalmának 50 %-a Kínából importált grafitelektródák értékesítéséből származik. |
| --- | --- |

(185)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Trasteel és a Misano azt állította, hogy a dömpingellenes vámok kivetése sértené az importőrök piaci helyzetét, mivel a vevők esetleg nem akarnak magasabb áron vásárolni. Az egyik fél jelezte, hogy forgalmának 50 %-a Kínából importált grafitelektródák értékesítéséből származik.

| (186) | Az importőrökre gyakorolt gazdasági hatásokat illetően az ideiglenes rendelet (281) preambulumbekezdésében ismertetett módon a vizsgálat megállapította, hogy a mintába felvett importőrök tevékenysége nyereséges – súlyozott átlagos nyereségük 4 % körüli, és az intézkedések bevezetése csak korlátozott hatást gyakorolna jövedelmezőségükre. |
| --- | --- |

(186)

Az importőrökre gyakorolt gazdasági hatásokat illetően az ideiglenes rendelet (281) preambulumbekezdésében ismertetett módon a vizsgálat megállapította, hogy a mintába felvett importőrök tevékenysége nyereséges – súlyozott átlagos nyereségük 4 % körüli, és az intézkedések bevezetése csak korlátozott hatást gyakorolna jövedelmezőségükre.

| (187) | A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a kínai együttműködő vállalatokra vonatkozó végleges dömpingellenes vámtételek alacsonyabbak voltak az alákínálás mértékénél. Ezért várható, hogy a független importőrök és kereskedők továbbra is versenyképes, de méltányos áron importálhatnak grafitelektródákat Kínából. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(187)

A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a kínai együttműködő vállalatokra vonatkozó végleges dömpingellenes vámtételek alacsonyabbak voltak az alákínálás mértékénél. Ezért várható, hogy a független importőrök és kereskedők továbbra is versenyképes, de méltányos áron importálhatnak grafitelektródákat Kínából. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította.

| (188) | A Trasteel és Misano észrevételeket tett az importőrök és a kereskedők érdekeivel kapcsolatban is az uniós gazdasági ágazat kapacitáshiánya és a hiány kockázata miatt, különösen a kis átmérőjű elektródák esetében. Ezek az észrevételek hasonlítottak egyes felhasználók észrevételeihez, és azokat az alábbi 6.3. szakasz tárgyalja. |
| --- | --- |

(188)

A Trasteel és Misano észrevételeket tett az importőrök és a kereskedők érdekeivel kapcsolatban is az uniós gazdasági ágazat kapacitáshiánya és a hiány kockázata miatt, különösen a kis átmérőjű elektródák esetében. Ezek az észrevételek hasonlítottak egyes felhasználók észrevételeihez, és azokat az alábbi 6.3. szakasz tárgyalja.

| (189) | mivel a független importőrök érdekével kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (281)–(284) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(189)

mivel a független importőrök érdekével kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (281)–(284) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

6.3.   A felhasználók érdekei

A felhasználók érdekei

| (190) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően egyes felek azt állították, hogy a dömpingellenes vámok veszélyeztetnék a felhasználók jövedelmezőségét és versenyképességét. Azt is állították, hogy a feldolgozóipar nem tudja megbízhatóan beszerezni azokat a grafitelektródákat, amelyekre szüksége van ahhoz, hogy Kínából származó behozatal nélkül folytassa tevékenységét. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Eurofer, a Fangda csoport és a CCCME megismételték, hogy jelentős az ellátási hiány kockázata, különösen a kis átmérőjű grafitelektródák esetében. |
| --- | --- |

(190)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően egyes felek azt állították, hogy a dömpingellenes vámok veszélyeztetnék a felhasználók jövedelmezőségét és versenyképességét. Azt is állították, hogy a feldolgozóipar nem tudja megbízhatóan beszerezni azokat a grafitelektródákat, amelyekre szüksége van ahhoz, hogy Kínából származó behozatal nélkül folytassa tevékenységét. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Eurofer, a Fangda csoport és a CCCME megismételték, hogy jelentős az ellátási hiány kockázata, különösen a kis átmérőjű grafitelektródák esetében.

| (191) | A felhasználók elsősorban az acélipart képviselik, de – amint azt az Imerys jelezte – néhány kisebb felhasználót is, például az olvasztott ásványi oxidok, többek között az olvasztott timföld és az olvasztott cirkónium-oxidok gyártóit. |
| --- | --- |

(191)

A felhasználók elsősorban az acélipart képviselik, de – amint azt az Imerys jelezte – néhány kisebb felhasználót is, például az olvasztott ásványi oxidok, többek között az olvasztott timföld és az olvasztott cirkónium-oxidok gyártóit.

| (192) | Az Imerys tekintetében a Bizottság megjegyezte, hogy az általa használt elektródák nagy része szokványos elektromos elektródák, amelyek fizikai jellemzőik miatt nem tartoznak e vizsgálat hatálya alá. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy az Imerys kis és nagyon kis elektródákat használ, amelyeket a (32) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság kizárt a termékkörből, miután elemezte az összes beadványt, beleértve az Imerystől származót is. |
| --- | --- |

(192)

Az Imerys tekintetében a Bizottság megjegyezte, hogy az általa használt elektródák nagy része szokványos elektromos elektródák, amelyek fizikai jellemzőik miatt nem tartoznak e vizsgálat hatálya alá. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy az Imerys kis és nagyon kis elektródákat használ, amelyeket a (32) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság kizárt a termékkörből, miután elemezte az összes beadványt, beleértve az Imerystől származót is.

| (193) | Ezért, feltételezve, hogy az olvasztott ásványi oxidok fizikai tulajdonságaira tekintettel az olvasztott ásványi oxidok gyártói hasonló korlátokkal szembesültek és hasonló gyártóüzemekkel rendelkeznek, a Bizottság arra számított, hogy a legfeljebb 350 mm névleges átmérőjű grafitelektródák termékkörének kizárása korlátozza az ilyen felhasználókra gyakorolt lehetséges negatív következményeket. |
| --- | --- |

(193)

Ezért, feltételezve, hogy az olvasztott ásványi oxidok fizikai tulajdonságaira tekintettel az olvasztott ásványi oxidok gyártói hasonló korlátokkal szembesültek és hasonló gyártóüzemekkel rendelkeznek, a Bizottság arra számított, hogy a legfeljebb 350 mm névleges átmérőjű grafitelektródák termékkörének kizárása korlátozza az ilyen felhasználókra gyakorolt lehetséges negatív következményeket.

| (194) | Ami az acélipart illeti, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (285)–(289) preambulumbekezdésének vonatkozó megállapításait, megjegyezve azt is, hogy – amint azt az Eurofer az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételei is mutatják – a kis átmérőjű, felülvizsgálat tárgyát képező termék beszerzési nehézségei létező probléma, amellyel egyes uniós acélgyártók jelenleg szembesülnek. |
| --- | --- |

(194)

Ami az acélipart illeti, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (285)–(289) preambulumbekezdésének vonatkozó megállapításait, megjegyezve azt is, hogy – amint azt az Eurofer az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételei is mutatják – a kis átmérőjű, felülvizsgálat tárgyát képező termék beszerzési nehézségei létező probléma, amellyel egyes uniós acélgyártók jelenleg szembesülnek.

| (195) | A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a panaszosok az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeikben megismételték, hogy az uniós gyártók rendelkeznek a kis átmérőjű grafitelektródák gyártására rendelkezésre álló kapacitással. |
| --- | --- |

(195)

A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a panaszosok az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeikben megismételték, hogy az uniós gyártók rendelkeznek a kis átmérőjű grafitelektródák gyártására rendelkezésre álló kapacitással.

| (196) | Végezetül a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az intézkedések csak az Unió és a kínai grafitelektróda-gyártók közötti tisztességes verseny helyreállítását teszik lehetővé, és nem akadályozzák meg a felhasználókat abban, hogy továbbra is Kínából szállítsanak. |
| --- | --- |

(196)

Végezetül a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az intézkedések csak az Unió és a kínai grafitelektróda-gyártók közötti tisztességes verseny helyreállítását teszik lehetővé, és nem akadályozzák meg a felhasználókat abban, hogy továbbra is Kínából szállítsanak.

| (197) | A Bizottság ezért elutasította azokat az állításokat, amelyek szerint a dömpingellenes vámok veszélyeztetnék a felhasználók jövedelmezőségét és versenyképességét, és hogy a feldolgozóipar nem tud megbízhatóan grafitelektródákat beszerezni. |
| --- | --- |

(197)

A Bizottság ezért elutasította azokat az állításokat, amelyek szerint a dömpingellenes vámok veszélyeztetnék a felhasználók jövedelmezőségét és versenyképességét, és hogy a feldolgozóipar nem tud megbízhatóan grafitelektródákat beszerezni.

6.4.   Egyéb tényezők

Egyéb tényezők

| (198) | mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (290) és (291) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(198)

mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (290) és (291) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

| (199) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Fangda csoport és a CCCME arra kérte a Bizottságot, hogy mérlegelje az intézkedéseknek az uniós környezetvédelmi célkitűzésekre gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatását. A Bizottság azonban úgy ítélte meg, hogy az ideiglenes rendelet (288) preambulumbekezdésében, valamint a (196) és (197) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az intézkedések nem jelentenek kockázatot az ellátás biztonsága szempontjából, és ezért nem akadályozzák az uniós környezetvédelmi célkitűzések elérését és a zöld átállást. Éppen ellenkezőleg, az intézkedések célja, hogy helyreállítsák az egyenlő versenyfeltételeket az uniós gyártók számára, és hozzájáruljanak a felhasználók ellátásának sokféleségéhez, ami előnyben részesíti az elektromos ívkemence acélgyártását az Unióban. |
| --- | --- |

(199)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Fangda csoport és a CCCME arra kérte a Bizottságot, hogy mérlegelje az intézkedéseknek az uniós környezetvédelmi célkitűzésekre gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatását. A Bizottság azonban úgy ítélte meg, hogy az ideiglenes rendelet (288) preambulumbekezdésében, valamint a (196) és (197) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az intézkedések nem jelentenek kockázatot az ellátás biztonsága szempontjából, és ezért nem akadályozzák az uniós környezetvédelmi célkitűzések elérését és a zöld átállást. Éppen ellenkezőleg, az intézkedések célja, hogy helyreállítsák az egyenlő versenyfeltételeket az uniós gyártók számára, és hozzájáruljanak a felhasználók ellátásának sokféleségéhez, ami előnyben részesíti az elektromos ívkemence acélgyártását az Unióban.

6.5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (200) | A fentiek alapján a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (292) preambulumbekezdésében rögzített következtetéseit. |
| --- | --- |

(200)

A fentiek alapján a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (292) preambulumbekezdésében rögzített következtetéseit.

7.   Végleges dömpingellenes intézkedések

Végleges dömpingellenes intézkedések

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

| (201) | Annak megállapítása érdekében, hogy az érdekelt felek tájékoztatását megelőző időszakban bekövetkezett esetleges további jelentős importnövekedés szükségessé teszi-e a figyelembe vett kár mértékének kiigazítását, a Bizottság az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alapján megvizsgálta, hogyan alakultak a behozatalok a szóban forgó időszakban. A Surveillance 2 (Felügyelet 2) adatbázis tanúsága szerint az érintett terméknek a vizsgálati időszakban és az érdekelt felek tájékoztatását megelőző időszakban tapasztalt behozatali volumeneit összehasonlítva nem állapítható meg a behozatal további jelentős megnövekedése (csupán 5,5 %-os növekedés). Tehát az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában nem álltak fenn azok a feltételek, amelyek a kárkülönbözet megnövelését indokolják, ezért a Bizottság nem igazította ki a kárkülönbözetet. |
| --- | --- |

(201)

Annak megállapítása érdekében, hogy az érdekelt felek tájékoztatását megelőző időszakban bekövetkezett esetleges további jelentős importnövekedés szükségessé teszi-e a figyelembe vett kár mértékének kiigazítását, a Bizottság az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alapján megvizsgálta, hogyan alakultak a behozatalok a szóban forgó időszakban. A Surveillance 2 (Felügyelet 2) adatbázis tanúsága szerint az érintett terméknek a vizsgálati időszakban és az érdekelt felek tájékoztatását megelőző időszakban tapasztalt behozatali volumeneit összehasonlítva nem állapítható meg a behozatal további jelentős megnövekedése (csupán 5,5 %-os növekedés). Tehát az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában nem álltak fenn azok a feltételek, amelyek a kárkülönbözet megnövelését indokolják, ezért a Bizottság nem igazította ki a kárkülönbözetet.

| (202) | mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (168)–(177) preambulumbekezdésében foglalt és a (206) preambulumbekezdés táblázata szerint módosított következtetéseit. |
| --- | --- |

(202)

mivel ezzel a kérdéskörrel kapcsolatban nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (168)–(177) preambulumbekezdésében foglalt és a (206) preambulumbekezdés táblázata szerint módosított következtetéseit.

| (203) | Ami az alulértékesítési maradványkülönbözetet illeti, tekintettel arra a tényre, hogy a kínai exportáló gyártók az ideiglenes rendelet (179) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint alacsony szintű együttműködést tanúsítottak, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a maradványkülönbözetet a rendelkezésre álló tények alapján határozza meg. Ez a különbözet a legmagasabb alulértékesítési különbözetet alkalmazó exportáló gyártó által reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusra vonatkozóan megállapított legmagasabb alulértékesítési különbözettel azonos szinten került meghatározásra. Az így számított maradék alulértékesítési különbözetet a Bizottság 187,1 %-os szinten határozta meg. |
| --- | --- |

(203)

Ami az alulértékesítési maradványkülönbözetet illeti, tekintettel arra a tényre, hogy a kínai exportáló gyártók az ideiglenes rendelet (179) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint alacsony szintű együttműködést tanúsítottak, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a maradványkülönbözetet a rendelkezésre álló tények alapján határozza meg. Ez a különbözet a legmagasabb alulértékesítési különbözetet alkalmazó exportáló gyártó által reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusra vonatkozóan megállapított legmagasabb alulértékesítési különbözettel azonos szinten került meghatározásra. Az így számított maradék alulértékesítési különbözetet a Bizottság 187,1 %-os szinten határozta meg.

7.2.   Nyersanyagpiaci torzulás

Nyersanyagpiaci torzulás

| (204) | Az ideiglenes rendelet (308)–(309) preambulumbekezdésére vonatkozó észrevételek hiányában, és mivel a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetek magasabbak maradtak, mint a szintén a végleges szakaszban megállapított dömpingkülönbözetek, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése nem alkalmazható a szóban forgó esetben, és helyette a 7. cikk (2) bekezdését kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(204)

Az ideiglenes rendelet (308)–(309) preambulumbekezdésére vonatkozó észrevételek hiányában, és mivel a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetek magasabbak maradtak, mint a szintén a végleges szakaszban megállapított dömpingkülönbözetek, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése nem alkalmazható a szóban forgó esetben, és helyette a 7. cikk (2) bekezdését kell alkalmazni.

7.3.   Végleges intézkedések

Végleges intézkedések

| (205) | A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban levont következtetéseket figyelembe véve végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy az érintett termék dömpingelt behozatala további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(205)

A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban levont következtetéseket figyelembe véve végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy az érintett termék dömpingelt behozatala további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

| (206) | A fentiek alapján az említett vámok az alábbi tételek szerint kerülnek megállapításra:








  Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Végleges dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fangda csoport | 36,1  % | 139,7  % | 36,1  % |
| Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 23,0  % | 98,5  % | 23,0  % |
| Nantong Yangzi Carbon csoport | 51,7  % | 150,5  % | 51,7  % |
| Egyéb együttműködő vállalatok | 33,8  % | 121,6  % | 33,8  % |
| Minden más vállalat | 74,9  % | 187,1  % | 74,9  % |

(206)

A fentiek alapján az említett vámok az alábbi tételek szerint kerülnek megállapításra:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Végleges dömpingellenes vám

Fangda csoport

36,1  %

139,7  %

36,1  %

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

23,0  %

98,5  %

23,0  %

Nantong Yangzi Carbon csoport

51,7  %

150,5  %

51,7  %

Egyéb együttműködő vállalatok

33,8  %

121,6  %

33,8  %

Minden más vállalat

74,9  %

187,1  %

74,9  %

| (207) | Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett vállalatok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(207)

Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett vállalatok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (208) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (15). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(208)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (15). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

15

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (209) | A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó. |
| --- | --- |

(209)

A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó.

| (210) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(210)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (211) | A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(211)

A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

7.4.   Az ideiglenes vám végleges beszedése

Az ideiglenes vám végleges beszedése

| (212) | Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetekre és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. |
| --- | --- |

(212)

Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetekre és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.

8.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (213) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(213)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

16

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (214) | Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Nantong Yangzi Carbon csoport rámutatott, hogy a csoport három gyártóból áll: a Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd., a Nantong Jiangdong Carbon Co. Ltd. és a Wulanchabu Xufeng Carbon Technology Co. Ltd.” Ezért módosítani kell az ideiglenes rendeletet annak érdekében, hogy az ideiglenes dömpingellenes vám beszedése céljából fel lehessen tüntetni a Nantong Yangzhi Carbon csoporthoz tartozó valamennyi gyártó nevét. Ezenkívül a végleges dömpingellenes vám kivetése céljából nevüket is fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

(214)

Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Nantong Yangzi Carbon csoport rámutatott, hogy a csoport három gyártóból áll: a Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd., a Nantong Jiangdong Carbon Co. Ltd. és a Wulanchabu Xufeng Carbon Technology Co. Ltd.” Ezért módosítani kell az ideiglenes rendeletet annak érdekében, hogy az ideiglenes dömpingellenes vám beszedése céljából fel lehessen tüntetni a Nantong Yangzhi Carbon csoporthoz tartozó valamennyi gyártó nevét. Ezenkívül a végleges dömpingellenes vám kivetése céljából nevüket is fel kell tüntetni.

| (215) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(215)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód (TARIC-kódok: 8545110010 és 8545110015) alá tartozó, elektromos kemencékben használt, legalább 1,5 g/cm3 látszólagos sűrűségű és legfeljebb 7,0 μΩm elektromos ellenállású, kötőelemekkel felszerelt vagy fel nem szerelt, legalább 350 mm névleges átmérőjű grafitelektródák behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám vámtétele a következő:

| Ország | Vállalat | Végleges dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kína | A négy gyártóból álló Fangda csoport:
  Fangda Carbon New Material Co., Ltd.;
  Fushun Carbon Co., Ltd.;
  Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.;
  Hefei Carbon Co., Ltd. | 36,1  % | C 731 |
| Kína | Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd. | 23,0  % | C 732 |
| Kína | A három gyártóból álló Nantong Yangzi Carbon csoport:
  Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.;
  Nantong Jiangdong Carbon Co. Ltd.;
  Wulanchabu Xufeng Carbon Technology Co. Ltd. | 51,7  % | C 733 |
| Kína | A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok | 33,8  % | |
| Kína | Minden más vállalat | 74,9  % | C 999 |

Ország

Vállalat

Végleges dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

Kína

A négy gyártóból álló Fangda csoport:

Fangda Carbon New Material Co., Ltd.;

Fushun Carbon Co., Ltd.;

Chengdu Rongguang Carbon Co., Ltd.;

Hefei Carbon Co., Ltd.

36,1  %

C 731

Kína

Liaoning Dantan Technology Group Co., Ltd.

23,0  %

C 732

Kína

A három gyártóból álló Nantong Yangzi Carbon csoport:

Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.;

Nantong Jiangdong Carbon Co. Ltd.;

Wulanchabu Xufeng Carbon Technology Co. Ltd.

51,7  %

C 733

Kína

A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok

33,8  %

Kína

Minden más vállalat

74,9  %

C 999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett termék)-t a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak”. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Az (EU) 2021/1812 végrehajtási rendelet alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni a fenti 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott termék után. A kizárt termékek (nevezetesen elektromos kemencékben használt, legalább 1,5 g/cm3 látszólagos sűrűségű és legfeljebb 7,0 μΩm elektromos ellenállású, kötőelemekkel felszerelt vagy fel nem szerelt, legfeljebb 350 mm névleges átmérőjű grafitelektródák behozatala) behozatalára biztosított összegeket el kell engedni.

3. cikk

Az 1. cikk (2) bekezdése módosítható új kínai exportáló gyártók felvételével, amelyekre a mintába fel nem vett együttműködő vállalatokra érvényes megfelelő súlyozott átlagos dömpingellenes vámot kell alkalmazni. Az új exportáló gyártónak bizonyítékot kell szolgáltatnia arra vonatkozóan, hogy:

| a) | a vizsgálati időszakban, azaz 2020. január 1-jétől 2020. december 31-ig nem exportálta az 1. cikk (1) bekezdésében megnevezett árut; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálati időszakban, azaz 2020. január 1-jétől 2020. december 31-ig nem exportálta az 1. cikk (1) bekezdésében megnevezett árut;

| b) | nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amely az e rendelettel bevezetett intézkedések hatálya alá tartozik; valamint |
| --- | --- |

b)

nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amely az e rendelettel bevezetett intézkedések hatálya alá tartozik; valamint

| c) | a vizsgálati időszak vége után exportálta ténylegesen az érintett terméket, vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget arra, hogy jelentős mennyiséget exportál az Unióba. |
| --- | --- |

c)

a vizsgálati időszak vége után exportálta ténylegesen az érintett terméket, vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget arra, hogy jelentős mennyiséget exportál az Unióba.

4. cikk

(1)   Az (EU) 2021/1812 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdése a következőképpen módosul:

A „Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.”

helyébe a következő szövegrész lép:

„A három gyártóból álló Nantong Yangzi Carbon csoport: Nantong Yangzi Carbon Co., Ltd.; Nantong Jiangdong Carbon Co. Ltd.; Wulanchabu Xufeng Carbon Technology Co. Ltd.”.

(2)   Ezt a cikket a 2. cikk alkalmazásában 2021. október 16-tól kell alkalmazni.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. április 6-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 57., 2021.2.17., 3. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2021/1812 végrehajtási rendelete (2021. október 14.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 366., 2021.10.15., 62. o.).

3

(4)  Tekintettel a szabványos átmérőkre és az iparágban megfigyelt általános tűrésre, a legfeljebb 350 mm névleges átmérőjű grafitelektródák kizárása a gyakorlatban biztosítani fogja, hogy néhány kissé nagyobb méretű elektróda továbbra is a kizárás hatálya alá tartozzon.

4

(5)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, SWD(2017) 483 final/2, 2017. december 20.

5

(6)  Jelentés: 4. fejezet, 41–42. és 83. o.

6

(7)  Lásd a tizenharmadik ötéves terv 80. fejezetének 2. szakaszát.

7

(8)  Forrás: „Ásványolajkoksz: alapvető fontosságú a gyártáshoz”, az Országos Gyártók Szövetsége (National Association of Manufacturers) kiadványa, elérhető a következő internetcímen: www.api.org/~/media/files/news/2014/14-november/petcoke-one-pager.pdf; A CemNET által közzétett „Petrolkokszpiacok és cementipar” (Petcoke markets and the cement industry), elérhető a következő internetcímen: www.cemnet.com/News/story/169503/petcoke-markets-and-the-cement-industry.html; hozzáférés: 2021. december 17.

8

(9)  Kérjük, vegye figyelembe, hogy az ideiglenes rendelet (150) preambulumbekezdésében a villamos energia nem kWh-ban, hanem MWh-ban szerepel.

9

(10)  Az adatok elérhetők a Comisión Federal de Electricidad honlapján: https://app.cfe.mx/Aplicaciones/CCFE/Tarifas/TarifasCREIndustria/Tarifas/DemandaIndustrialTran.aspx., hozzáférés: 2021. december 8-án.

10

(11)  www.iccsino.com.cn

11

(12)  A Bizottság (EU) 2022/191 végrehajtási rendelete (2022. február 16., szerda) a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 36., 2022.2.17., 1. o.), (229)–(233) preambulumbekezdés.

12

(13)  A Németországból származó teljes mexikói behozatal a teljes mennyiség 2,5 %-át tette ki, a behozatal 97,5 %-a az USA-ból származott.

13

(14)  Ez a behozatal a fennmaradó öt belépési ponton, a Nuevo Laredo és a másik két olyan pont kivételével, ahol az átlagár körülbelül 200 USD/tonna volt.

14

(15)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Wetstraat 170 Rue de la Loi, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

16

---

HATÁROZATOK

| 2022.4.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 108/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 108/51

---

A TANÁCS (EU) 2022/559 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. április 5.)

az (EU) 2019/310 végrehajtási határozatnak a Lengyelország részére a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 226. cikkétől eltérő különös intézkedés további alkalmazására adott felhatalmazás tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Bizottságnál 2021. július 26-án iktatott levelében Lengyelország egy, a 2006/112/EK irányelv 226. cikkétől eltérő különös intézkedés további alkalmazására kért felhatalmazást annak érdekében, hogy egy megosztott héafizetési mechanizmust alkalmazhasson (a továbbiakban: a különös intézkedés). A különös intézkedés előírja egy külön bejegyzés feltüntetését, amelynek értelmében a csalásnak kitett – Lengyelországban általában fordított adózás és egyetemleges felelősség hatálya alá tartozó – termékértékesítésekről és szolgáltatásnyújtásokról kiállított számlákon szereplő hozzáadottérték-adót (héa) az értékesítő vagy szolgáltató zárolt héaszámlájára kell befizetni. Lengyelország a különös intézkedés három évre történő meghosszabbítását kérelmezte, a 2022. március 1-jétől 2025. február 28-ig tartó időszakra. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottságnál 2021. július 26-án iktatott levelében Lengyelország egy, a 2006/112/EK irányelv 226. cikkétől eltérő különös intézkedés további alkalmazására kért felhatalmazást annak érdekében, hogy egy megosztott héafizetési mechanizmust alkalmazhasson (a továbbiakban: a különös intézkedés). A különös intézkedés előírja egy külön bejegyzés feltüntetését, amelynek értelmében a csalásnak kitett – Lengyelországban általában fordított adózás és egyetemleges felelősség hatálya alá tartozó – termékértékesítésekről és szolgáltatásnyújtásokról kiállított számlákon szereplő hozzáadottérték-adót (héa) az értékesítő vagy szolgáltató zárolt héaszámlájára kell befizetni. Lengyelország a különös intézkedés három évre történő meghosszabbítását kérelmezte, a 2022. március 1-jétől 2025. február 28-ig tartó időszakra.

| (2) | A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében a Bizottság 2021. október 27-én kelt levelében továbbította a Lengyelország által benyújtott kérelmet a többi tagállamnak. A Bizottság 2021. október 28-án kelt levelében értesítette Lengyelországot arról, hogy a kérelem elbírálásához általa szükségesnek tartott minden információ a rendelkezésére áll. |
| --- | --- |

(2)

A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében a Bizottság 2021. október 27-én kelt levelében továbbította a Lengyelország által benyújtott kérelmet a többi tagállamnak. A Bizottság 2021. október 28-án kelt levelében értesítette Lengyelországot arról, hogy a kérelem elbírálásához általa szükségesnek tartott minden információ a rendelkezésére áll.

| (3) | Az (EU) 2019/310 tanácsi végrehajtási határozat (2) 2. cikkének megfelelően Lengyelország 2021. április 29-én kelt levelében jelentést nyújtott be a Bizottságnak a különös intézkedésnek a héacsalás mértékére és az érintett adóalanyokra gyakorolt általános hatásáról. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2019/310 tanácsi végrehajtási határozat (2) 2. cikkének megfelelően Lengyelország 2021. április 29-én kelt levelében jelentést nyújtott be a Bizottságnak a különös intézkedésnek a héacsalás mértékére és az érintett adóalanyokra gyakorolt általános hatásáról.

| (4) | Lengyelország már számos intézkedést hozott a csalás leküzdése érdekében. Lengyelország többek között bevezette a fordított adózást, valamint az értékesítő vagy szolgáltató és a fogyasztó egyetemleges felelősségét, a standard ellenőrzési fájlt, az adóalanyok héaalanyként történő nyilvántartásba vételére és a nyilvántartásból való törlésére vonatkozó szigorúbb szabályokat és megnövelte az ellenőrzések számát. Lengyelország ennek ellenére úgy véli, hogy az említett intézkedések nem elégségesek a héacsalás megelőzésére. |
| --- | --- |

(4)

Lengyelország már számos intézkedést hozott a csalás leküzdése érdekében. Lengyelország többek között bevezette a fordított adózást, valamint az értékesítő vagy szolgáltató és a fogyasztó egyetemleges felelősségét, a standard ellenőrzési fájlt, az adóalanyok héaalanyként történő nyilvántartásba vételére és a nyilvántartásból való törlésére vonatkozó szigorúbb szabályokat és megnövelte az ellenőrzések számát. Lengyelország ennek ellenére úgy véli, hogy az említett intézkedések nem elégségesek a héacsalás megelőzésére.

| (5) | Lengyelország 2018. július 1-jén bevezette az önkéntes megosztott héafizetési mechanizmust, 2019. március 1-jén pedig a kötelező megosztott héafizetési mechanizmust. |
| --- | --- |

(5)

Lengyelország 2018. július 1-jén bevezette az önkéntes megosztott héafizetési mechanizmust, 2019. március 1-jén pedig a kötelező megosztott héafizetési mechanizmust.

| (6) | A különös intézkedés hatálya alá tartozó termékeket és szolgáltatásokat az (EU) 2019/310 végrehajtási határozat melléklet sorolja fel a termékek és szolgáltatások 2008. évi lengyel osztályozásának (PKWiU 2008) megfelelően. A termékek és szolgáltatások 2015. évi lengyel osztályozása (PKWiU 2015) 2020. július 1-jétől felváltotta a PKWiU 2008-at. A PKWiU 2015-ben módosultak az (EU) 2019/310 végrehajtási határozat mellékletében szereplő egyes termékek és szolgáltatások statisztikai osztályozásának és szerkesztői nevének szimbólumai. Bár a PKWiU 2008 PKWiU 2015 általi felváltása nem okozott változást a kötelező megosztott héafizetési mechanizmus hatálya alá tartozó termékek és szolgáltatások körét illetően, a jogbiztonság érdekében a mellékletet naprakésszé kell tenni, és fel kell váltani e határozat mellékletével. |
| --- | --- |

(6)

A különös intézkedés hatálya alá tartozó termékeket és szolgáltatásokat az (EU) 2019/310 végrehajtási határozat melléklet sorolja fel a termékek és szolgáltatások 2008. évi lengyel osztályozásának (PKWiU 2008) megfelelően. A termékek és szolgáltatások 2015. évi lengyel osztályozása (PKWiU 2015) 2020. július 1-jétől felváltotta a PKWiU 2008-at. A PKWiU 2015-ben módosultak az (EU) 2019/310 végrehajtási határozat mellékletében szereplő egyes termékek és szolgáltatások statisztikai osztályozásának és szerkesztői nevének szimbólumai. Bár a PKWiU 2008 PKWiU 2015 általi felváltása nem okozott változást a kötelező megosztott héafizetési mechanizmus hatálya alá tartozó termékek és szolgáltatások körét illetően, a jogbiztonság érdekében a mellékletet naprakésszé kell tenni, és fel kell váltani e határozat mellékletével.

| (7) | A különös intézkedés az (EU) 2019/310 végrehajtási határozat mellékletében felsorolt, az e határozat mellékletével naprakésszé tett és felváltott, adóalanyok és vállalkozások (B2B) közötti termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra lesz továbbra is alkalmazandó, és csak az elektronikus banki átutalásokra terjed majd ki. A különös intézkedés továbbra is alkalmazandó valamennyi értékesítőre vagy szolgáltatóra, beleértve a nem Lengyelországban letelepedett értékesítőket vagy szolgáltatókat is. |
| --- | --- |

(7)

A különös intézkedés az (EU) 2019/310 végrehajtási határozat mellékletében felsorolt, az e határozat mellékletével naprakésszé tett és felváltott, adóalanyok és vállalkozások (B2B) közötti termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra lesz továbbra is alkalmazandó, és csak az elektronikus banki átutalásokra terjed majd ki. A különös intézkedés továbbra is alkalmazandó valamennyi értékesítőre vagy szolgáltatóra, beleértve a nem Lengyelországban letelepedett értékesítőket vagy szolgáltatókat is.

| (8) | A Lengyelország által benyújtott jelentés megerősítette, hogy a csalásnak kitett termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra vonatkozó különös intézkedés hatékony eredményeket hoz az adócsalás elleni küzdelemben. |
| --- | --- |

(8)

A Lengyelország által benyújtott jelentés megerősítette, hogy a csalásnak kitett termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra vonatkozó különös intézkedés hatékony eredményeket hoz az adócsalás elleni küzdelemben.

| (9) | A különös intézkedések alkalmazására való felhatalmazások általában korlátozott időtartamra szólnak annak érdekében, hogy a Bizottság értékelni tudja a különös intézkedés megfelelőségét és eredményességét. Ezért a különös intézkedés alkalmazására vonatkozó felhatalmazást 2025. február 28-ig kell meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(9)

A különös intézkedések alkalmazására való felhatalmazások általában korlátozott időtartamra szólnak annak érdekében, hogy a Bizottság értékelni tudja a különös intézkedés megfelelőségét és eredményességét. Ezért a különös intézkedés alkalmazására vonatkozó felhatalmazást 2025. február 28-ig kell meghosszabbítani.

| (10) | Tekintettel a különös intézkedés széles alkalmazási körére, ha Lengyelország a különös intézkedés alkalmazására vonatkozó felhatalmazás további meghosszabbítását kéri, jelentést kell benyújtania a különös intézkedés működéséről és eredményességéről a héacsalás szintje és az adóalanyok tekintetében többek között a héa-visszatérítést, az adminisztratív terheket és az adóalanyok költségeit illetően. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel a különös intézkedés széles alkalmazási körére, ha Lengyelország a különös intézkedés alkalmazására vonatkozó felhatalmazás további meghosszabbítását kéri, jelentést kell benyújtania a különös intézkedés működéséről és eredményességéről a héacsalás szintje és az adóalanyok tekintetében többek között a héa-visszatérítést, az adminisztratív terheket és az adóalanyok költségeit illetően.

| (11) | A különös intézkedés a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegét nem fogja negatívan befolyásolni, és nem lesz kedvezőtlen hatással az Unió héából származó saját forrásaira. |
| --- | --- |

(11)

A különös intézkedés a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegét nem fogja negatívan befolyásolni, és nem lesz kedvezőtlen hatással az Unió héából származó saját forrásaira.

| (12) | Annak biztosítása érdekében, hogy a különös intézkedés által elérni kívánt célkitűzések – ideértve a különös intézkedés megszakítás nélküli alkalmazásának a biztosítását és az adómegállapítási időszak tekintetében a jogbiztonság garantálását is – teljesüljenek, helyénvaló 2022. március 1-jétől kezdődő hatállyal megadni a különös intézkedés meghosszabbítására vonatkozóan kért felhatalmazást. Mivel Lengyelország 2021. július 26-án felhatalmazást kért a különös intézkedés további alkalmazására, és 2022. március 1-jétől továbbra is alkalmazta az (EU) 2019/310 végrehajtási határozat alapján nemzeti jogában megállapított jogi szabályozást, megfelelően biztosított az érintett személyek jogos elvárásainak a tiszteletben tartása. |
| --- | --- |

(12)

Annak biztosítása érdekében, hogy a különös intézkedés által elérni kívánt célkitűzések – ideértve a különös intézkedés megszakítás nélküli alkalmazásának a biztosítását és az adómegállapítási időszak tekintetében a jogbiztonság garantálását is – teljesüljenek, helyénvaló 2022. március 1-jétől kezdődő hatállyal megadni a különös intézkedés meghosszabbítására vonatkozóan kért felhatalmazást. Mivel Lengyelország 2021. július 26-án felhatalmazást kért a különös intézkedés további alkalmazására, és 2022. március 1-jétől továbbra is alkalmazta az (EU) 2019/310 végrehajtási határozat alapján nemzeti jogában megállapított jogi szabályozást, megfelelően biztosított az érintett személyek jogos elvárásainak a tiszteletben tartása.

| (13) | Az (EU) 2019/310 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2019/310 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2019/310 végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „Amennyiben Lengyelország úgy ítéli meg, hogy az 1. cikkben említett intézkedés meghosszabbítására van szükség, meghosszabbítás iránti kérelmet nyújt be a Bizottsághoz, amelyhez jelentést csatol arról, hogy az intézkedés általánosságban milyen hatást gyakorolt a héacsalás mértékére és az érintett adóalanyokra.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben Lengyelország úgy ítéli meg, hogy az 1. cikkben említett intézkedés meghosszabbítására van szükség, meghosszabbítás iránti kérelmet nyújt be a Bizottsághoz, amelyhez jelentést csatol arról, hogy az intézkedés általánosságban milyen hatást gyakorolt a héacsalás mértékére és az érintett adóalanyokra.”

| 2. | A 3. cikk második bekezdésében a „2022. február 28-án” időpont helyébe a „2025. február 28-án” időpont lép. |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk második bekezdésében a „2022. február 28-án” időpont helyébe a „2025. február 28-án” időpont lép.

| 3. | A melléklet helyébe az e határozat mellékletében szereplő szöveg lép. |
| --- | --- |

3.

A melléklet helyébe az e határozat mellékletében szereplő szöveg lép.

2. cikk

Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Lengyel Köztársaság a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2022. április 5-én.

a Tanács részéről

az elnök

B. LE MAIRE

---

(1)  
  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2019/310 végrehajtási határozata (2019. február 18.) Lengyelországnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 226. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére történő felhatalmazásáról (HL L 51., 2019.2.22., 19. o.).

2

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

Az 1. cikk hatálya alá tartozó termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások jegyzéke

Az 1. cikk a termékek és szolgáltatások lengyel osztályozása (PKWiU 2015) szerint ismertetett alábbi termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra alkalmazandó:

| Tétel | PKWiU 2015 | A termék (termékcsoport)/a szolgáltatás (szolgáltatáscsoport) megnevezése |
| --- | --- | --- |
| 1 | 05.10.10.0 | Feketekőszén |
| 2 | 05.20.10.0 | Barnaszén (lignit) |
| 3 | ex 10.4 | Állati és növényi zsírok és olajak – kizárólag a repceolaj |
| 4 | 19.10.10.0 | Szénből, lignitből vagy tőzegből készült koksz és félkoksz; retortaszén |
| 5 | 19.20.11.0 | Brikett, tojásbrikett és kőszénből előállított hasonló szilárd tüzelőanyagok |
| 6 | 19.20.12.0 | Barnaszén- és lignitbrikett, barnaszénből és lignitből gyártott hasonló szilárd tüzelőanyagok |
| 7 | ex 20.59.12.0 | Emulziók felületi szenzibilizációhoz fényképészeti célra; máshová nem sorolható (m. n. s.) vegyi készítmények fényképészeti célra– kizárólag automatikus adatfeldolgozáshoz használt nyomtatófej nélküli tonerek nyomtatóhoz |
| 8 | ex 20.59.30.0 | Írógéptinta, tus és egyéb tinta – kizárólag automatikus adatfeldolgozáshoz használt nyomtatófej nélküli tintapatronok nyomtatóhoz |
| 9 | ex 22.21.30.0 | Műanyagból készült lap, lemez, film, fólia és szalag, amely nem porózus, és nem erősített, nem laminált, nem alátámasztott vagy más anyagokkal hasonlóan nem kombinált – kizárólag nyújtható fólia |
| 10 | 24.10.12.0 | Ferroötvözet |
| 11 | 24.10.14.0 | Nyersvas és tükörnyersvas vagy acél, granulátum vagy por alakban |
| 12 | 24.10.31.0 | Síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű ötvözetlen acélból készült termék, melegen hengerelve |
| 13 | 24.10.32.0 | Síkhengerelt, 600 mm-nél kisebb szélességű ötvözetlen acélból készült termék, melegen hengerelve |
| 14 | 24.10.35.0 | Síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű termék más ötvözött acélból, melegen hengerelve, kivéve szilícium-elektroacél termék |
| 15 | 24.10.36.0 | Síkhengerelt, 600 mm-nél kisebb szélességű termék más ötvözött acélból, melegen hengerelve, kivéve szilícium-elektroacél termék |
| 16 | 24.10.41.0 | Síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű ötvözetlen acélból készült termék, hidegen hengerelve |
| 17 | 24.10.43.0 | Síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű termék más ötvözött acélból, hidegen hengerelve, kivéve szilícium-elektroacél termék |
| 18 | 24.10.51.0 | Síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű termék ötvözetlen acélból, plattírozva, lemezelve vagy bevonva |
| 19 | 24.10.52.0 | Síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű termék nem rozsdamentes ötvözött acélból, plattírozva, lemezelve vagy bevonva |
| 20 | 24.10.61.0 | Melegen hengerelt rúd, hengerhuzal szabálytalanul felgöngyölt tekercsben ötvözetlen acélból |
| 21 | 24.10.62.0 | Melegen hengerelt, kovácsolt, melegen húzott, extrudált egyéb rúd acélból, további megmunkálás nélkül, de a hengerlést követő csavarással is |
| 22 | 24.10.65.0 | Melegen hengerelt rúd, hengerhuzal nem rozsdamentes ötvözött acélból, szabálytalanul felgöngyölt tekercsben |
| 23 | 24.10.66.0 | Melegen hengerelt, melegen kovácsolt, húzott, extrudált egyéb rúd ötvözött acélból, további megmunkálás nélkül, de a hengerlést követő csavarással is |
| 24 | 24.10.71.0 | Melegen hengerelt, húzott, extrudált nyitott szelvény ötvözetlen acélból, további megmunkálás nélkül |
| 25 | 24.10.73.0 | Melegen hengerelt, húzott, extrudált nyitott szelvény nem rozsdamentes ötvözött acélból, további megmunkálás nélkül |
| 26 | 24.20.11.0 | Olaj-, gázvezeték varratmentes acélcsöve |
| 27 | 24.20.12.0 | Olaj-, gázkitermelés fúrásának varratmentes acél fúró-, vezeték- és béléscsöve |
| 28 | 24.20.13.0 | Egyéb kör keresztmetszetű, varratmentes acélcső |
| 29 | 24.20.31.0 | Hegesztett acélcső olaj-, gázvezetékhez, kör keresztmetszetű, külső átmérője legfeljebb 406,4 mm |
| 30 | 24.20.33.0 | Egyéb hegesztett acélcső, kör keresztmetszetű, külső átmérője legfeljebb 406,4 mm |
| 31 | 24.20.34.0 | Hegesztett acélcső, nem kör keresztmetszetű, külső átmérője legfeljebb 406,4 mm |
| 32 | 24.20.40.0 | Csőszerelvény acélból, az öntött nélkül |
| 33 | 24.31.10.0 | Rudak, profilok és szilárd profilok ötvözetlen acélból, hidegen húzva |
| 34 | 24.31.20.0 | Rudak, profilok és szilárd profilok más ötvözött acélból, hidegen húzva |
| 35 | 24.32.10.0 | Síkhengerelt, 600 mm-nél kisebb szélességű acéltermék, hidegen hengerelve, de tovább nem megmunkálva, bevonat nélkül |
| 36 | 24.32.20.0 | Síkhengerelt, 600 mm-nél kisebb szélességű acéltermék, hidegen hengerelve, de tovább nem megmunkálva, plattírozva, lemezelve vagy bevonva |
| 37 | 24.33.11.0 | Hidegen alakított vagy hidegen összehajtott, ötvözetlen acélból készült nyitott szelvények |
| 38 | 24.33.20.0 | Profilozott (bordázott) lemez ötvözetlen acélból |
| 39 | 24.34.11.0 | Hidegen húzott huzal ötvözetlen acélból |
| 40 | 24.41.10.0 | Megmunkálatlan vagy félig feldolgozott ezüst, ezüstpor |
| 41 | ex 24.41.20.0 | Megmunkálatlan vagy félig feldolgozott arany, aranypor, a termékek és szolgáltatások adójáról szóló jogi aktus 121. cikkének értelmében vett befektetési arany kivételével, a 43. tételre is figyelemmel |
| 42 | 24.41.30.0 | Megmunkálatlan vagy félig feldolgozott platina, platinapor |
| 43 | a PKWiU szimbólumtól függetlenül | Befektetési arany a termékek és szolgáltatások adójáról szóló jogi aktus 121. cikkének értelmében |
| 44 | ex 24.41.40.0 | Arannyal plattírozott nemesfém vagy ezüst, félgyártmány, tovább nem megmunkálva – kizárólag az arannyal plattírozott ezüst, félgyártmány, tovább nem megmunkálva |
| 45 | ex 24.41.50.0 | Ezüsttel plattírozott nemnemesfém; platinával plattírozott ezüst vagy arany, félgyártmány – kizárólag plattírozott arany, ezüst és platina, félgyártmány, tovább nem megmunkálva |
| 46 | 24.42.11.0 | Megmunkálatlan alumínium |
| 47 | 24.43.11.0 | Megmunkálatlan ólom |
| 48 | 24.43.12.0 | Megmunkálatlan cink |
| 49 | 24.43.13.0 | Megmunkálatlan ón |
| 50 | 24.44.12.0 | Finomítatlan réz; rézanód elektrolízises finomításhoz |
| 51 | 24.44.13.0 | Finomított réz és rézötvözet, megmunkálatlan; réz mesterötvözet |
| 52 | 24.44.21.0 | Por és pehely rézből és ötvözeteiből |
| 53 | 24.44.22.0 | Lapos rúd, szelvény és huzalrúd rézből és ötvözeteiből |
| 54 | 24.44.23.0 | Huzal rézből és ötvözeteiből |
| 55 | 24.45.11.0 | Megmunkálatlan nikkel |
| 56 | ex 24.45.30.0 | Egyéb nemvasfém és ebből készült termék; cermet; fémet vagy fémvegyületet tartalmazó hamu és maradvány – kizárólag nem nemesfémhulladék és -maradvány |
| 57 | ex 25.11.23.0 | Egyéb szerkezet, szerkezetrész (állvány, konzol, oszlop, hasonló alátámasztó szerkezet) vasból, acélból vagy alumíniumból – kizárólag acélból |
| 58 | ex 25.93.13.0 | Fémszövet, fémrács, háló, sodronyfonat vas-, acél- vagy rézhuzalból; terpesztett vas-, acél- vagy réztermék – kizárólag acélból |
| 59 | ex 26.11.30.0 | Elektronikus integrált áramkör – kizárólag processzor |
| 60 | 26.20.1 | Számítógép és egyéb automatikus adatfeldolgozó gép, valamint azok alkatrészei és tartozékai |
| 61 | ex 26.20.21.0 | Memóriaegységek – kizárólag merevlemezek (HDD) |
| 62 | ex 26.20.22.0 | Szilárdtest alapú adattároló eszközök – kizárólag SSD |
| 63 | ex 26.30.22.0 | Mobiltelefon vagy más vezeték nélküli hálózat – kizárólag mobiltelefonok, ideértve az okostelefonokat is |
| 64 | 26.40.20.0 | Televízióműsor-vevő készülék rádióműsor-vevő készülékkel, vagy hang és videojel-felvevő és lejátszó berendezéssel egybeépítve is |
| 65 | ex 26.40.60.0 | Videojáték-konzol (televízió-vevőkészülékhez kapcsolható, vagy beépített képernyővel rendelkező) és egyéb játék- vagy szerencsejáték-készülék elektronikus kijelzővel – az alkatrészek és tartozékok kivételével |
| 66 | 26.70.13.0 | Digitális fényképezőgép és digitális kamera |
| 67 | 27.20.2 | Villamos akkumulátor és alkatrésze |
| 68 | 28.11.41.0 | Szikragyújtású, belső égésű motor alkatrésze (kivéve: a repülőgépmotor alkatrésze) |
| 69 | ex 28.23.22.0 | Alkatrész és tartozék irodai gépekhez – kizárólag automata adatfeldolgozó gépekhez használt tintapatron és nyomtatófej, automata adatfeldolgozó gépekhez használt toner nyomtatófejjel |
| 70 | ex 29.31.10.0 | Gyújtáskábelkötegek és járművön, repülőgépen vagy hajón használt egyéb huzalkészlet – kizárólag gyújtáskábelkötegek és járművön használt egyéb huzalkészlet |
| 71 | 29.31.21.0 | Gyújtógyertya, gyújtómágnes, mágnesdinamó; mágneses lendkerék; elosztó; gyújtótekercs |
| 72 | 29.31.22.0 | Indítómotor és kettős funkciójú indítógenerátor; belső égetésű motorokhoz való egyéb generátorok és berendezés |
| 73 | 29.31.23.0 | Villamos járművilágító és jelzőkészülék, ablaktörlő, jégmentesítő és riasztókészülék gépjárművekhez |
| 74 | 29.31.30.0 | Alkatrész egyéb gépjárműjármű-villamossági készülékhez |
| 75 | 29.32.20.0 | Biztonsági öv, légzsák és karosszériaalkatrész és karosszériatartozék |
| 76 | 29.32.30.0 | M. n. s. gépjármű-alkatrészek, a motorkerékpárokhoz valók kivételével |
| 77 | 30.91.20.0 | Alkatrész motorkerékpárhoz, oldalkocsihoz |
| 78 | ex 32.12.13.0 | Ékszer és részei, valamint más ékszer és részei, nemesfémből vagy nemesfémmel plattírozott fémből – kizárólag ékszer és más arany-, ezüst- és platinaékszer részei, azaz megmunkálatlan vagy befejezetlen ékszerek és ékszerek különálló részei, ideértve a nemesfémmel bevontakat vagy plattírozottakat |
| 79 | 38.11.49.0 | Használt járművek, számítógépek, televíziók és selejtezésre szolgáló egyéb eszközök |
| 80 | 38.11.51.0 | Üveghulladék |
| 81 | 38.11.52.0 | Papír és kartonpapír-hulladék |
| 82 | 38.11.54.0 | Egyéb gumihulladék |
| 83 | 38.11.55.0 | Műanyaghulladék |
| 84 | 38.11.58.0 | Fémtartalmú hulladék, a veszélyes hulladék kivételével |
| 85 | 38.12.26.0 | Veszélyes fémhulladék |
| 86 | 38.12.27 | Hulladék és hibás elemek és akkumulátorok; kimerült galvánelem, elem és elektromos akkumulátor |
| 87 | 38.32.2 | Másodlagos fém nyersanyagok |
| 88 | 38.32.31.0 | Másodlagos üveg nyersanyagok |
| 89 | 38.32.32.0 | Másodlagos papír és kartonpapír nyersanyagok |
| 90 | 38.32.33.0 | Másodlagos műanyag nyersanyagok |
| 91 | 38.32.34.0 | Másodlagos gumi nyersanyagok |
| 92 | | Motorbenzin, dízelolaj, fűtőgáz – a jövedéki adóról szóló rendelkezések értelmében |
| 93 | | Fűtőolaj és kenőolaj – a jövedéki adóról szóló rendelkezések értelmében |
| 94 | ex 58.29.11.0 | Operációs rendszerhez való szoftvercsomagok – kizárólag SSD |
| 95 | ex 58.29.29.0 | Egyéb szoftvercsomagok – kizárólag SSD-k |
| 96 | ex 59.11.23.0 | Egyéb videó és videofelvétel lemezen, mágnesszalagon és hasonló médiumon – kizárólag SSD |
| 97 | a PKWiU szimbólumtól függetlenül | Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelmi rendszeréről szóló, 2015. június 12-i törvény (A 2021. évi Hivatalos Lap 332. tétele) szerinti ÜHG-kibocsátásiegység-átadási szolgáltatások |
| 98 | 41.00.3 | Lakóépület építése (új épületek építése, meglévő épületek átépítése vagy felújítása) |
| 99 | 41.00.4 | Nem lakóépület építése (új épületek építése, meglévő épületek átépítése vagy felújítása) |
| 100 | 42.11.20.0 | Autópályák, utak, utcák és egyéb jármű- és gyalogos útvonal, valamint kifutópályák építését magában foglaló általános építési munkák |
| 101 | 42.12.20.0 | Vasutak és földalatti vasutak építését magában foglaló általános építési munkák |
| 102 | 42.13.20.0 | Hidak és alagutak építését magában foglaló általános építési munkák |
| 103 | 42.21.21.0 | Szállítóvezetékek építését magában foglaló általános építési munkák |
| 104 | 42.21.22.0 | Elosztó hálózatok építését magában foglaló általános építési munkák, ideértve a kapcsolódó munkákat is |
| 105 | 42.21.23.0 | Öntözőrendszerek (szennyvízcsatornák), busz- és vízvezetékek, víztisztító és szennyvízkezelő létesítmények, valamint a szivattyútelepek építését magában foglaló általános építési munkák |
| 106 | 42.21.24.0 | Kutak és vízkivételi források fúrását, valamint szeptikus tartályok telepítését magában foglaló munkák |
| 107 | 42.22.21.0 | Távközlési és energiaátviteli vezetékek építését magában foglaló általános építési munkák |
| 108 | 42.22.22.0 | Távközlési és energiaelosztási vezetékek építését magában foglaló általános építési munkák |
| 109 | 42.22.23.0 | Erőművek építését magában foglaló általános építési munkák |
| 110 | 42.91.20.0 | Dokkok, kikötők, gátak, zsilipek és kapcsolódó hidromechanikai létesítmények építését magában foglaló általános építési munkák |
| 111 | 42.99.21.0 | Termelő- és bányászati létesítmények építését magában foglaló általános építési munkák |
| 112 | 42.99.22.0 | Stadionok és sportpályák magában foglaló általános építési munkák |
| 113 | 42.99.29.0 | Egyéb építmény építését magában foglaló m. n. s. általános építési munkák |
| 114 | 43.11.10.0 | Épületek lebontását magában foglaló munkák |
| 115 | 43.12.11.0 | Építési terület előkészítését magában foglaló munkálatok, a földmunkák kivételével |
| 116 | 43.12.12.0 | Földmunkák: ásás, árokásás és földmozgató munkálatok |
| 117 | 43.13.10.0 | Kitermelési vagy geológiai-műszaki fúrást magában foglaló munkák |
| 118 | 43.21.10.1 | Elektromos biztonsági berendezések kiépítését magában foglaló munkák |
| 119 | 43.21.10.2 | Egyéb elektromos berendezések kiépítését magában foglaló munkák |
| 120 | 43.22.11.0 | Vízvezeték-szerelési és szennyvízelvezető munkák ellátását magában foglaló munkák |
| 121 | 43.22.12.0 | Fűtő-, szellőző- és légkondicionáló rendszerek kiépítését magában foglaló munkák |
| 122 | 43.22.20.0 | Gázlétesítmények építését magában foglaló munkák |
| 123 | 43.29.11.0 | Szigetelés |
| 124 | 43.29.12.0 | Kerítésállítás |
| 125 | 43.29.19.0 | M. n. s. egyéb épületgépészeti szerelés |
| 126 | 43.31.10.0 | Vakolás |
| 127 | 43.32.10.0 | Épületasztalos-ipari üzembe helyezési munkák |
| 128 | 43.33.10.0 | Padlóburkolást és falazást magában foglaló munkák |
| 129 | 43.33.21.0 | Mozaikdíszítés, márvány, gránit vagy palamunka padlón vagy falon |
| 130 | 43.33.29.0 | Egyéb m.n.s. padló- és falburkolás (beleértve a tapétázást is) |
| 131 | 43.34.10.0 | Festés |
| 132 | 43.34.20.0 | Üvegezés |
| 133 | 43.39.11.0 | Dekorálást magában foglaló munkák |
| 134 | 43.39.19.0 | Máshová nem sorolt egyéb befejező építések elvégzését magában foglaló munka |
| 135 | 43.91.11.0 | Tetőszerkezetek építését magában foglaló munka |
| 136 | 43.91.19.0 | Egyéb tetőfedést magában foglaló munka |
| 137 | 43.99.10.0 | Nedvességelzáró és vízálló szigetelést magában foglaló munka |
| 138 | 43.99.20.0 | Állványozást (összerakás és szétszedés) magában foglaló munka |
| 139 | 43.99.30.0 | Alapzatok építését magában foglaló munka, ideértve a cölöpverést is |
| 140 | 43.99.40.0 | Betonozás |
| 141 | 43.99.50.0 | Acélszerkezetek felállítását magában foglaló munka |
| 142 | 43.99.60.0 | Tégla- és kőszerkezetek felállítását magában foglaló munka |
| 143 | 43.99.70.0 | Előre gyártott építmények összeszerelését és felállítását magában foglaló munka |
| 144 | 43.99.90.0 | M. n. s. más szakmunkás tevékenységet magában foglaló munka |
| 145 | 45.31.1 | Gépjárműalkatrész-kereskedelem, a motorkerékpárok kivételével |
| 146 | 45.32.1 | Gépjárműalkatrészek kiskereskedelme szaküzletben, a motorkerékpárok kivételével |
| 147 | 45.32.2 | Gépjárműalkatrészek egyéb kiskereskedelme, a motorkerékpárok kivételével |
| 148 | ex 45.40.10.0 | Motorkerékpár, -alkatrész és -tartozék nagykereskedelme – kizárólag motorkerékpár-alkatrészek és -tartozékok értékesítése |
| 149 | ex 45.40.20.0 | Motorkerékpár, -alkatrész és -tartozék kereskedelme szaküzletben – kizárólag motorkerékpár-alkatrészek és -tartozékok értékesítése |
| 150 | ex 45.40.30.0 | Motorkerékpár, -alkatrész és -tartozék egyéb kiskereskedelme – kizárólag motorkerékpár-alkatrészek és -tartozékok kiskereskedelmi értékesítése |

Tétel

PKWiU 2015

A termék (termékcsoport)/a szolgáltatás (szolgáltatáscsoport) megnevezése

1

05.10.10.0

Feketekőszén

2

05.20.10.0

Barnaszén (lignit)

3

ex 10.4

Állati és növényi zsírok és olajak – kizárólag a repceolaj

4

19.10.10.0

Szénből, lignitből vagy tőzegből készült koksz és félkoksz; retortaszén

5

19.20.11.0

Brikett, tojásbrikett és kőszénből előállított hasonló szilárd tüzelőanyagok

6

19.20.12.0

Barnaszén- és lignitbrikett, barnaszénből és lignitből gyártott hasonló szilárd tüzelőanyagok

7

ex 20.59.12.0

Emulziók felületi szenzibilizációhoz fényképészeti célra; máshová nem sorolható (m. n. s.) vegyi készítmények fényképészeti célra– kizárólag automatikus adatfeldolgozáshoz használt nyomtatófej nélküli tonerek nyomtatóhoz

8

ex 20.59.30.0

Írógéptinta, tus és egyéb tinta – kizárólag automatikus adatfeldolgozáshoz használt nyomtatófej nélküli tintapatronok nyomtatóhoz

9

ex 22.21.30.0

Műanyagból készült lap, lemez, film, fólia és szalag, amely nem porózus, és nem erősített, nem laminált, nem alátámasztott vagy más anyagokkal hasonlóan nem kombinált – kizárólag nyújtható fólia

10

24.10.12.0

Ferroötvözet

11

24.10.14.0

Nyersvas és tükörnyersvas vagy acél, granulátum vagy por alakban

12

24.10.31.0

Síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű ötvözetlen acélból készült termék, melegen hengerelve

13

24.10.32.0

Síkhengerelt, 600 mm-nél kisebb szélességű ötvözetlen acélból készült termék, melegen hengerelve

14

24.10.35.0

Síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű termék más ötvözött acélból, melegen hengerelve, kivéve szilícium-elektroacél termék

15

24.10.36.0

Síkhengerelt, 600 mm-nél kisebb szélességű termék más ötvözött acélból, melegen hengerelve, kivéve szilícium-elektroacél termék

16

24.10.41.0

Síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű ötvözetlen acélból készült termék, hidegen hengerelve

17

24.10.43.0

Síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű termék más ötvözött acélból, hidegen hengerelve, kivéve szilícium-elektroacél termék

18

24.10.51.0

Síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű termék ötvözetlen acélból, plattírozva, lemezelve vagy bevonva

19

24.10.52.0

Síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű termék nem rozsdamentes ötvözött acélból, plattírozva, lemezelve vagy bevonva

20

24.10.61.0

Melegen hengerelt rúd, hengerhuzal szabálytalanul felgöngyölt tekercsben ötvözetlen acélból

21

24.10.62.0

Melegen hengerelt, kovácsolt, melegen húzott, extrudált egyéb rúd acélból, további megmunkálás nélkül, de a hengerlést követő csavarással is

22

24.10.65.0

Melegen hengerelt rúd, hengerhuzal nem rozsdamentes ötvözött acélból, szabálytalanul felgöngyölt tekercsben

23

24.10.66.0

Melegen hengerelt, melegen kovácsolt, húzott, extrudált egyéb rúd ötvözött acélból, további megmunkálás nélkül, de a hengerlést követő csavarással is

24

24.10.71.0

Melegen hengerelt, húzott, extrudált nyitott szelvény ötvözetlen acélból, további megmunkálás nélkül

25

24.10.73.0

Melegen hengerelt, húzott, extrudált nyitott szelvény nem rozsdamentes ötvözött acélból, további megmunkálás nélkül

26

24.20.11.0

Olaj-, gázvezeték varratmentes acélcsöve

27

24.20.12.0

Olaj-, gázkitermelés fúrásának varratmentes acél fúró-, vezeték- és béléscsöve

28

24.20.13.0

Egyéb kör keresztmetszetű, varratmentes acélcső

29

24.20.31.0

Hegesztett acélcső olaj-, gázvezetékhez, kör keresztmetszetű, külső átmérője legfeljebb 406,4 mm

30

24.20.33.0

Egyéb hegesztett acélcső, kör keresztmetszetű, külső átmérője legfeljebb 406,4 mm

31

24.20.34.0

Hegesztett acélcső, nem kör keresztmetszetű, külső átmérője legfeljebb 406,4 mm

32

24.20.40.0

Csőszerelvény acélból, az öntött nélkül

33

24.31.10.0

Rudak, profilok és szilárd profilok ötvözetlen acélból, hidegen húzva

34

24.31.20.0

Rudak, profilok és szilárd profilok más ötvözött acélból, hidegen húzva

35

24.32.10.0

Síkhengerelt, 600 mm-nél kisebb szélességű acéltermék, hidegen hengerelve, de tovább nem megmunkálva, bevonat nélkül

36

24.32.20.0

Síkhengerelt, 600 mm-nél kisebb szélességű acéltermék, hidegen hengerelve, de tovább nem megmunkálva, plattírozva, lemezelve vagy bevonva

37

24.33.11.0

Hidegen alakított vagy hidegen összehajtott, ötvözetlen acélból készült nyitott szelvények

38

24.33.20.0

Profilozott (bordázott) lemez ötvözetlen acélból

39

24.34.11.0

Hidegen húzott huzal ötvözetlen acélból

40

24.41.10.0

Megmunkálatlan vagy félig feldolgozott ezüst, ezüstpor

41

ex 24.41.20.0

Megmunkálatlan vagy félig feldolgozott arany, aranypor, a termékek és szolgáltatások adójáról szóló jogi aktus 121. cikkének értelmében vett befektetési arany kivételével, a 43. tételre is figyelemmel

42

24.41.30.0

Megmunkálatlan vagy félig feldolgozott platina, platinapor

43

a PKWiU szimbólumtól függetlenül

Befektetési arany a termékek és szolgáltatások adójáról szóló jogi aktus 121. cikkének értelmében

44

ex 24.41.40.0

Arannyal plattírozott nemesfém vagy ezüst, félgyártmány, tovább nem megmunkálva – kizárólag az arannyal plattírozott ezüst, félgyártmány, tovább nem megmunkálva

45

ex 24.41.50.0

Ezüsttel plattírozott nemnemesfém; platinával plattírozott ezüst vagy arany, félgyártmány – kizárólag plattírozott arany, ezüst és platina, félgyártmány, tovább nem megmunkálva

46

24.42.11.0

Megmunkálatlan alumínium

47

24.43.11.0

Megmunkálatlan ólom

48

24.43.12.0

Megmunkálatlan cink

49

24.43.13.0

Megmunkálatlan ón

50

24.44.12.0

Finomítatlan réz; rézanód elektrolízises finomításhoz

51

24.44.13.0

Finomított réz és rézötvözet, megmunkálatlan; réz mesterötvözet

52

24.44.21.0

Por és pehely rézből és ötvözeteiből

53

24.44.22.0

Lapos rúd, szelvény és huzalrúd rézből és ötvözeteiből

54

24.44.23.0

Huzal rézből és ötvözeteiből

55

24.45.11.0

Megmunkálatlan nikkel

56

ex 24.45.30.0

Egyéb nemvasfém és ebből készült termék; cermet; fémet vagy fémvegyületet tartalmazó hamu és maradvány – kizárólag nem nemesfémhulladék és -maradvány

57

ex 25.11.23.0

Egyéb szerkezet, szerkezetrész (állvány, konzol, oszlop, hasonló alátámasztó szerkezet) vasból, acélból vagy alumíniumból – kizárólag acélból

58

ex 25.93.13.0

Fémszövet, fémrács, háló, sodronyfonat vas-, acél- vagy rézhuzalból; terpesztett vas-, acél- vagy réztermék – kizárólag acélból

59

ex 26.11.30.0

Elektronikus integrált áramkör – kizárólag processzor

60

26.20.1

Számítógép és egyéb automatikus adatfeldolgozó gép, valamint azok alkatrészei és tartozékai

61

ex 26.20.21.0

Memóriaegységek – kizárólag merevlemezek (HDD)

62

ex 26.20.22.0

Szilárdtest alapú adattároló eszközök – kizárólag SSD

63

ex 26.30.22.0

Mobiltelefon vagy más vezeték nélküli hálózat – kizárólag mobiltelefonok, ideértve az okostelefonokat is

64

26.40.20.0

Televízióműsor-vevő készülék rádióműsor-vevő készülékkel, vagy hang és videojel-felvevő és lejátszó berendezéssel egybeépítve is

65

ex 26.40.60.0

Videojáték-konzol (televízió-vevőkészülékhez kapcsolható, vagy beépített képernyővel rendelkező) és egyéb játék- vagy szerencsejáték-készülék elektronikus kijelzővel – az alkatrészek és tartozékok kivételével

66

26.70.13.0

Digitális fényképezőgép és digitális kamera

67

27.20.2

Villamos akkumulátor és alkatrésze

68

28.11.41.0

Szikragyújtású, belső égésű motor alkatrésze (kivéve: a repülőgépmotor alkatrésze)

69

ex 28.23.22.0

Alkatrész és tartozék irodai gépekhez – kizárólag automata adatfeldolgozó gépekhez használt tintapatron és nyomtatófej, automata adatfeldolgozó gépekhez használt toner nyomtatófejjel

70

ex 29.31.10.0

Gyújtáskábelkötegek és járművön, repülőgépen vagy hajón használt egyéb huzalkészlet – kizárólag gyújtáskábelkötegek és járművön használt egyéb huzalkészlet

71

29.31.21.0

Gyújtógyertya, gyújtómágnes, mágnesdinamó; mágneses lendkerék; elosztó; gyújtótekercs

72

29.31.22.0

Indítómotor és kettős funkciójú indítógenerátor; belső égetésű motorokhoz való egyéb generátorok és berendezés

73

29.31.23.0

Villamos járművilágító és jelzőkészülék, ablaktörlő, jégmentesítő és riasztókészülék gépjárművekhez

74

29.31.30.0

Alkatrész egyéb gépjárműjármű-villamossági készülékhez

75

29.32.20.0

Biztonsági öv, légzsák és karosszériaalkatrész és karosszériatartozék

76

29.32.30.0

M. n. s. gépjármű-alkatrészek, a motorkerékpárokhoz valók kivételével

77

30.91.20.0

Alkatrész motorkerékpárhoz, oldalkocsihoz

78

ex 32.12.13.0

Ékszer és részei, valamint más ékszer és részei, nemesfémből vagy nemesfémmel plattírozott fémből – kizárólag ékszer és más arany-, ezüst- és platinaékszer részei, azaz megmunkálatlan vagy befejezetlen ékszerek és ékszerek különálló részei, ideértve a nemesfémmel bevontakat vagy plattírozottakat

79

38.11.49.0

Használt járművek, számítógépek, televíziók és selejtezésre szolgáló egyéb eszközök

80

38.11.51.0

Üveghulladék

81

38.11.52.0

Papír és kartonpapír-hulladék

82

38.11.54.0

Egyéb gumihulladék

83

38.11.55.0

Műanyaghulladék

84

38.11.58.0

Fémtartalmú hulladék, a veszélyes hulladék kivételével

85

38.12.26.0

Veszélyes fémhulladék

86

38.12.27

Hulladék és hibás elemek és akkumulátorok; kimerült galvánelem, elem és elektromos akkumulátor

87

38.32.2

Másodlagos fém nyersanyagok

88

38.32.31.0

Másodlagos üveg nyersanyagok

89

38.32.32.0

Másodlagos papír és kartonpapír nyersanyagok

90

38.32.33.0

Másodlagos műanyag nyersanyagok

91

38.32.34.0

Másodlagos gumi nyersanyagok

92

Motorbenzin, dízelolaj, fűtőgáz – a jövedéki adóról szóló rendelkezések értelmében

93

Fűtőolaj és kenőolaj – a jövedéki adóról szóló rendelkezések értelmében

94

ex 58.29.11.0

Operációs rendszerhez való szoftvercsomagok – kizárólag SSD

95

ex 58.29.29.0

Egyéb szoftvercsomagok – kizárólag SSD-k

96

ex 59.11.23.0

Egyéb videó és videofelvétel lemezen, mágnesszalagon és hasonló médiumon – kizárólag SSD

97

a PKWiU szimbólumtól függetlenül

Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelmi rendszeréről szóló, 2015. június 12-i törvény (A 2021. évi Hivatalos Lap 332. tétele) szerinti ÜHG-kibocsátásiegység-átadási szolgáltatások

98

41.00.3

Lakóépület építése (új épületek építése, meglévő épületek átépítése vagy felújítása)

99

41.00.4

Nem lakóépület építése (új épületek építése, meglévő épületek átépítése vagy felújítása)

100

42.11.20.0

Autópályák, utak, utcák és egyéb jármű- és gyalogos útvonal, valamint kifutópályák építését magában foglaló általános építési munkák

101

42.12.20.0

Vasutak és földalatti vasutak építését magában foglaló általános építési munkák

102

42.13.20.0

Hidak és alagutak építését magában foglaló általános építési munkák

103

42.21.21.0

Szállítóvezetékek építését magában foglaló általános építési munkák

104

42.21.22.0

Elosztó hálózatok építését magában foglaló általános építési munkák, ideértve a kapcsolódó munkákat is

105

42.21.23.0

Öntözőrendszerek (szennyvízcsatornák), busz- és vízvezetékek, víztisztító és szennyvízkezelő létesítmények, valamint a szivattyútelepek építését magában foglaló általános építési munkák

106

42.21.24.0

Kutak és vízkivételi források fúrását, valamint szeptikus tartályok telepítését magában foglaló munkák

107

42.22.21.0

Távközlési és energiaátviteli vezetékek építését magában foglaló általános építési munkák

108

42.22.22.0

Távközlési és energiaelosztási vezetékek építését magában foglaló általános építési munkák

109

42.22.23.0

Erőművek építését magában foglaló általános építési munkák

110

42.91.20.0

Dokkok, kikötők, gátak, zsilipek és kapcsolódó hidromechanikai létesítmények építését magában foglaló általános építési munkák

111

42.99.21.0

Termelő- és bányászati létesítmények építését magában foglaló általános építési munkák

112

42.99.22.0

Stadionok és sportpályák magában foglaló általános építési munkák

113

42.99.29.0

Egyéb építmény építését magában foglaló m. n. s. általános építési munkák

114

43.11.10.0

Épületek lebontását magában foglaló munkák

115

43.12.11.0

Építési terület előkészítését magában foglaló munkálatok, a földmunkák kivételével

116

43.12.12.0

Földmunkák: ásás, árokásás és földmozgató munkálatok

117

43.13.10.0

Kitermelési vagy geológiai-műszaki fúrást magában foglaló munkák

118

43.21.10.1

Elektromos biztonsági berendezések kiépítését magában foglaló munkák

119

43.21.10.2

Egyéb elektromos berendezések kiépítését magában foglaló munkák

120

43.22.11.0

Vízvezeték-szerelési és szennyvízelvezető munkák ellátását magában foglaló munkák

121

43.22.12.0

Fűtő-, szellőző- és légkondicionáló rendszerek kiépítését magában foglaló munkák

122

43.22.20.0

Gázlétesítmények építését magában foglaló munkák

123

43.29.11.0

Szigetelés

124

43.29.12.0

Kerítésállítás

125

43.29.19.0

M. n. s. egyéb épületgépészeti szerelés

126

43.31.10.0

Vakolás

127

43.32.10.0

Épületasztalos-ipari üzembe helyezési munkák

128

43.33.10.0

Padlóburkolást és falazást magában foglaló munkák

129

43.33.21.0

Mozaikdíszítés, márvány, gránit vagy palamunka padlón vagy falon

130

43.33.29.0

Egyéb m.n.s. padló- és falburkolás (beleértve a tapétázást is)

131

43.34.10.0

Festés

132

43.34.20.0

Üvegezés

133

43.39.11.0

Dekorálást magában foglaló munkák

134

43.39.19.0

Máshová nem sorolt egyéb befejező építések elvégzését magában foglaló munka

135

43.91.11.0

Tetőszerkezetek építését magában foglaló munka

136

43.91.19.0

Egyéb tetőfedést magában foglaló munka

137

43.99.10.0

Nedvességelzáró és vízálló szigetelést magában foglaló munka

138

43.99.20.0

Állványozást (összerakás és szétszedés) magában foglaló munka

139

43.99.30.0

Alapzatok építését magában foglaló munka, ideértve a cölöpverést is

140

43.99.40.0

Betonozás

141

43.99.50.0

Acélszerkezetek felállítását magában foglaló munka

142

43.99.60.0

Tégla- és kőszerkezetek felállítását magában foglaló munka

143

43.99.70.0

Előre gyártott építmények összeszerelését és felállítását magában foglaló munka

144

43.99.90.0

M. n. s. más szakmunkás tevékenységet magában foglaló munka

145

45.31.1

Gépjárműalkatrész-kereskedelem, a motorkerékpárok kivételével

146

45.32.1

Gépjárműalkatrészek kiskereskedelme szaküzletben, a motorkerékpárok kivételével

147

45.32.2

Gépjárműalkatrészek egyéb kiskereskedelme, a motorkerékpárok kivételével

148

ex 45.40.10.0

Motorkerékpár, -alkatrész és -tartozék nagykereskedelme – kizárólag motorkerékpár-alkatrészek és -tartozékok értékesítése

149

ex 45.40.20.0

Motorkerékpár, -alkatrész és -tartozék kereskedelme szaküzletben – kizárólag motorkerékpár-alkatrészek és -tartozékok értékesítése

150

ex 45.40.30.0

Motorkerékpár, -alkatrész és -tartozék egyéb kiskereskedelme – kizárólag motorkerékpár-alkatrészek és -tartozékok kiskereskedelmi értékesítése

---

| 2022.4.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 108/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 108/60

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/560 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. március 31.)

a géntechnológiával módosított GHB614 (BCS-GHØØ2-5) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalára vonatkozó engedély 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megújításáról

(az értesítés a C(2022) 1891. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2011/354/EU bizottsági határozat (2) engedélyezte a géntechnológiával módosított GHB614 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalát. Az engedély hatálya kiterjed a géntechnológiával módosított GHB614 gyapotot tartalmazó vagy abból álló – élelmiszeren és takarmányon kívüli – olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket – a termesztésen kívül – ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más gyapotot. |
| --- | --- |

(1)

A 2011/354/EU bizottsági határozat (2) engedélyezte a géntechnológiával módosított GHB614 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalát. Az engedély hatálya kiterjed a géntechnológiával módosított GHB614 gyapotot tartalmazó vagy abból álló – élelmiszeren és takarmányon kívüli – olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket – a termesztésen kívül – ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más gyapotot.

| (2) | 2020. április 22-én az Amerikai Egyesült Államokban székhellyel rendelkező BASF Agricultural Solutions Seed US LLC nevében eljáró németországi székhelyű BASF SE az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a szóban forgó engedély megújítása iránt. |
| --- | --- |

(2)

2020. április 22-én az Amerikai Egyesült Államokban székhellyel rendelkező BASF Agricultural Solutions Seed US LLC nevében eljáró németországi székhelyű BASF SE az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a szóban forgó engedély megújítása iránt.

| (3) | 2021. július 7-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) az 1829/2003/EK rendelet (3) 11. és 23. cikkével összhangban kedvező véleményt adott ki. Ebben a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a megújítás iránti kérelem nem vetett fel olyan, új veszélyekre, az expozíció módosulására vagy tudományos bizonytalanságra vonatkozó bizonyítékokat, amelyek megváltoztatnák a Hatóság által a géntechnológiával módosított GHB614 gyapot eredeti kockázatértékelésére vonatkozóan 2009-ben kiadott következtetéseit (4). |
| --- | --- |

(3)

2021. július 7-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) az 1829/2003/EK rendelet (3) 11. és 23. cikkével összhangban kedvező véleményt adott ki. Ebben a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a megújítás iránti kérelem nem vetett fel olyan, új veszélyekre, az expozíció módosulására vagy tudományos bizonytalanságra vonatkozó bizonyítékokat, amelyek megváltoztatnák a Hatóság által a géntechnológiával módosított GHB614 gyapot eredeti kockázatértékelésére vonatkozóan 2009-ben kiadott következtetéseit (4).

| (4) | E tudományos véleményében a Hatóság figyelembe vette az illetékes nemzeti hatóságokkal az 1829/2003/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében és 18. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint folytatott konzultáció keretében a tagállamok által felvetett összes kérdést és aggályt. |
| --- | --- |

(4)

E tudományos véleményében a Hatóság figyelembe vette az illetékes nemzeti hatóságokkal az 1829/2003/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében és 18. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint folytatott konzultáció keretében a tagállamok által felvetett összes kérdést és aggályt.

| (5) | Az EFSA továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott, általános megfigyelési tervből álló, a környezeti hatásokra vonatkozó felügyeleti terv összhangban áll a termékek tervezett felhasználásával. |
| --- | --- |

(5)

Az EFSA továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott, általános megfigyelési tervből álló, a környezeti hatásokra vonatkozó felügyeleti terv összhangban áll a termékek tervezett felhasználásával.

| (6) | E következtetéseket figyelembe véve a géntechnológiával módosított GHB614 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok, valamint az abból álló vagy azt tartalmazó, nem élelmiszerként vagy takarmányként való felhasználásra szánt termékek forgalomba hozatalára vonatkozó engedélyt a termesztés kivételével meg kell újítani. |
| --- | --- |

(6)

E következtetéseket figyelembe véve a géntechnológiával módosított GHB614 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok, valamint az abból álló vagy azt tartalmazó, nem élelmiszerként vagy takarmányként való felhasználásra szánt termékek forgalomba hozatalára vonatkozó engedélyt a termesztés kivételével meg kell újítani.

| (7) | A 65/2004/EK bizottsági rendelet (5) értelmében a géntechnológiával módosított GHB614 gyapothoz annak a 2011/354/EU határozattal történő eredeti engedélyezésekor egyedi azonosítót rendeltek. Továbbra is ezt az egyedi azonosítót kell használni. |
| --- | --- |

(7)

A 65/2004/EK bizottsági rendelet (5) értelmében a géntechnológiával módosított GHB614 gyapothoz annak a 2011/354/EU határozattal történő eredeti engedélyezésekor egyedi azonosítót rendeltek. Továbbra is ezt az egyedi azonosítót kell használni.

| (8) | Az e határozat hatálya alá tartozó termékekre vonatkozóan nincs szükség különleges címkézési követelmények meghatározására azokon kívül, amelyeket az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének (2) bekezdése, valamint az 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 4. cikkének (6) bekezdése előír. Annak biztosítására azonban, hogy a géntechnológiával módosított GHB614 gyapotot tartalmazó vagy abból álló termékeket továbbra is az e határozattal megadott engedélynek megfelelően használják fel, az ilyen termékek címkézésének – az élelmiszereken és az élelmiszer-összetevőkön kívül – egyértelműen utalnia kell arra, hogy a szóban forgó termékeket nem szabad termesztésre használni. |
| --- | --- |

(8)

Az e határozat hatálya alá tartozó termékekre vonatkozóan nincs szükség különleges címkézési követelmények meghatározására azokon kívül, amelyeket az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének (2) bekezdése, valamint az 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 4. cikkének (6) bekezdése előír. Annak biztosítására azonban, hogy a géntechnológiával módosított GHB614 gyapotot tartalmazó vagy abból álló termékeket továbbra is az e határozattal megadott engedélynek megfelelően használják fel, az ilyen termékek címkézésének – az élelmiszereken és az élelmiszer-összetevőkön kívül – egyértelműen utalnia kell arra, hogy a szóban forgó termékeket nem szabad termesztésre használni.

| (9) | Az engedély jogosultjának éves jelentéseket kell benyújtania a környezeti hatásokra vonatkozó felügyeleti tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről. Ezeket az eredményeket a 2009/770/EK bizottsági határozatban (7) előírt követelményeknek megfelelően kell benyújtani. |
| --- | --- |

(9)

Az engedély jogosultjának éves jelentéseket kell benyújtania a környezeti hatásokra vonatkozó felügyeleti tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről. Ezeket az eredményeket a 2009/770/EK bizottsági határozatban (7) előírt követelményeknek megfelelően kell benyújtani.

| (10) | A Hatóság véleménye nem indokolja a géntechnológiával módosított GHB614 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalára, felhasználására és kezelésére irányuló semmilyen különleges feltétel vagy korlátozás bevezetését – beleértve a forgalomba hozatal utáni felügyeleti követelményeket is –, sem pedig az 1829/2003/EK rendelet 6. cikke (5) bekezdésének e) pontjában és 18. cikke (5) bekezdésének e) pontjában előírt, a különleges ökológiai rendszerek/környezet vagy földrajzi területek védelmét célzó különleges feltételek vagy korlátozások bevezetését. |
| --- | --- |

(10)

A Hatóság véleménye nem indokolja a géntechnológiával módosított GHB614 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalára, felhasználására és kezelésére irányuló semmilyen különleges feltétel vagy korlátozás bevezetését – beleértve a forgalomba hozatal utáni felügyeleti követelményeket is –, sem pedig az 1829/2003/EK rendelet 6. cikke (5) bekezdésének e) pontjában és 18. cikke (5) bekezdésének e) pontjában előírt, a különleges ökológiai rendszerek/környezet vagy földrajzi területek védelmét célzó különleges feltételek vagy korlátozások bevezetését.

| (11) | Az e határozat hatálya alá tartozó termékek engedélyezésével kapcsolatos minden releváns információt be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK rendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerinti közösségi nyilvántartásába. |
| --- | --- |

(11)

Az e határozat hatálya alá tartozó termékek engedélyezésével kapcsolatos minden releváns információt be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK rendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerinti közösségi nyilvántartásába.

| (12) | E határozatról a Biológiai Biztonság Kérdéseiben illetékes Információs Központon keresztül értesíteni kell a Biológiai Sokféleség Egyezmény Biológiai Biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvének részes feleit, az 1946/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 9. cikkének (1) bekezdése és 15. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerint. |
| --- | --- |

(12)

E határozatról a Biológiai Biztonság Kérdéseiben illetékes Információs Központon keresztül értesíteni kell a Biológiai Sokféleség Egyezmény Biológiai Biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvének részes feleit, az 1946/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 9. cikkének (1) bekezdése és 15. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerint.

| (13) | A Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül. Mivel e végrehajtási jogi aktus elfogadása szükségesnek bizonyult, az elnök az aktus szövegét további megvitatás céljából a fellebbviteli bizottság elé terjesztette. A fellebbviteli bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(13)

A Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül. Mivel e végrehajtási jogi aktus elfogadása szükségesnek bizonyult, az elnök az aktus szövegét további megvitatás céljából a fellebbviteli bizottság elé terjesztette. A fellebbviteli bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Géntechnológiával módosított szervezet és egyedi azonosító

A 65/2004/EK rendeletnek megfelelően az e határozat mellékletének b) pontjában meghatározott, géntechnológiával módosított GHB614 gyapot (Gossypium hirsutum) a BCS-GHØØ2-5 egyedi azonosítót kapja.

Gossypium hirsutum

2. cikk

Az engedély megújítása

A következő termékek forgalomba hozatalára vonatkozó engedély az e határozatban meghatározott feltételeknek megfelelően megújításra kerül:

| a) | géntechnológiával módosított BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők; |
| --- | --- |

a)

géntechnológiával módosított BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők;

| b) | géntechnológiával módosított BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok; |
| --- | --- |

b)

géntechnológiával módosított BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok;

| c) | géntechnológiával módosított BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó vagy abból álló termékek az a) és b) pontban említettektől eltérő felhasználásra, a termesztés kivételével. |
| --- | --- |

c)

géntechnológiával módosított BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó vagy abból álló termékek az a) és b) pontban említettektől eltérő felhasználásra, a termesztés kivételével.

3. cikk

Címkézés

(1)   Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve”: „gyapot”.

(2)   A 2. cikk a) pontjában említett termékek kivételével az 1. cikkben felsorolt, géntechnológiával módosított gyapotot tartalmazó vagy abból álló termékek címkéjén, valamint az ilyen termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.

4. cikk

Kimutatási módszer

A géntechnológiával módosított BCS-GHØØ2-5 gyapot kimutatására a melléklet d) pontjában meghatározott módszert kell alkalmazni.

5. cikk

A környezeti hatásokra vonatkozó felügyeleti terv

(1)   Az engedély jogosultja köteles gondoskodni a melléklet h) pontjában meghatározott, a környezeti hatásokra vonatkozó felügyeleti terv kidolgozásáról és végrehajtásáról.

(2)   Az engedély jogosultja a 2009/770/EK határozatban megadott mintának megfelelő éves jelentést nyújt be a Bizottsághoz a felügyeleti tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről.

6. cikk

Közösségi nyilvántartás

A mellékletben szereplő információkat be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK rendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerinti közösségi nyilvántartásába.

7. cikk

Az engedély jogosultja

Az engedély jogosultja a BASF Agricultural Solutions Seed US LLC (Egyesült Államok), amelyet az Unióban a BASF SE (Németország) képvisel.

8. cikk

Érvényesség

Ez a határozat az értesítés napjától számított 10 évig alkalmazandó.

9. cikk

Címzett

Ennek a határozatnak a BASF Agricultural Solutions Seed US LLC, 100 Park Avenue, Florham Park, New Jersey 07932, Egyesült Államok a címzettje, amelyet az Unióban a BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, D-67063 Ludwigshafen, Németország képvisel.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 31-én.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2011/354/EU határozata (2011. június 17.) a géntechnológiával módosított GHB614 gyapotot (BCS-GHØØ2-5) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (HL L 160., 2011.6.18., 90. o.).

2

(3)  Az EFSA GMO-testülete (az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete), 2021. Scientific Opinion on the assessment of genetically modified cotton GHB614 for renewal authorisation under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-RX-018) (Tudományos szakvélemény a géntechnológiával módosított GHB614 gyapotnak az arra vonatkozó engedély 1829/2003/EK rendelet szerinti megújítása céljából elvégzett értékeléséről; kérelem: EFSA-GMO-RX-018). EFSA Journal (2021); 19(7):6671, 12. o.; https://doi.org/10.2903/j.efsa.2021.6671.

3

(4)  Az EFSA GMO-testülete, 2009. Scientific Opinion of the Panel on Genetically Modified Organisms on an application (Reference EFSA-GMO-NL-2008-51) for the placing on the market of glyphosate tolerant genetically modified cotton GHB614, for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Bayer CropScience ((A géntechnológiával módosított szervezetek tudományos testületének véleménye a Bayer CropScience által a glifozáttal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított GHB614 gyapot élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő forgalomba hozatalára, behozatalára és feldolgozására vonatkozó engedély iránt az 1829/2003/EK rendelettel összhangban benyújtott kérelemről [Hiv. sz.: EFSA-GMO-NL-2008-51]). EFSA Journal (2009); 7(3):985, 24. o.; https://doi.org/10.2903/j.efsa.2009.985.

4

(5)  A Bizottság 65/2004/EK rendelete (2004. január 14.) a géntechnológiával módosított szervezetek egyedi azonosítóinak kialakítására és hozzárendelésére szolgáló rendszer létrehozásáról (HL L 10., 2004.1.16., 5. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1830/2003/EK rendelete (2003. szeptember 22.) a géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról (HL L 268., 2003.10.18., 24. o.).

6

(7)  A Bizottság 2009/770/EK határozata (2009. október 13.) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásával, illetve forgalomba hozatalra szánt termékekben vagy termékekként való felhasználásával kapcsolatos felügyeleti eredmények ismertetésére szolgáló egységes jelentéstételi formanyomtatványok létrehozásáról (HL L 275., 2009.10.21., 9. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1946/2003/EK rendelete (2003. július 15.) a géntechnológiával módosított szervezetek országhatárokon történő átviteléről (HL L 287., 2003.11.5., 1. o.).

8

---

MELLÉKLET

a)   Kérelmező és az engedély jogosultja:

| Név | : | BASF Agricultural Solutions Seeds US LLC |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | 100 Park Avenue, Florham Park, New Jersey 07932, Egyesült Államok |

Név

:

BASF Agricultural Solutions Seeds US LLC

Cím

:

100 Park Avenue, Florham Park, New Jersey 07932, Egyesült Államok

Képviselője az Európai Unióban: BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, D-67063 Ludwigshafen, Németország.

b)   A termékek megnevezése és leírása:

| 1. | géntechnológiával módosított BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők; |
| --- | --- |

1.

géntechnológiával módosított BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők;

| 2. | géntechnológiával módosított BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok; |
| --- | --- |

2.

géntechnológiával módosított BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok;

| 3. | géntechnológiával módosított BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó vagy abból álló termékek az 1. és 2. pontban említettektől eltérő felhasználásra, a termesztés kivételével. |
| --- | --- |

3.

géntechnológiával módosított BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó vagy abból álló termékek az 1. és 2. pontban említettektől eltérő felhasználásra, a termesztés kivételével.

A géntechnológiával módosított BCS-GHØØ2-5 gyapot a glifozátalapú gyomirtó szerekkel szembeni ellenállást biztosító 2 mEPSPS gént expresszálja.

c)   Címkézés:

| 1. | Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított címkézési követelmények alkalmazásában a „szervezet neve”: „gyapot”. |
| --- | --- |

1.

Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított címkézési követelmények alkalmazásában a „szervezet neve”: „gyapot”.

| 2. | A b) pont 1. alpontjában említett termékek kivételével a géntechnológiával módosított BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó vagy abból álló termékek címkéjén, valamint az ilyen termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot. |
| --- | --- |

2.

A b) pont 1. alpontjában említett termékek kivételével a géntechnológiával módosított BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó vagy abból álló termékek címkéjén, valamint az ilyen termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.

d)   Kimutatási módszer:

| 1. | Eseményspecifikus, valós idejű PCR-alapú módszer a géntechnológiával módosított BCS-GHØØ2-5 gyapot mennyiségi meghatározására. |
| --- | --- |

1.

Eseményspecifikus, valós idejű PCR-alapú módszer a géntechnológiával módosított BCS-GHØØ2-5 gyapot mennyiségi meghatározására.

| 2. | A hitelesítést az 1829/2003/EK rendelet alapján létrehozott uniós referencialaboratórium végezte; a hitelesítési jelentés az alábbi internetcímen olvasható: http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/StatusOfDossiers.aspx. |
| --- | --- |

2.

A hitelesítést az 1829/2003/EK rendelet alapján létrehozott uniós referencialaboratórium végezte; a hitelesítési jelentés az alábbi internetcímen olvasható: http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/StatusOfDossiers.aspx.

| 3. | Referenciaanyag: AOCS 1108 és 0306, amelyek az American Oil Chemists Society-n keresztül szerezhetők be a https://aocs.org/tech/crm internetcímen. |
| --- | --- |

3.

Referenciaanyag: AOCS 1108 és 0306, amelyek az American Oil Chemists Society-n keresztül szerezhetők be a https://aocs.org/tech/crm internetcímen.

e)   Egyedi azonosító:

BCS-GHØØ2-5

f)   A Biológiai Sokféleség Egyezmény Biológiai Biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvének II. melléklete szerint előírt információ:

[A Biológiai Biztonság Kérdéseiben illetékes Információs Központ, a bejegyzés azonosító száma: értesítést követően bejegyezésre kerül a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásába].

g)   A termékek forgalomba hozatalára, felhasználására vagy kezelésére vonatkozó feltételek vagy korlátozások:

Nem szükségesek.

h)   A környezeti hatásokra vonatkozó felügyeleti terv:

A 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) VII. mellékletének megfelelő, a környezeti hatások figyelemmel kísérését célzó felügyeleti terv.

[Hivatkozás: a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásában közzétett terv]

i)   Forgalomba hozatal utáni felügyeleti követelmények az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek felhasználása tekintetében:

Nem szükségesek.

Megjegyzés: idővel szükségessé válhat a vonatkozó dokumentumok internetes hivatkozásainak módosítása. Ezeket a módosításokat a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásának frissítése útján teszik közzé.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/18/EK irányelve (2001. március 12.) a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 106., 2001.4.17., 1. o.).

---

AJÁNLÁSOK

| 2022.4.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 108/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 108/66

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/561 AJÁNLÁSA

(2022. április 6.)

a glikoalkaloidok burgonyában és burgonyából származó termékekben való előfordulásának nyomon követéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncba bekerülő szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testülete (CONTAM) 2020-ban kockázatértékelést fogadott el a takarmányokban és élelmiszerekben, különösen a burgonyában és a burgonyából származó termékekben előforduló glikoalkaloidokról (1). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncba bekerülő szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testülete (CONTAM) 2020-ban kockázatértékelést fogadott el a takarmányokban és élelmiszerekben, különösen a burgonyában és a burgonyából származó termékekben előforduló glikoalkaloidokról (1).

| (2) | Embereknél a burgonya-glikoalkaloidok (α-szolanin és α-kakonin) heveny toxikus hatásai közé tartoznak az olyan gasztrointesztinális tünetek, mint a hányinger, a hányás és a hasmenés. E hatások tekintetében a CONTAM panel az akut expozíciót követő kockázatjellemzés referenciapontjaként napi 1 mg összes burgonya-glikoalkaloid/testtömegkilogramm legkisebb megfigyelhető ártalmas hatást okozó szintet (LOAEL) állapított meg. A 10-nél magasabb expozíciós tűréshatár azt jelzi, hogy nem áll fenn egészségügyi aggály. Ez az 10-es expozíciós tűréshatár figyelembe veszi a LOAEL-ről a megfigyelhető káros hatást nem okozó szintre (NOAEL) való extrapolációt (3-as faktor) és a toxikodinamikai tulajdonságok egyedi változékonyságát (3,2-es faktor). Tekintettel arra, hogy egyes expozíciós forgatókönyvekben az akut expozíciós becslések 10-nél alacsonyabb expozíciós tűréshatárt eredményeztek, ez egészségügyi aggályokat vet fel. |
| --- | --- |

(2)

Embereknél a burgonya-glikoalkaloidok (α-szolanin és α-kakonin) heveny toxikus hatásai közé tartoznak az olyan gasztrointesztinális tünetek, mint a hányinger, a hányás és a hasmenés. E hatások tekintetében a CONTAM panel az akut expozíciót követő kockázatjellemzés referenciapontjaként napi 1 mg összes burgonya-glikoalkaloid/testtömegkilogramm legkisebb megfigyelhető ártalmas hatást okozó szintet (LOAEL) állapított meg. A 10-nél magasabb expozíciós tűréshatár azt jelzi, hogy nem áll fenn egészségügyi aggály. Ez az 10-es expozíciós tűréshatár figyelembe veszi a LOAEL-ről a megfigyelhető káros hatást nem okozó szintre (NOAEL) való extrapolációt (3-as faktor) és a toxikodinamikai tulajdonságok egyedi változékonyságát (3,2-es faktor). Tekintettel arra, hogy egyes expozíciós forgatókönyvekben az akut expozíciós becslések 10-nél alacsonyabb expozíciós tűréshatárt eredményeztek, ez egészségügyi aggályokat vet fel.

| (3) | A CONTAM panel azt ajánlotta, hogy több adatot gyűjtsenek a piacon elérhető burgonyafajtákban, a nemesítési kísérletek eredményeként létrejött új burgonyafajtákban és a feldolgozott burgonyatermékekben elsőforduló glikoalkaloidokról és azok aglikonjairól, beleértve a csecsemőknek szánt élelmiszereket is. |
| --- | --- |

(3)

A CONTAM panel azt ajánlotta, hogy több adatot gyűjtsenek a piacon elérhető burgonyafajtákban, a nemesítési kísérletek eredményeként létrejött új burgonyafajtákban és a feldolgozott burgonyatermékekben elsőforduló glikoalkaloidokról és azok aglikonjairól, beleértve a csecsemőknek szánt élelmiszereket is.

| (4) | A helyes mezőgazdasági gyakorlatok, a helyes tárolási és szállítási feltételek, valamint a helyes gyártási gyakorlatok csökkenthetik a glikoalkaloidok jelenlétét a burgonyában és a feldolgozott burgonyatermékekben. Több információt kell azonban gyűjteni azokról a tényezőkről, amelyek a glikoalkaloidok viszonylag magas szintjét eredményezik a burgonyában és a feldolgozott burgonyatermékekben, hogy azonosítani lehessen a glikoalkaloidok ezen élelmiszerekben való előfordulásának elkerülése vagy csökkentése érdekében meghozandó intézkedéseket. Amennyiben lehetséges, különösen a feldolgozott burgonyatermékekben célszerű elemezni a β- és γ-szolanin és -kakonin, valamint a szolanidin aglikon bomlástermékeket is, mivel ezek a vegyületek ugyanolyan toxicitásúak, mint az α-szolanin és az α-kakonin. |
| --- | --- |

(4)

A helyes mezőgazdasági gyakorlatok, a helyes tárolási és szállítási feltételek, valamint a helyes gyártási gyakorlatok csökkenthetik a glikoalkaloidok jelenlétét a burgonyában és a feldolgozott burgonyatermékekben. Több információt kell azonban gyűjteni azokról a tényezőkről, amelyek a glikoalkaloidok viszonylag magas szintjét eredményezik a burgonyában és a feldolgozott burgonyatermékekben, hogy azonosítani lehessen a glikoalkaloidok ezen élelmiszerekben való előfordulásának elkerülése vagy csökkentése érdekében meghozandó intézkedéseket. Amennyiben lehetséges, különösen a feldolgozott burgonyatermékekben célszerű elemezni a β- és γ-szolanin és -kakonin, valamint a szolanidin aglikon bomlástermékeket is, mivel ezek a vegyületek ugyanolyan toxicitásúak, mint az α-szolanin és az α-kakonin.

| (5) | A glikoalkaloidok nyomon követése eredményeinek megbízhatónak és összehasonlíthatónak kell lenniük. Ezért helyénvaló utasításokat megadni az extrakciójukra és követelményeket meghatározni az elemzésükre vonatkozóan. Mivel a hámozatlan burgonyában magasabb a glikoalkaloidok szintje, mint a hámozott burgonyában, és szintjük a kisebb burgonyában magasabb, mint a nagyobb burgonyában, fontos, hogy az előfordulási adatok bejelentésekor tájékoztatást nyújtsanak ezekről a tényezőkről. |
| --- | --- |

(5)

A glikoalkaloidok nyomon követése eredményeinek megbízhatónak és összehasonlíthatónak kell lenniük. Ezért helyénvaló utasításokat megadni az extrakciójukra és követelményeket meghatározni az elemzésükre vonatkozóan. Mivel a hámozatlan burgonyában magasabb a glikoalkaloidok szintje, mint a hámozott burgonyában, és szintjük a kisebb burgonyában magasabb, mint a nagyobb burgonyában, fontos, hogy az előfordulási adatok bejelentésekor tájékoztatást nyújtsanak ezekről a tényezőkről.

| (6) | A glikoalkaloidok viszonylag magas szintjéhez vezető tényezők azonosításának időpontjára vonatkozó tanácsadás érdekében célszerű indikatív értéket megállapítani a burgonya esetében. Helyénvaló továbbá több információt szerezni a feldolgozásnak a glikoalkaloidok szintjére gyakorolt hatásairól. |
| --- | --- |

(6)

A glikoalkaloidok viszonylag magas szintjéhez vezető tényezők azonosításának időpontjára vonatkozó tanácsadás érdekében célszerű indikatív értéket megállapítani a burgonya esetében. Helyénvaló továbbá több információt szerezni a feldolgozásnak a glikoalkaloidok szintjére gyakorolt hatásairól.

| (7) | Ezért helyénvaló ajánlást tenni a glikoalkaloidok burgonyában és burgonyatermékekben való jelenlétének nyomon követésére, valamint a magas szintjüket eredményező tényezők azonosítására vonatkozóan, valamint több információt gyűjteni a feldolgozásnak a glikoalkaloidok szintjére gyakorolt hatásairól. |
| --- | --- |

(7)

Ezért helyénvaló ajánlást tenni a glikoalkaloidok burgonyában és burgonyatermékekben való jelenlétének nyomon követésére, valamint a magas szintjüket eredményező tényezők azonosítására vonatkozóan, valamint több információt gyűjteni a feldolgozásnak a glikoalkaloidok szintjére gyakorolt hatásairól.

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

| (1) | A tagállamoknak az élelmiszer-vállalkozók aktív bevonásával nyomon kell követniük az α-szolanin és az α-kakonin glikoalkaloidok burgonyában és burgonyatermékekben való jelenlétét. Amennyiben lehetséges, a β- és γ-szolanin és -kakonin bomlástermékeket, valamint a szolanidin aglikont is elemezni kell, különösen a feldolgozott burgonyatermékekben. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamoknak az élelmiszer-vállalkozók aktív bevonásával nyomon kell követniük az α-szolanin és az α-kakonin glikoalkaloidok burgonyában és burgonyatermékekben való jelenlétét. Amennyiben lehetséges, a β- és γ-szolanin és -kakonin bomlástermékeket, valamint a szolanidin aglikont is elemezni kell, különösen a feldolgozott burgonyatermékekben.

| (2) | Az α-kakonin enzimes lebomlásának megelőzése érdekében, különösen a (hámozatlan/hámozott) nyers burgonya elemzésekor a burgonyához 1 %-os metanolban oldott hangyasavas oldatot kell adni 1:2 (térfogat:tömeg) arányban, amikor az extrahálás és tisztítás előtt összekeverik és homogenizálják őket. Az ajánlott elemzési módszerek az ultraibolya fotodiódasoros detektálással végzett folyadékkromatográfia (LC-UV-DAD) vagy a folyadékkromatográfiával kapcsolt tömegspektrometria (LC-MS). Más elemzési módszerek is alkalmazhatók, feltéve, hogy rendelkezésre állnak arra vonatkozó bizonyítékok, hogy megbízható eredményeket adnak az egyes glikoalkaloidok tekintetében. Az egyes glikoalkaloidok meghatározására szolgáló meghatározási határnak (LOQ) lehetőleg 1 mg/kg körül kell lennie, és az értéke nem haladhatja meg az 5 mg/kg-ot. |
| --- | --- |

(2)

Az α-kakonin enzimes lebomlásának megelőzése érdekében, különösen a (hámozatlan/hámozott) nyers burgonya elemzésekor a burgonyához 1 %-os metanolban oldott hangyasavas oldatot kell adni 1:2 (térfogat:tömeg) arányban, amikor az extrahálás és tisztítás előtt összekeverik és homogenizálják őket. Az ajánlott elemzési módszerek az ultraibolya fotodiódasoros detektálással végzett folyadékkromatográfia (LC-UV-DAD) vagy a folyadékkromatográfiával kapcsolt tömegspektrometria (LC-MS). Más elemzési módszerek is alkalmazhatók, feltéve, hogy rendelkezésre állnak arra vonatkozó bizonyítékok, hogy megbízható eredményeket adnak az egyes glikoalkaloidok tekintetében. Az egyes glikoalkaloidok meghatározására szolgáló meghatározási határnak (LOQ) lehetőleg 1 mg/kg körül kell lennie, és az értéke nem haladhatja meg az 5 mg/kg-ot.

| (3) | A tagállamoknak az élelmiszer-vállalkozók aktív bevonásával vizsgálatokat kell végezniük, hogy azonosítsák azokat a tényezőket, amelyek a burgonyában és a feldolgozott burgonyatermékekben található összes α-szolaninra és α-kakoninra megállapított 100 mg/kg-os indikatív szintet meghaladó szinteket eredményeznek. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamoknak az élelmiszer-vállalkozók aktív bevonásával vizsgálatokat kell végezniük, hogy azonosítsák azokat a tényezőket, amelyek a burgonyában és a feldolgozott burgonyatermékekben található összes α-szolaninra és α-kakoninra megállapított 100 mg/kg-os indikatív szintet meghaladó szinteket eredményeznek.

| (4) | A tagállamoknak és az élelmiszer-vállalkozóknak minden év június 30-ig az EFSA rendelkezésére kell bocsátaniuk az előző évre vonatkozó adatokat, hogy azokat egyetlen adatbázisba lehessen bevezetni, összhangban az élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó standard mintaleírásról szóló EFSA-iránymutatás követelményeivel és az EFSA további egyedi jelentéstételi követelményeivel (2). A burgonya és a feldolgozott burgonyatermékek esetében fontos jelenteni a burgonya fajtáját és méretét (a burgonya átlagos tömege, különösen hámozatlan burgonya esetében), a korai burgonyát vagy a tárolásra szánt burgonyát (azaz érett és/vagy hosszabb ideig tárolt burgonyát), a mintavétel helyét (termelő, nagykereskedelem, kiskereskedelem), valamint azt, hogy a burgonyát meghámozták-e vagy sem (3). |
| --- | --- |

(4)

A tagállamoknak és az élelmiszer-vállalkozóknak minden év június 30-ig az EFSA rendelkezésére kell bocsátaniuk az előző évre vonatkozó adatokat, hogy azokat egyetlen adatbázisba lehessen bevezetni, összhangban az élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó standard mintaleírásról szóló EFSA-iránymutatás követelményeivel és az EFSA további egyedi jelentéstételi követelményeivel (2). A burgonya és a feldolgozott burgonyatermékek esetében fontos jelenteni a burgonya fajtáját és méretét (a burgonya átlagos tömege, különösen hámozatlan burgonya esetében), a korai burgonyát vagy a tárolásra szánt burgonyát (azaz érett és/vagy hosszabb ideig tárolt burgonyát), a mintavétel helyét (termelő, nagykereskedelem, kiskereskedelem), valamint azt, hogy a burgonyát meghámozták-e vagy sem (3).

Kelt Brüsszelben, 2022. április 6-án.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  EFSA CONTAM Panel (az EFSA élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testület), 2020. Scientific Opinion – Risk assessment of glycoalkaloids in feed and food, in particular in potatoes and potato-derived products (Tudományos szakvélemény – A takarmányokban és élelmiszerekben, különösen a burgonyában és a burgonyából származó termékekben előforduló glikoalkaloidok kockázatértékelése). EFSA Journal 2020;18(8):6222, 190 pp. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6222

1

(2)  https://www.efsa.europa.eu/en/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0

2

(3)  A hámozásnak a glikoalkaloid-tartalomra gyakorolt hatására vonatkozó vizsgálatokat (burgonya)hámozóval kell elvégezni.

3

---

Helyesbítések

| 2022.4.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 108/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 108/68

---

Helyesbítés az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Földközi-tengeren és a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2022. évre történő meghatározásáról szóló, 2022. január 27-i (EU) 2022/110 tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 21., 2022. január 31.
  )

A 181. oldalon, a III. melléklet f) pontjában:

a következő szövegrész:

| „f) | Vörös garnélára (Aristeus antennatus) és óriásgarnélára (Aristaeomorpha foliacea) vonatkozó halászati lehetőségek Korzikán, a Ligur-tengeren, a Tirrén-tengeren és Szardínián (GFCM 8, 9, 10 és 11 földrajzi alterületek) a fogások élőtömegtonnában megadott maximális mennyiségében kifejezve









  Faj: | Vörös garnéla

  (Aristeus antennatus) | Övezet: | GFCM 9, 10, 11
  (ARA/GF9-11) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanyolország | 0 | | |
| Franciaország | 9 | | |
| Olaszország | 250 | | |
| Unió | 259 | | |
| TAC | Nem releváns | | A fogások maximális mennyisége |

„f)

Vörös garnélára (Aristeus antennatus) és óriásgarnélára (Aristaeomorpha foliacea) vonatkozó halászati lehetőségek Korzikán, a Ligur-tengeren, a Tirrén-tengeren és Szardínián (GFCM 8, 9, 10 és 11 földrajzi alterületek) a fogások élőtömegtonnában megadott maximális mennyiségében kifejezve

Aristeus antennatus

Aristaeomorpha foliacea

Faj:

Vörös garnéla

(Aristeus antennatus)

(Aristeus antennatus)

Övezet:

GFCM 9, 10, 11

(ARA/GF9-11)

Spanyolország

0

Franciaország

9

Olaszország

250

Unió

259

TAC

Nem releváns

A fogások maximális mennyisége

| Faj: | Óriásgarnéla

  (Aristaeomorpha foliacea) | Övezet: | GFCM 8, 9, 10, 11
  (ARS/GF9-11) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spanyolország | 0 | | |
| Franciaország | 5 | | |
| Olaszország | 365 | | |
| Unió | 370 | | |
| TAC | Nem releváns | | A fogások maximális mennyisége” |

Faj:

Óriásgarnéla

(Aristaeomorpha foliacea)

(Aristaeomorpha foliacea)

Övezet:

GFCM 8, 9, 10, 11

(ARS/GF9-11)

Spanyolország

0

Franciaország

5

Olaszország

365

Unió

370

TAC

Nem releváns

A fogások maximális mennyisége”

helyesen:

| „f) | Vörös garnélára (Aristeus antennatus) és óriásgarnélára (Aristaeomorpha foliacea) vonatkozó halászati lehetőségek Korzikán, a Ligur-tengeren, a Tirrén-tengeren és Szardínián (GFCM 8, 9, 10 és 11 földrajzi alterületek) a fogások élőtömegtonnában megadott maximális mennyiségében kifejezve









  Faj: | Vörös garnéla

  (Aristeus antennatus) | Övezet: | GFCM 8, 9, 10, 11
  (ARA/GF8-11) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanyolország | 0 | | |
| Franciaország | 9 | | |
| Olaszország | 250 | | |
| Unió | 259 | | |
| TAC | Nem releváns | | A fogások maximális mennyisége |

„f)

Vörös garnélára (Aristeus antennatus) és óriásgarnélára (Aristaeomorpha foliacea) vonatkozó halászati lehetőségek Korzikán, a Ligur-tengeren, a Tirrén-tengeren és Szardínián (GFCM 8, 9, 10 és 11 földrajzi alterületek) a fogások élőtömegtonnában megadott maximális mennyiségében kifejezve

Aristeus antennatus

Aristaeomorpha foliacea

Faj:

Vörös garnéla

(Aristeus antennatus)

(Aristeus antennatus)

Övezet:

GFCM 8, 9, 10, 11

(ARA/GF8-11)

Spanyolország

0

Franciaország

9

Olaszország

250

Unió

259

TAC

Nem releváns

A fogások maximális mennyisége

| Faj: | Óriásgarnéla

  (Aristaeomorpha foliacea) | Övezet: | GFCM 8, 9, 10, 11
  (ARS/GF8-11) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spanyolország | 0 | | |
| Franciaország | 5 | | |
| Olaszország | 365 | | |
| Unió | 370 | | |
| TAC | Nem releváns | | A fogások maximális mennyisége” |

Faj:

Óriásgarnéla

(Aristaeomorpha foliacea)

(Aristaeomorpha foliacea)

Övezet:

GFCM 8, 9, 10, 11

(ARS/GF8-11)

Spanyolország

0

Franciaország

5

Olaszország

365

Unió

370

TAC

Nem releváns

A fogások maximális mennyisége”

---

| 2022.4.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 108/69 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.4.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 108/69

---

Helyesbítés a 923/2012/EU rendeletnek, a 139/2014/EU rendeletnek és az (EU) 2017/373 rendeletnek a légiforgalmi szolgáltatásra/a léginavigációs szolgálatokra, a légtérszerkezet kialakítására, az adatminőségre és a futópálya biztonságára vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 73/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2020. február 14-i (EU) 2020/469 bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 104., 2020. április 3.
  )

A 26. oldalon a III. melléklet 3. a) pontjában, az (EU) 2017/373 végrehajtási rendelet módosított III. melléklete ATM/ANS.OR.A.085 g) pontjában

a következő szövegrész:

| „g) | biztosítani az AIS.OR.505 a) pontban felsorolt információk kellő időben történő szolgáltatását a légiforgalmi tájékoztató szolgálat számára;” |
| --- | --- |

„g)

biztosítani az AIS.OR.505 a) pontban felsorolt információk kellő időben történő szolgáltatását a légiforgalmi tájékoztató szolgálat számára;”

helyesen:

| „g) | biztosítani az AIS.TR.505 a) pontban felsorolt információk kellő időben történő szolgáltatását a légiforgalmi tájékoztató szolgálat számára;”. |
| --- | --- |

„g)

biztosítani az AIS.TR.505 a) pontban felsorolt információk kellő időben történő szolgáltatását a légiforgalmi tájékoztató szolgálat számára;”.

A 109. oldalon a III. melléklet 3. b) pontjában, az (EU) 2017/373 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 1. függelékéhez tartozó „A »Típus« című 4. oszlopban említett adattípusok” táblázat hetedik sorának második oszlopában

a következő szövegrész:

„Szögérték”

helyesen:

„Lineáris érték”.

A 148. oldalon a III. melléklet 5. v) pontjában, az (EU) 2017/373 végrehajtási rendelet módosított V. mellékletének 1. függelékéhez tartozó „A METAR jelentésben foglalt numerikus elemek tartományai és felbontásai” táblázatnak „A futópálya állapota” sorában

a következő szövegrész:

| „A futópálya állapota | A futópálya jelölése: (egységek nélkül) | 01–36; 88; 99 | 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| Lerakódások a futópályán: (egységek nélkül) | 0–9 | 1 |
| A futópálya-szennyezettség kiterjedése: (egységek nélkül) | 1; 2; 5; 9 | – |
| A lerakódás vastagsága: (egységek nélkül) | 00–90; 92–99 | 1 |
| Súrlódási együttható vagy fékhatás: (egységek nélkül) | 00–95; 99 | 1” |

„A futópálya állapota

A futópálya jelölése: (egységek nélkül)

01–36; 88; 99

1

Lerakódások a futópályán: (egységek nélkül)

0–9

1

A futópálya-szennyezettség kiterjedése: (egységek nélkül)

1; 2; 5; 9

–

A lerakódás vastagsága: (egységek nélkül)

00–90; 92–99

1

Súrlódási együttható vagy fékhatás: (egységek nélkül)

00–95; 99

1”

helyesen:

| „A futópálya állapota | A futópálya jelölése: (egységek nélkül) | – | – |
| --- | --- | --- | --- |
| Lerakódások a futópályán: (egységek nélkül) | – | – |
| A futópálya-szennyezettség kiterjedése: (egységek nélkül) | – | – |
| A lerakódás vastagsága: (egységek nélkül) | – | – |
| Súrlódási együttható vagy fékhatás: (egységek nélkül) | – | –”. |

„A futópálya állapota

A futópálya jelölése: (egységek nélkül)

–

–

Lerakódások a futópályán: (egységek nélkül)

–

–

A futópálya-szennyezettség kiterjedése: (egységek nélkül)

–

–

A lerakódás vastagsága: (egységek nélkül)

–

–

Súrlódási együttható vagy fékhatás: (egységek nélkül)

–

–”.

A 180. oldalon a III. melléklet 6. pontjában, az (EU) 2017/373 végrehajtási rendelet módosított VI. melléklete B. alrésze 3. szakasza 1. fejezetének AIS.TR.330 NOTAM b) (7) pontjában

a következő szövegrész:

| „(7) | ejtőernyőzés nem ellenőrzött légtérben látvarepülési szabályok (VFR) szerint, vagy ellenőrzött légtérben bejelentett helyeken vagy veszélyes vagy tiltott légtérben;” |
| --- | --- |

„(7)

ejtőernyőzés nem ellenőrzött légtérben látvarepülési szabályok (VFR) szerint, vagy ellenőrzött légtérben bejelentett helyeken vagy veszélyes vagy tiltott légtérben;”

helyesen:

| „(7) | ejtőernyőzés nem ellenőrzött légtérben látvarepülési szabályok (VFR) szerint, illetve ellenőrzött légtérben bejelentett helyeken vagy veszélyes vagy tiltott légtérben;”. |
| --- | --- |

„(7)

ejtőernyőzés nem ellenőrzött légtérben látvarepülési szabályok (VFR) szerint, illetve ellenőrzött légtérben bejelentett helyeken vagy veszélyes vagy tiltott légtérben;”.

A 197. oldalon a III. melléklet 6. pontjában, az (EU) 2017/373 végrehajtási rendelet módosított VI. melléklete 1. függeléke 1. része GEN 3.4. pontjának címében

a következő szövegrész:

„
  GEN 3.4. Kommunikációs szolgálatok
  ”

helyesen:

„
  GEN 3.4. Kommunikációs és navigációs szolgálatok
  ”.

---