# Úřední věstník L 83/2022

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 83 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6510. března 2022 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 83

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6510. března 2022

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/400 ze dne 7. března 2022, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2021/128, kterým se stanoví čistý zůstatek pro výdaje EZZF | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/401 ze dne 8. března 2022, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem | 4 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/402 ze dne 9. března 2022 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 | 7 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/403 ze dne 3. března 2022 o osvobozeních od rozšířeného antidumpingového cla z dovozu některých součástí jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky podle nařízení Komise (ES) č. 88/97
  (oznámeno pod číslem C(2022) 1262) | 39 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/404 ze dne 3. března 2022, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/919, pokud jde o harmonizované normy pro kormidelní zařízení – kladkové systémy (
  1
  ) | 44 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/405 ze dne 3. března 2022, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/1956, pokud jde o harmonizované normy pro krycí desky a krycí pásky, svítidla, elektrická příslušenství, systémy sestavy přípojnic, jističe, elektrická měřicí, řídicí a laboratorní zařízení a odporová svařovací zařízení (
  1
  ) | 48 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/406 ze dne 3. března 2022, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/1202, pokud jde o harmonizované normy pro výdejní pistole, měrná čerpadla, výdejní pistole a dálkové čerpací jednotky, bezpečnostní spojky používané na měrných čerpadlech a výdejních pistolích, odlamovací armatury a otočné čepy používané na měrných čerpadlech a výdejních pistolích, které se používají na benzinových čerpacích stanicích (
  1
  ) | 55 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/407 ze dne 9. března 2022 o ukončení částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecké republiky | 60 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/400 ze dne 7. března 2022, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2021/128, kterým se stanoví čistý zůstatek pro výdaje EZZF

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/401 ze dne 8. března 2022, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem

4

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/402 ze dne 9. března 2022 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

7

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/403 ze dne 3. března 2022 o osvobozeních od rozšířeného antidumpingového cla z dovozu některých součástí jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky podle nařízení Komise (ES) č. 88/97
  (oznámeno pod číslem C(2022) 1262)

(oznámeno pod číslem C(2022) 1262)

39

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/404 ze dne 3. března 2022, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/919, pokud jde o harmonizované normy pro kormidelní zařízení – kladkové systémy (
  1
  )

1

44

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/405 ze dne 3. března 2022, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/1956, pokud jde o harmonizované normy pro krycí desky a krycí pásky, svítidla, elektrická příslušenství, systémy sestavy přípojnic, jističe, elektrická měřicí, řídicí a laboratorní zařízení a odporová svařovací zařízení (
  1
  )

1

48

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/406 ze dne 3. března 2022, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/1202, pokud jde o harmonizované normy pro výdejní pistole, měrná čerpadla, výdejní pistole a dálkové čerpací jednotky, bezpečnostní spojky používané na měrných čerpadlech a výdejních pistolích, odlamovací armatury a otočné čepy používané na měrných čerpadlech a výdejních pistolích, které se používají na benzinových čerpacích stanicích (
  1
  )

1

55

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/407 ze dne 9. března 2022 o ukončení částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecké republiky

60

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Komise (EU) 2021/1297 ze dne 4. srpna 2021, kterým se mění příloha XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006, pokud jde o perfluorkarboxylové kyseliny obsahující 9 až 14 atomů uhlíku v řetězci (C9-C14 PFCA), jejich soli a látky příbuzné C9-C14 PFCA ( Úř. věst. L 282, 5.8.2021 ) | 64 |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/2077 ze dne 26. listopadu 2021 o povolení L-valinu z Corynebacterium glutamicum CGMCC 7.366 jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat ( Úř. věst. L 426, 29.11.2021 ) | 65 |

Opravy

*

Oprava nařízení Komise (EU) 2021/1297 ze dne 4. srpna 2021, kterým se mění příloha XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006, pokud jde o perfluorkarboxylové kyseliny obsahující 9 až 14 atomů uhlíku v řetězci (C9-C14 PFCA), jejich soli a látky příbuzné C9-C14 PFCA ( Úř. věst. L 282, 5.8.2021 )

( Úř. věst. L 282, 5.8.2021 )

64

*

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/2077 ze dne 26. listopadu 2021 o povolení L-valinu z Corynebacterium glutamicum CGMCC 7.366 jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat ( Úř. věst. L 426, 29.11.2021 )

Corynebacterium glutamicum

( Úř. věst. L 426, 29.11.2021 )

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 10.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 83/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/400

ze dne 7. března 2022,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2021/128, kterým se stanoví čistý zůstatek pro výdaje EZZF

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (1), a zejména na čl. 16 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/128 (2) stanoví čistý zůstatek pro výdaje Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a částky uvolňované pro rozpočtové roky 2021 až 2027 pro Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) podle čl. 7 odst. 2 a článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (3). |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/128 (2) stanoví čistý zůstatek pro výdaje Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a částky uvolňované pro rozpočtové roky 2021 až 2027 pro Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) podle čl. 7 odst. 2 a článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (3).

| (2) | V souladu s čl. 16 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 má být roční strop výdajů EZZF na období 2021 až 2027 tvořen maximálními částkami dílčího stropu pro výdaje související s trhem a přímými platbami stanovenými v příloze I nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (4). |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 16 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 má být roční strop výdajů EZZF na období 2021 až 2027 tvořen maximálními částkami dílčího stropu pro výdaje související s trhem a přímými platbami stanovenými v příloze I nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (4).

| (3) | V souladu s čl. 11 odst. 6 čtvrtým pododstavcem nařízení (EU) č. 1307/2013 oznámilo několik členských států Komisi své rozhodnutí přijaté ohledně snížení částky přímých plateb podle čl. 11 odst. 1 uvedeného nařízení a odhadované prostředky získané z tohoto snížení pro kalendářní rok 2022. V souladu s čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení mají být odhadované prostředky získané z uvedeného snížení plateb k dispozici jako podpora Unie financovaná z EZFRV. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 11 odst. 6 čtvrtým pododstavcem nařízení (EU) č. 1307/2013 oznámilo několik členských států Komisi své rozhodnutí přijaté ohledně snížení částky přímých plateb podle čl. 11 odst. 1 uvedeného nařízení a odhadované prostředky získané z tohoto snížení pro kalendářní rok 2022. V souladu s čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení mají být odhadované prostředky získané z uvedeného snížení plateb k dispozici jako podpora Unie financovaná z EZFRV.

| (4) | V souladu s čl. 14 odst. 1 sedmým pododstavcem nařízení (EU) č. 1307/2013 oznámilo několik členských států Komisi své rozhodnutí uvolnit v rozpočtovém roce 2023 určitý procentní podíl svého ročního vnitrostátního stropu pro přímé platby na kalendářní rok 2022 jako dodatečnou podporu v rámci EZFRV. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s čl. 14 odst. 1 sedmým pododstavcem nařízení (EU) č. 1307/2013 oznámilo několik členských států Komisi své rozhodnutí uvolnit v rozpočtovém roce 2023 určitý procentní podíl svého ročního vnitrostátního stropu pro přímé platby na kalendářní rok 2022 jako dodatečnou podporu v rámci EZFRV.

| (5) | V souladu s čl. 14 odst. 2 sedmým pododstavcem nařízení (EU) č. 1307/2013 oznámilo několik členských států Komisi své rozhodnutí uvolnit určitý procentuální podíl podpory, která má být financována z EZFRV v rozpočtovém roce 2023, jako přímé platby na kalendářní rok 2022. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s čl. 14 odst. 2 sedmým pododstavcem nařízení (EU) č. 1307/2013 oznámilo několik členských států Komisi své rozhodnutí uvolnit určitý procentuální podíl podpory, která má být financována z EZFRV v rozpočtovém roce 2023, jako přímé platby na kalendářní rok 2022.

| (6) | Příslušné vnitrostátní stropy stanovené v přílohách II a III nařízení (EU) č. 1307/2013 byly následně upraveny nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/42 (5). |
| --- | --- |

(6)

Příslušné vnitrostátní stropy stanovené v přílohách II a III nařízení (EU) č. 1307/2013 byly následně upraveny nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/42 (5).

| (7) | V souladu s čl. 2 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) 2020/2093 musí být v návaznosti na převody mezi EZFRV a přímými platbami uzpůsoben v rámci technické úpravy stanovené v článku 4 uvedeného nařízení dílčí strop pro výdaje související s trhem a přímé platby víceletého finančního rámce stanovený v příloze I uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(7)

V souladu s čl. 2 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) 2020/2093 musí být v návaznosti na převody mezi EZFRV a přímými platbami uzpůsoben v rámci technické úpravy stanovené v článku 4 uvedeného nařízení dílčí strop pro výdaje související s trhem a přímé platby víceletého finančního rámce stanovený v příloze I uvedeného nařízení.

| (8) | Čistý zůstatek pro výdaje EZZF stanovený prováděcím nařízení (EU) 2021/128 je proto nezbytné upravit. V zájmu přehlednosti by měly být rovněž zveřejněny částky, které jsou k dispozici pro EZFRV. |
| --- | --- |

(8)

Čistý zůstatek pro výdaje EZZF stanovený prováděcím nařízení (EU) 2021/128 je proto nezbytné upravit. V zájmu přehlednosti by měly být rovněž zveřejněny částky, které jsou k dispozici pro EZFRV.

| (9) | Prováděcí nařízení (EU) 2021/128 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(9)

Prováděcí nařízení (EU) 2021/128 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha prováděcího nařízení (EU) 2021/128 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. března 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/128 ze dne 3. února 2021, kterým se stanoví čistý zůstatek pro výdaje EZZF (Úř. věst. L 40, 4.2.2021, p. 8).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 608).

3

(4)  Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 11).

4

(5)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/42 ze dne 8. listopadu 2021, kterým se mění přílohy II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013, pokud jde o vnitrostátní a čisté stropy pro přímé platby pro některé členské státy na kalendářní rok 2022 (Úř. věst. L 9, 14.1.2022, s. 3).

5

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

Čistý zůstatek pro výdaje EZZF

| (mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtový rok | Částky vyčleněné pro EZFRV | Částky převedené z EZFRV | Čistý zůstatek pro výdaje EZZF |
| Čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 | Čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 | Čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 |
| 2021 | 1 099,539 | 58,165 | 600,658 | 40 367,954 |
| 2022 | 1 086,292 | 57,919 | 525,400 | 40 638,189 |
| 2023 | 1 277,253 | 55,858 | 507,322 | 40 692,211 |
| 2024 | | | | 41 649,000 |
| 2025 | | | | 41 782,000 |
| 2026 | | | | 41 913,000 |
| 2027 | | | | 42 047,000 |

(mil. EUR)

Rozpočtový rok

Částky vyčleněné pro EZFRV

Částky převedené z EZFRV

Čistý zůstatek pro výdaje EZZF

Čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013

Čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013

Čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013

2021

1 099,539

58,165

600,658

40 367,954

2022

1 086,292

57,919

525,400

40 638,189

2023

1 277,253

55,858

507,322

40 692,211

2024

41 649,000

2025

41 782,000

2026

41 913,000

2027

42 047,000

---

| 10.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 83/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 83/4

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/401

ze dne 8. března 2022,

kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 ze dne 7. července 2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem a o zrušení nařízení (ES) č. 2465/96 (1), a zejména na čl. 11 písm. b) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha IV nařízení (ES) č. 1210/2003 obsahuje seznam fyzických a právnických osob, orgánů a subjektů spojených s režimem bývalého prezidenta Saddáma Husajna, na něž se vztahuje zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů a zákaz zpřístupnění finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů. |
| --- | --- |

(1)

Příloha IV nařízení (ES) č. 1210/2003 obsahuje seznam fyzických a právnických osob, orgánů a subjektů spojených s režimem bývalého prezidenta Saddáma Husajna, na něž se vztahuje zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů a zákaz zpřístupnění finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů.

| (2) | Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN dne 3. března 2022 rozhodl, že se ze seznamu osob a subjektů, jichž se má týkat zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů, odstraní sedm osob. |
| --- | --- |

(2)

Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN dne 3. března 2022 rozhodl, že se ze seznamu osob a subjektů, jichž se má týkat zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů, odstraní sedm osob.

| (3) | Příloha IV nařízení (ES) č. 1210/2003 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(3)

Příloha IV nařízení (ES) č. 1210/2003 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha IV nařízení (ES) č. 1210/2003 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. března 2022.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

generální ředitel

Generální ředitelství pro finanční stabilitu, finanční služby a unii kapitálových trhů

---

(1)  
  Úř. věst. L 169, 8.7.2003, s. 6.

1

---

PŘÍLOHA

V příloze IV nařízení (ES) č. 1210/2003 se zrušují tyto položky:

„8.   JMÉNO: Azíz Sálih Numán

DATUM A MÍSTO NAROZENÍ: 1941 nebo 1945, Násiríja

STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOST: Irák

PODKLAD REZOLUCE RB OSN 1483:

předseda oblastního velitelství strany Baas,

bývalý guvernér oblastí Karbalá a Nadžaf,

bývalý ministr zemědělství a agrární reformy (1986–1987)“

„10.   JMÉNO: Kamál Mustafá Abdalláh

TAKÉ ZNÁM JAKO: Kamál Mustafá Abdalláh Sultán Tikrítí

DATUM A MÍSTO NAROZENÍ: 1952 nebo 4. května 1955, Tikrít

STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOST: Irák

PODKLAD REZOLUCE RB OSN 1483:

tajemník Republikánské gardy,

vedl Zvláštní republikánské gardy a velel oběma sborům Republikánské gardy“

„18.   JMÉNO: Latíf Nusajjif Džasím Dulajmí

DATUM A MÍSTO NAROZENÍ: asi 1941, Rašidíja, předměstí Bagdádu

STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOST: Irák

PODKLAD REZOLUCE RB OSN 1483:

místopředseda vojenského výboru strany Baas,

ministr práce a sociálních věcí (1993–1996)“

„40.   JMÉNO: Abdal Baki Abdal Karím Abdalláh Saadún

DATUM A MÍSTO NAROZENÍ: 1947

STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOST: Irák

PODKLAD REZOLUCE RB OSN 1483:

předseda oblastního velitelství strany Baas v provincii Dijála,

zástupce velitele jižního oblasti 1998–2000,

bývalý předseda Národního shromáždění“

„41.   JMÉNO: Muhammad Zimam Abdar Razzák Saadún

DATUM A MÍSTO NAROZENÍ: 1942, oblast Suk Aššujúch, provincie Zikár

STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOST: Irák

PODKLAD REZOLUCE RB OSN 1483:

předseda oblastního velitelství strany Baas v provincii Tamím,

ministr vnitra 1995–2001“

„42.   JMÉNO: Sámir Abdal Azíz Nadžm

DATUM A MÍSTO NAROZENÍ: 1937 nebo 1938, Bagdád

STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOST: Irák

PODKLAD REZOLUCE RB OSN 1483:

předseda oblastního velitelství strany Baas ve východním Bagdádu“

„53.   JMÉNO: Qaid Husajn Aváví

STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOST: Irák

PODKLAD REZOLUCE RB OSN 1483:

předseda oblastního velitelství strany Baas v Ninive,

bývalý guvernér provincie Nadžaf asi 1998–2002“

---

| 10.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 83/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 83/7

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/402

ze dne 9. března 2022

o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Předchozí šetření a platná opatření

Předchozí šetření a platná opatření

| (1) | Na základě antidumpingového šetření uložila Rada nařízením (ES) č. 925/2009 (2) antidumpingové clo na některé hliníkové fólie pocházející z Arménie, Brazílie a Číny (dále jen „původní šetření“). V návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení prodloužila Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 17. prosince 2015 prováděcím nařízením (EU) 2015/2384 (3) opatření pro vývoz z Číny a ukončila opatření pro Brazílii (dále jen „předchozí přezkumné šetření před pozbytím platnosti“). Platnost antidumpingových opatření proti dovozu pocházejícímu z Arménie vypršela dne 7. října 2014. |
| --- | --- |

(1)

Na základě antidumpingového šetření uložila Rada nařízením (ES) č. 925/2009 (2) antidumpingové clo na některé hliníkové fólie pocházející z Arménie, Brazílie a Číny (dále jen „původní šetření“). V návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení prodloužila Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 17. prosince 2015 prováděcím nařízením (EU) 2015/2384 (3) opatření pro vývoz z Číny a ukončila opatření pro Brazílii (dále jen „předchozí přezkumné šetření před pozbytím platnosti“). Platnost antidumpingových opatření proti dovozu pocházejícímu z Arménie vypršela dne 7. října 2014.

2

3

| (2) | Na základě šetření zaměřeného proti obcházení opatření podle článku 13 základního nařízení rozšířila Komise prostřednictvím prováděcího nařízení (EU) 2017/271 (4) antidumpingové clo uložené na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky i na dovoz mírně upravených některých hliníkových fólií. |
| --- | --- |

(2)

Na základě šetření zaměřeného proti obcházení opatření podle článku 13 základního nařízení rozšířila Komise prostřednictvím prováděcího nařízení (EU) 2017/271 (4) antidumpingové clo uložené na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky i na dovoz mírně upravených některých hliníkových fólií.

4

| (3) | Prováděcím nařízením (EU) 2021/1474 (5) Komise na základě druhého šetření zaměřeného proti obcházení opatření podle článku 13 základního nařízení rozšířila antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) 2015/2384 a prováděcím nařízením (EU) 2017/271 na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých hliníkových fólií zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska, či nikoliv. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcím nařízením (EU) 2021/1474 (5) Komise na základě druhého šetření zaměřeného proti obcházení opatření podle článku 13 základního nařízení rozšířila antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) 2015/2384 a prováděcím nařízením (EU) 2017/271 na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých hliníkových fólií zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska, či nikoliv.

5

1.2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (4) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření (6) obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření (6) obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

6

| (5) | Žádost o přezkum podali dne 10. září 2020 výrobci v Unii představující přibližně 90 % celkové výroby některých hliníkových fólií v Unii (dále jen „žadatelé“). Žádost o přezkum byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(5)

Žádost o přezkum podali dne 10. září 2020 výrobci v Unii představující přibližně 90 % celkové výroby některých hliníkových fólií v Unii (dále jen „žadatelé“). Žádost o přezkum byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.

1.3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (6) | Komise poté, co po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, dne 17. prosince 2020 oznámením zveřejněném v Úředním věstníku Evropské Unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájila přezkum před pozbytím platnosti týkající se dovozu některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Komise poté, co po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, dne 17. prosince 2020 oznámením zveřejněném v Úředním věstníku Evropské Unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájila přezkum před pozbytím platnosti týkající se dovozu některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

Úředním věstníku Evropské Unie

7

1.4.   Období přezkumného šetření a posuzované období

Období přezkumného šetření a posuzované období

| (7) | Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2019 do 30. září 2020 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2017 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(7)

Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2019 do 30. září 2020 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2017 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

1.5.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (8) | V oznámení o zahájení přezkumu vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Kromě toho Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a čínské orgány, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(8)

V oznámení o zahájení přezkumu vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Kromě toho Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a čínské orgány, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je k účasti.

| (9) | Zúčastněné strany měly příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(9)

Zúčastněné strany měly příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

1.6.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (10) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(10)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.

1.6.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (11) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v Unii. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo přibližně 77 % odhadované celkové výroby obdobného výrobku v Unii a 75 % odhadovaného objemu prodeje obdobného výrobku v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Komise neobdržela žádná stanoviska. Vzorek byl tudíž považován za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(11)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku v Unii. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo přibližně 77 % odhadované celkové výroby obdobného výrobku v Unii a 75 % odhadovaného objemu prodeje obdobného výrobku v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Komise neobdržela žádná stanoviska. Vzorek byl tudíž považován za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.

1.6.2.   Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (12) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(12)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

| (13) | Jen jeden dovozce, který není ve spojení, poskytl požadované informace a souhlasil se zařazením do vzorku. Výběr vzorku proto nebyl nutný. |
| --- | --- |

(13)

Jen jeden dovozce, který není ve spojení, poskytl požadované informace a souhlasil se zařazením do vzorku. Výběr vzorku proto nebyl nutný.

1.6.3.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

| (14) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(14)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (15) | Dva vyvážející výrobci v dotčené zemi se přihlásili a poskytli požadované informace. Jeden z nich však prohlásil, že během období přezkumného šetření nevyráběl ani nevyvážel výrobek, který je předmětem přezkumu, a proto nechtěl při šetření spolupracovat. Vzhledem k nízkému počtu odpovědí Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(15)

Dva vyvážející výrobci v dotčené zemi se přihlásili a poskytli požadované informace. Jeden z nich však prohlásil, že během období přezkumného šetření nevyráběl ani nevyvážel výrobek, který je předmětem přezkumu, a proto nechtěl při šetření spolupracovat. Vzhledem k nízkému počtu odpovědí Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.

1.7.   Odpovědi na dotazník a křížové kontroly na dálku

Odpovědi na dotazník a křížové kontroly na dálku

| (16) | Komise zaslala vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“) dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v ČLR ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(16)

Komise zaslala vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“) dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v ČLR ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení.

| (17) | Při zahájení přezkumu byl dotazník zpřístupněn v dokumentaci určené zúčastněným stranám k nahlédnutí a na internetových stránkách GŘ pro obchod (8). |
| --- | --- |

(17)

Při zahájení přezkumu byl dotazník zpřístupněn v dokumentaci určené zúčastněným stranám k nahlédnutí a na internetových stránkách GŘ pro obchod (8).

8

| (18) | Vyplněné dotazníky byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku. Vyvážející výrobce, který se přihlásil během výběru vzorku, na dotazník neodpověděl. Od žádného z dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebyla obdržena žádná odpověď. Během šetření nepředložil dotazník ani se nepřihlásil žádný uživatel. Odpověď na dotazník nepřišla ani od čínské vlády. |
| --- | --- |

(18)

Vyplněné dotazníky byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku. Vyvážející výrobce, který se přihlásil během výběru vzorku, na dotazník neodpověděl. Od žádného z dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebyla obdržena žádná odpověď. Během šetření nepředložil dotazník ani se nepřihlásil žádný uživatel. Odpověď na dotazník nepřišla ani od čínské vlády.

| (19) | Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci ani čínská vláda nespolupracovali, byla zjištění týkající se dumpingu a újmy založena na dostupných údajích podle článku 18 základního nařízení. O této skutečnosti bylo informováno zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii. Žádné připomínky obdrženy nebyly. |
| --- | --- |

(19)

Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci ani čínská vláda nespolupracovali, byla zjištění týkající se dumpingu a újmy založena na dostupných údajích podle článku 18 základního nařízení. O této skutečnosti bylo informováno zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii. Žádné připomínky obdrženy nebyly.

| (20) | Komise si vyžádala všechny údaje, které považovala za nezbytné pro šetření. V souladu s oznámením o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (9) byly provedeny křížové kontroly na dálku pomocí videokonference u následujících společností: |
| --- | --- |

(20)

Komise si vyžádala všechny údaje, které považovala za nezbytné pro šetření. V souladu s oznámením o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (9) byly provedeny křížové kontroly na dálku pomocí videokonference u následujících společností:

9

Výrobci v Unii

Výrobci v Unii

| — | Alcomet AD, Shumen, Bulharsko |
| --- | --- |

—

Alcomet AD, Shumen, Bulharsko

| — | Slim Aluminium SpA, Cisterna di Latina, Itálie |
| --- | --- |

—

Slim Aluminium SpA, Cisterna di Latina, Itálie

| — | Symetal, Atény, Řecko |
| --- | --- |

—

Symetal, Atény, Řecko

2.   VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, A OBDOBNÝ VÝROBEK

VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Výrobek, který je předmětem přezkumu

Výrobek, který je předmětem přezkumu

| (21) | Výrobkem, který je předmětem přezkumu, jsou hliníkové fólie o tloušťce nejméně 0,008 mm a nejvýše 0,018 mm, nevytvrzené, válcované, ale dále již neupravené, v rolích o šířce nepřesahující 650 mm a o hmotnosti nad 10 kg a pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódu KN ex 7607 11 19 (kód TARIC 7607111910) (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“, „hliníkové fólie pro domácnost“). |
| --- | --- |

(21)

Výrobkem, který je předmětem přezkumu, jsou hliníkové fólie o tloušťce nejméně 0,008 mm a nejvýše 0,018 mm, nevytvrzené, válcované, ale dále již neupravené, v rolích o šířce nepřesahující 650 mm a o hmotnosti nad 10 kg a pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódu KN ex 7607 11 19 (kód TARIC 7607111910) (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“, „hliníkové fólie pro domácnost“).

| (22) | Výrobek, který je předmětem přezkumu, se používá jako víceúčelový krátkodobý obalový materiál v domácnostech, gastronomii, potravinářském průmyslu a maloobchodním prodeji květin. |
| --- | --- |

(22)

Výrobek, který je předmětem přezkumu, se používá jako víceúčelový krátkodobý obalový materiál v domácnostech, gastronomii, potravinářském průmyslu a maloobchodním prodeji květin.

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (23) | Jak bylo zjištěno v původním šetření, jakož i v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:






  — | výrobek, který je předmětem přezkumu, |
| --- | --- | --- |

(23)

Jak bylo zjištěno v původním šetření, jakož i v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:

—

výrobek, který je předmětem přezkumu,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu dotčené země a |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu dotčené země a

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (24) | Komise rozhodla, že tyto výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(24)

Komise rozhodla, že tyto výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   DUMPING

DUMPING

| (25) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, kdyby platné opatření pozbylo platnosti. |
| --- | --- |

(25)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, kdyby platné opatření pozbylo platnosti.

3.1.   Předběžné poznámky

Předběžné poznámky

| (26) | Během období přezkumného šetření sice dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z ČLR pokračoval, avšak objem tohoto dovozu činil pouhých 1 588 tun, což představuje 2 % podílu na trhu spotřeby v Unii. Většina tohoto vývozu se uskutečnila v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku (10), a tudíž se na něj nevztahovala ani antidumpingová ani běžná cla. Komise dospěla k závěru, že daný objem dovozu je dostatečně reprezentativní pro účely zkoumání toho, zda během období přezkumného šetření přetrvával dumping. |
| --- | --- |

(26)

Během období přezkumného šetření sice dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z ČLR pokračoval, avšak objem tohoto dovozu činil pouhých 1 588 tun, což představuje 2 % podílu na trhu spotřeby v Unii. Většina tohoto vývozu se uskutečnila v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku (10), a tudíž se na něj nevztahovala ani antidumpingová ani běžná cla. Komise dospěla k závěru, že daný objem dovozu je dostatečně reprezentativní pro účely zkoumání toho, zda během období přezkumného šetření přetrvával dumping.

10

3.2.   Postup pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

Postup pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

| (27) | Vzhledem k tomu, že v souvislosti s ČLR byly při zahájení šetření k dispozici dostatečné důkazy poukazující na existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, Komise zahájila šetření vůči vyvážejícím výrobcům z uvedené země na základě čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(27)

Vzhledem k tomu, že v souvislosti s ČLR byly při zahájení šetření k dispozici dostatečné důkazy poukazující na existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, Komise zahájila šetření vůči vyvážejícím výrobcům z uvedené země na základě čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

| (28) | Za účelem shromáždění údajů nezbytných pro případné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení proto Komise v oznámení o zahájení přezkumu vyzvala všechny výrobce v ČLR, aby poskytli informace o vstupech používaných při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Tyto informace žádný výrobce nepředložil. |
| --- | --- |

(28)

Za účelem shromáždění údajů nezbytných pro případné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení proto Komise v oznámení o zahájení přezkumu vyzvala všechny výrobce v ČLR, aby poskytli informace o vstupech používaných při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Tyto informace žádný výrobce nepředložil.

| (29) | Aby Komise získala informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními, zaslala dotazník čínské vládě. Komise navíc v bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu vyzvala všechny zúčastněné strany, aby do 37 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy v souvislosti s použitím čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Nebyla obdržena žádná podání. |
| --- | --- |

(29)

Aby Komise získala informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními, zaslala dotazník čínské vládě. Komise navíc v bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu vyzvala všechny zúčastněné strany, aby do 37 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy v souvislosti s použitím čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Nebyla obdržena žádná podání.

Úředním věstníku Evropské unie

| (30) | Od čínské vlády nebyla na dotazník obdržena žádná odpověď. Komise následně čínskou vládu informovala, že pro účely určení existence podstatných zkreslení v ČLR použije dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení. Komise informovala, že pokud budou zjištění vycházet z dostupných údajů podle článku 18, může být výsledek pro danou stranu méně příznivý, než kdyby spolupracovala. Od čínské vlády nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(30)

Od čínské vlády nebyla na dotazník obdržena žádná odpověď. Komise následně čínskou vládu informovala, že pro účely určení existence podstatných zkreslení v ČLR použije dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení. Komise informovala, že pokud budou zjištění vycházet z dostupných údajů podle článku 18, může být výsledek pro danou stranu méně příznivý, než kdyby spolupracovala. Od čínské vlády nebyly obdrženy žádné připomínky.

| (31) | V bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že s ohledem na důkazy, které jsou v dané fázi šetření k dispozici, jsou možnými reprezentativními zeměmi pro ČLR pro účely stanovení běžné hodnoty na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení Brazílie a Turecko. Komise dále uvedla, že přezkoumá další případně vhodné reprezentativní země v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení. |
| --- | --- |

(31)

V bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že s ohledem na důkazy, které jsou v dané fázi šetření k dispozici, jsou možnými reprezentativními zeměmi pro ČLR pro účely stanovení běžné hodnoty na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení Brazílie a Turecko. Komise dále uvedla, že přezkoumá další případně vhodné reprezentativní země v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení.

| (32) | Dne 29. ledna 2021 Komise vydala první poznámku ke spisu (dále jen „první poznámka“) a informovala zúčastněné strany o relevantních zdrojích, které zamýšlela použít pro zjištění běžné hodnoty. V první poznámce Komise uvedla seznam všech výrobních faktorů, jako jsou suroviny, pracovní síla a energie, používaných při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, na základě žádosti o přezkum a podání žadatelů. Na základě kritérií pro výběr nezkreslených cen nebo referenčních hodnot Komise dále v dané fázi šetření určila tři možné reprezentativní země, a to Brazílii, Ruskou federaci (dále jen „Rusko“) a Turecko. Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek. K první poznámce nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(32)

Dne 29. ledna 2021 Komise vydala první poznámku ke spisu (dále jen „první poznámka“) a informovala zúčastněné strany o relevantních zdrojích, které zamýšlela použít pro zjištění běžné hodnoty. V první poznámce Komise uvedla seznam všech výrobních faktorů, jako jsou suroviny, pracovní síla a energie, používaných při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, na základě žádosti o přezkum a podání žadatelů. Na základě kritérií pro výběr nezkreslených cen nebo referenčních hodnot Komise dále v dané fázi šetření určila tři možné reprezentativní země, a to Brazílii, Ruskou federaci (dále jen „Rusko“) a Turecko. Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek. K první poznámce nebyly obdrženy žádné připomínky.

| (33) | Dne 28. května 2021 Komise vydala druhou poznámku ke spisu (dále jen „druhá poznámka“). V této poznámce Komise stanovila seznam výrobních faktorů a informovala zúčastněné strany o relevantních zdrojích, které zamýšlela použít pro zjištění běžné hodnoty. Jako reprezentativní zemi si Komise zvolila Turecko. Vzhledem k tomu, že v žádné z možných reprezentativních zemí neexistoval vhodný reprezentativní výrobce výrobku, který je předmětem přezkumu, Komise konstatovala, že jako zdroj finančních údajů (prodejní, správní a režijní náklady a zisky) by bylo možné použít údaje společností vyrábějících výrobek ve stejné obecné kategorii jako výrobek, který je předmětem přezkumu. Komise proto zúčastněné strany informovala, že prodejní, správní a režijní náklady a zisky stanoví na základě finančních informací od pěti tureckých společností vyrábějících hliníkové výlisky. Komise konstatovala, že hliníkové výlisky jsou výrobky, jejichž technické vlastnosti se velmi podobají technickým vlastnostem výrobku, který je předmětem přezkumu, a že také mají podobné složení výchozího materiálu. Tyto výrobky jsou často vyráběny stejnými společnostmi jako výrobek, který je předmětem přezkumu, nebo v rámci stejné skupiny. Vzhledem k podobnostem mezi výrobkem, který je předmětem přezkumu, a výrobky z hliníkových výlisků, jakož i ke skutečnosti, že byli zjištěni ziskoví výrobci hliníkových výlisků, se tyto údaje považují za reprezentativní pro situaci společností vyrábějících výrobek, který je předmětem přezkumu, a tudíž vhodné pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(33)

Dne 28. května 2021 Komise vydala druhou poznámku ke spisu (dále jen „druhá poznámka“). V této poznámce Komise stanovila seznam výrobních faktorů a informovala zúčastněné strany o relevantních zdrojích, které zamýšlela použít pro zjištění běžné hodnoty. Jako reprezentativní zemi si Komise zvolila Turecko. Vzhledem k tomu, že v žádné z možných reprezentativních zemí neexistoval vhodný reprezentativní výrobce výrobku, který je předmětem přezkumu, Komise konstatovala, že jako zdroj finančních údajů (prodejní, správní a režijní náklady a zisky) by bylo možné použít údaje společností vyrábějících výrobek ve stejné obecné kategorii jako výrobek, který je předmětem přezkumu. Komise proto zúčastněné strany informovala, že prodejní, správní a režijní náklady a zisky stanoví na základě finančních informací od pěti tureckých společností vyrábějících hliníkové výlisky. Komise konstatovala, že hliníkové výlisky jsou výrobky, jejichž technické vlastnosti se velmi podobají technickým vlastnostem výrobku, který je předmětem přezkumu, a že také mají podobné složení výchozího materiálu. Tyto výrobky jsou často vyráběny stejnými společnostmi jako výrobek, který je předmětem přezkumu, nebo v rámci stejné skupiny. Vzhledem k podobnostem mezi výrobkem, který je předmětem přezkumu, a výrobky z hliníkových výlisků, jakož i ke skutečnosti, že byli zjištěni ziskoví výrobci hliníkových výlisků, se tyto údaje považují za reprezentativní pro situaci společností vyrábějících výrobek, který je předmětem přezkumu, a tudíž vhodné pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (34) | Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily, avšak neobdržela k druhé poznámce žádné připomínky. |
| --- | --- |

(34)

Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily, avšak neobdržela k druhé poznámce žádné připomínky.

3.3.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

3.3.1.   Existence podstatných zkreslení

Existence podstatných zkreslení

| (35) | V nedávných šetřeních týkajících se odvětví hliníku v ČLR (11) Komise zjistila, že existují podstatná zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(35)

V nedávných šetřeních týkajících se odvětví hliníku v ČLR (11) Komise zjistila, že existují podstatná zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení.

11

| (36) | Při těchto šetřeních Komise zjistila, že v ČLR dochází k významným vládním zásahům, což vede k narušení účinné alokace zdrojů v souladu s tržními zásadami (12). Komise zejména dospěla k závěru, že v odvětví hliníku nejenže přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení (13), ale že čínská vláda může rovněž ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení (14). Komise dále zjistila, že přítomnost státu a jeho zásahy na finančních trzích, jakož i při dodávkách surovin a vstupů mají na trh další rušivý vliv. Celkově systém plánování v ČLR vede k tomu, že zdroje jsou soustředěny spíše v odvětvích označených čínskou vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (15). Kromě toho Komise dospěla k závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení, následkem čehož vznikají zkreslení, zejména když jsou v ČLR drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků (16). Ve stejném duchu Komise zjistila zkreslení mzdových nákladů v odvětví hliníku ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení (17), jakož i zkreslení na finančních trzích ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, zejména pokud jde o přístup podnikových subjektů v ČLR ke kapitálu (18). |
| --- | --- |

(36)

Při těchto šetřeních Komise zjistila, že v ČLR dochází k významným vládním zásahům, což vede k narušení účinné alokace zdrojů v souladu s tržními zásadami (12). Komise zejména dospěla k závěru, že v odvětví hliníku nejenže přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení (13), ale že čínská vláda může rovněž ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení (14). Komise dále zjistila, že přítomnost státu a jeho zásahy na finančních trzích, jakož i při dodávkách surovin a vstupů mají na trh další rušivý vliv. Celkově systém plánování v ČLR vede k tomu, že zdroje jsou soustředěny spíše v odvětvích označených čínskou vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (15). Kromě toho Komise dospěla k závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení, následkem čehož vznikají zkreslení, zejména když jsou v ČLR drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků (16). Ve stejném duchu Komise zjistila zkreslení mzdových nákladů v odvětví hliníku ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení (17), jakož i zkreslení na finančních trzích ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, zejména pokud jde o přístup podnikových subjektů v ČLR ke kapitálu (18).

12

13

14

15

16

17

18

| (37) | Stejně jako v předchozích šetřeních týkajících se odvětví hliníku v ČLR Komise v tomto šetření prozkoumala, zda je vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoliv. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených v žádosti, jakož i v pracovním dokumentu útvarů Komise o podstatných zkresleních v hospodářství Čínské lidové republiky pro účely šetření na ochranu obchodu (19) (dále jen „zpráva“), který vychází z veřejně dostupných zdrojů. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných vládních zásahů do hospodářství ČLR obecně, ale také konkrétní situace na trhu v příslušném odvětví, včetně výrobku, který je předmětem přezkumu. Komise tyto důkazní prvky dále doplnila svým vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií relevantních pro potvrzení existence podstatných zkreslení v ČLR, jak bylo v tomto ohledu rovněž zjištěno v předchozích šetřeních. |
| --- | --- |

(37)

Stejně jako v předchozích šetřeních týkajících se odvětví hliníku v ČLR Komise v tomto šetření prozkoumala, zda je vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoliv. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených v žádosti, jakož i v pracovním dokumentu útvarů Komise o podstatných zkresleních v hospodářství Čínské lidové republiky pro účely šetření na ochranu obchodu (19) (dále jen „zpráva“), který vychází z veřejně dostupných zdrojů. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných vládních zásahů do hospodářství ČLR obecně, ale také konkrétní situace na trhu v příslušném odvětví, včetně výrobku, který je předmětem přezkumu. Komise tyto důkazní prvky dále doplnila svým vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií relevantních pro potvrzení existence podstatných zkreslení v ČLR, jak bylo v tomto ohledu rovněž zjištěno v předchozích šetřeních.

19

| (38) | Žádost v tomto případě odkazovala na zprávu, zejména na části týkající se odvětví hliníku a státních podniků, jakož i na předchozí šetření Komise navazujících výrobků (20). Žádost dále odkazovala na nezávislé studie, které dospěly k závěru, že čínský trh s hliníkem je narušen kvůli značnému subvencování, a to např. na studii OECD z roku 2019 „Měření zkreslení na mezinárodních trzích: hodnotový řetězec hliníku“ (21) a zpráva německého sdružení průmyslu neželezných kovů WVMetalle z roku 2017 (22). Tyto studie byly založeny do vyšetřovacího spisu ve fázi zahájení šetření. Žádná zúčastněná strana nevznesla ke studiím připomínky. V žádosti bylo zdůrazněno, že tyto studie dokládají významnou přítomnost státních podniků v čínském odvětví hliníku, poskytování levných surovinových vstupů výrobcům hliníku, jakož i existenci daňového režimu, který fakticky narušuje trh. Opět s odkazem na zprávu a na předchozí šetření Komise bylo v žádosti dále zdůrazněno, že čínské úřady stanovují ceny uhlí, elektřiny, zemního plynu a ropy, což zkresluje ceny energií v odvětví hliníku. Stejně tak žádost poukázala i na zkreslení mezd v odvětví hliníku. Kromě toho žádost uváděla údajná zkreslení nákladů na strojní zařízení, zejména vzhledem k tomu, že odvětví hliníku je čínskými orgány považováno za „podporované odvětví“ a jako takové je uvedeno i v katalogu pokynů čínské vlády pro úpravu průmyslové struktury, včetně jeho poslední verze z roku 2019 (23). Žádost také poukázala na zkreslení finančních nákladů vzhledem k celkovému nastavení čínského bankovního systému a vzhledem k řadě politických dokumentů – jako jsou např. národní odvětvové pětileté plány či politiky vyzývající finanční instituce k podpoře odvětví hliníku. Závěrem byla v žádosti uvedena zkreslení vyplývající z dalších vládních opatření, jako je systém úvěrů pro prodejce na vývoz, odpočet daně z příjmů na výdaje na výzkum a vývoj nebo slevy na DPH na zařízení vyrobená v tuzemsku. V této souvislosti se žádost odvolávala na subvenční šetření čínského odvětví hliníkových fólií, které v roce 2018 provedlo Ministerstvo obchodu Spojených států (24). |
| --- | --- |

(38)

Žádost v tomto případě odkazovala na zprávu, zejména na části týkající se odvětví hliníku a státních podniků, jakož i na předchozí šetření Komise navazujících výrobků (20). Žádost dále odkazovala na nezávislé studie, které dospěly k závěru, že čínský trh s hliníkem je narušen kvůli značnému subvencování, a to např. na studii OECD z roku 2019 „Měření zkreslení na mezinárodních trzích: hodnotový řetězec hliníku“ (21) a zpráva německého sdružení průmyslu neželezných kovů WVMetalle z roku 2017 (22). Tyto studie byly založeny do vyšetřovacího spisu ve fázi zahájení šetření. Žádná zúčastněná strana nevznesla ke studiím připomínky. V žádosti bylo zdůrazněno, že tyto studie dokládají významnou přítomnost státních podniků v čínském odvětví hliníku, poskytování levných surovinových vstupů výrobcům hliníku, jakož i existenci daňového režimu, který fakticky narušuje trh. Opět s odkazem na zprávu a na předchozí šetření Komise bylo v žádosti dále zdůrazněno, že čínské úřady stanovují ceny uhlí, elektřiny, zemního plynu a ropy, což zkresluje ceny energií v odvětví hliníku. Stejně tak žádost poukázala i na zkreslení mezd v odvětví hliníku. Kromě toho žádost uváděla údajná zkreslení nákladů na strojní zařízení, zejména vzhledem k tomu, že odvětví hliníku je čínskými orgány považováno za „podporované odvětví“ a jako takové je uvedeno i v katalogu pokynů čínské vlády pro úpravu průmyslové struktury, včetně jeho poslední verze z roku 2019 (23). Žádost také poukázala na zkreslení finančních nákladů vzhledem k celkovému nastavení čínského bankovního systému a vzhledem k řadě politických dokumentů – jako jsou např. národní odvětvové pětileté plány či politiky vyzývající finanční instituce k podpoře odvětví hliníku. Závěrem byla v žádosti uvedena zkreslení vyplývající z dalších vládních opatření, jako je systém úvěrů pro prodejce na vývoz, odpočet daně z příjmů na výdaje na výzkum a vývoj nebo slevy na DPH na zařízení vyrobená v tuzemsku. V této souvislosti se žádost odvolávala na subvenční šetření čínského odvětví hliníkových fólií, které v roce 2018 provedlo Ministerstvo obchodu Spojených států (24).

20

21

22

23

24

| (39) | V odvětví hliníku přetrvává významná míra vlastnictví a kontroly ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení. Mnoho největších výrobců je ve vlastnictví státu. Vzhledem k tomu, že čínští vývozci výrobku, který je předmětem přezkumu, nespolupracovali, nebylo možné určit přesný poměr výrobců v soukromém a státním vlastnictví. Šetření však potvrdilo, že v odvětví hliníku je řada velkých výrobců státními podniky, včetně společností Aluminium Corporation of China nebo Shenhuo Group Aluminium, a oba také vyrábějí výrobek, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(39)

V odvětví hliníku přetrvává významná míra vlastnictví a kontroly ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení. Mnoho největších výrobců je ve vlastnictví státu. Vzhledem k tomu, že čínští vývozci výrobku, který je předmětem přezkumu, nespolupracovali, nebylo možné určit přesný poměr výrobců v soukromém a státním vlastnictví. Šetření však potvrdilo, že v odvětví hliníku je řada velkých výrobců státními podniky, včetně společností Aluminium Corporation of China nebo Shenhuo Group Aluminium, a oba také vyrábějí výrobek, který je předmětem přezkumu.

| (40) | Pokud jde o to, že čínská vláda má možnost zasahovat do cen a nákladů prostřednictvím státní účasti ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení, podléhají státní i soukromé podniky v odvětví hliníku politickému dohledu a vedení. Komise obsáhle zdokumentovala činnosti týkající se budování strany ve svých předcházejících šetřeních odvětví hliníku, jichž se účastnila i řada výrobců, kteří rovněž vyrábějí výrobek, který je předmětem přezkumu (25). Kromě toho mnoho výrobců výrobku, který je předmětem přezkumu, na svých internetových stránkách výslovně zdůrazňuje činnosti v rámci budování strany, má členy strany ve vedení společnosti a upozorňuje na svou úzkou vazbu s Komunistickou stranou Číny. |
| --- | --- |

(40)

Pokud jde o to, že čínská vláda má možnost zasahovat do cen a nákladů prostřednictvím státní účasti ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení, podléhají státní i soukromé podniky v odvětví hliníku politickému dohledu a vedení. Komise obsáhle zdokumentovala činnosti týkající se budování strany ve svých předcházejících šetřeních odvětví hliníku, jichž se účastnila i řada výrobců, kteří rovněž vyrábějí výrobek, který je předmětem přezkumu (25). Kromě toho mnoho výrobců výrobku, který je předmětem přezkumu, na svých internetových stránkách výslovně zdůrazňuje činnosti v rámci budování strany, má členy strany ve vedení společnosti a upozorňuje na svou úzkou vazbu s Komunistickou stranou Číny.

25

| (41) | Například skupina Nanshan nedávno informovala o stranické akci, která se konala v březnu 2021, tímto způsobem: „Dne 19. března uspořádala stranická organizace přímo v podniku Nanshan Holdings březnový tematický stranický den zaměřený na hloubkové studium a praktické uplatňování myšlenky projevu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga na konferenci o studiu stranické historie a vzdělávání, a to s cílem poznat podstatu stranické historie, shromáždit síly a usilovně pracovat. Tomuto zasedání předsedali příslušní vedoucí představitelé stranické pobočky spadající přímo pod Nanshan Holdings. Tajemník pobočky ve své zprávě o stranické přednášce zdůraznil, že členové a kádry strany by měli plně uplatnit svou exemplární a vedoucí úlohu, nezapomínat na své původní ambice a mít na paměti své poslání. [...] Všichni členové a kádry strany se vyjádřili, že budou nadále studovat a prakticky uplatňovat myšlenku projevu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga na konferenci o studiu stranické historie a mobilizaci vzdělávání, že přizpůsobí myšlenky a činy požadavkům a realizaci 14. pětiletého plánu, nezapomenou na původní záměr, budou mít na paměti poslání a budou usilovně pracovat. Jděte kupředu, odvážně inovujte a naplno v podniku prosazujte příkladnou vedoucí úlohu členů strany [...]“ (26). |
| --- | --- |

(41)

Například skupina Nanshan nedávno informovala o stranické akci, která se konala v březnu 2021, tímto způsobem: „Dne 19. března uspořádala stranická organizace přímo v podniku Nanshan Holdings březnový tematický stranický den zaměřený na hloubkové studium a praktické uplatňování myšlenky projevu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga na konferenci o studiu stranické historie a vzdělávání, a to s cílem poznat podstatu stranické historie, shromáždit síly a usilovně pracovat. Tomuto zasedání předsedali příslušní vedoucí představitelé stranické pobočky spadající přímo pod Nanshan Holdings. Tajemník pobočky ve své zprávě o stranické přednášce zdůraznil, že členové a kádry strany by měli plně uplatnit svou exemplární a vedoucí úlohu, nezapomínat na své původní ambice a mít na paměti své poslání. [...] Všichni členové a kádry strany se vyjádřili, že budou nadále studovat a prakticky uplatňovat myšlenku projevu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga na konferenci o studiu stranické historie a mobilizaci vzdělávání, že přizpůsobí myšlenky a činy požadavkům a realizaci 14. pětiletého plánu, nezapomenou na původní záměr, budou mít na paměti poslání a budou usilovně pracovat. Jděte kupředu, odvážně inovujte a naplno v podniku prosazujte příkladnou vedoucí úlohu členů strany [...]“ (26).

26

| (42) | Obdobně státem vlastněná skupina Dengfeng Electricity Group na svém webu uvádí, že „odpoledne 10. listopadu [2020] se v šesté zasedací místnosti konalo školení v oblasti podnikového řízení společnosti skupiny. Zúčastnilo se jí celkem 66 osob z řad ředitelů společností skupiny a vyšších vedoucích pracovníků, různých obchodních oddělení, přímo přidružených podniků a vedoucích představitelů dílčích podniků. [...] Následně bude společnost skupiny pokračovat ve svědomitém studiu důležitého projevu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga na plenárním zasedání, pochopí myšlenku plenárního zasedání, [...] a opravdově porozumí rozhodování a nasazení ústředního výboru strany, zkoncentruje moudrost a sílu pro dosažení cílů a úkolů stanovených ve ‚14. pětiletém plánu‘ “ (27). |
| --- | --- |

(42)

Obdobně státem vlastněná skupina Dengfeng Electricity Group na svém webu uvádí, že „odpoledne 10. listopadu [2020] se v šesté zasedací místnosti konalo školení v oblasti podnikového řízení společnosti skupiny. Zúčastnilo se jí celkem 66 osob z řad ředitelů společností skupiny a vyšších vedoucích pracovníků, různých obchodních oddělení, přímo přidružených podniků a vedoucích představitelů dílčích podniků. [...] Následně bude společnost skupiny pokračovat ve svědomitém studiu důležitého projevu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga na plenárním zasedání, pochopí myšlenku plenárního zasedání, [...] a opravdově porozumí rozhodování a nasazení ústředního výboru strany, zkoncentruje moudrost a sílu pro dosažení cílů a úkolů stanovených ve ‚14. pětiletém plánu‘ “ (27).

27

| (43) | Kromě toho jsou v odvětví hliníku zavedeny politiky, jež pozitivně diskriminují domácí výrobce nebo jinak ovlivňují trh ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení. |
| --- | --- |

(43)

Kromě toho jsou v odvětví hliníku zavedeny politiky, jež pozitivně diskriminují domácí výrobce nebo jinak ovlivňují trh ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení.

| (44) | Odvětví hliníku podléhá celé řadě plánů, pokynů, směrnic a dalších politických dokumentů vydávaných na celostátní, regionální a obecní úrovni. Tyto politiky platné během období přezkumného šetření, počínaje 13. pětiletým plánem hospodářského a sociálního rozvoje (28) nebo plánem rozvoje průmyslu neželezných kovů (2016–2020) a dalšími politikami na celostátní úrovni a regionálními plány konče, např. oznámení vlády provincie Šan-tung o prováděcím plánu na urychlení vysoce kvalitního rozvoje sedmi energeticky náročných odvětví, byly obsáhle zdokumentovány v předchozím šetření Komise zaměřeném na toto odvětví (29). Obdobně Komise podrobně zdokumentovala, že odvětví hliníku těží z vládních pokynů a zásahů týkajících se hlavních surovin a vstupů, zejména energie (30). Totéž platí i pro jiná vládní opatření v tomto odvětví, která ovlivňují působení tržních sil, jako jsou například politiky související s vývozem, politiky vytváření zásob, politiky rozšiřování výrobních kapacit (31) nebo poskytování vstupů za nižší než tržní ceny (32). |
| --- | --- |

(44)

Odvětví hliníku podléhá celé řadě plánů, pokynů, směrnic a dalších politických dokumentů vydávaných na celostátní, regionální a obecní úrovni. Tyto politiky platné během období přezkumného šetření, počínaje 13. pětiletým plánem hospodářského a sociálního rozvoje (28) nebo plánem rozvoje průmyslu neželezných kovů (2016–2020) a dalšími politikami na celostátní úrovni a regionálními plány konče, např. oznámení vlády provincie Šan-tung o prováděcím plánu na urychlení vysoce kvalitního rozvoje sedmi energeticky náročných odvětví, byly obsáhle zdokumentovány v předchozím šetření Komise zaměřeném na toto odvětví (29). Obdobně Komise podrobně zdokumentovala, že odvětví hliníku těží z vládních pokynů a zásahů týkajících se hlavních surovin a vstupů, zejména energie (30). Totéž platí i pro jiná vládní opatření v tomto odvětví, která ovlivňují působení tržních sil, jako jsou například politiky související s vývozem, politiky vytváření zásob, politiky rozšiřování výrobních kapacit (31) nebo poskytování vstupů za nižší než tržní ceny (32).

28

29

30

31

32

| (45) | Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby hlavních vstupů používaných k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Tato opatření brání volnému působení tržních sil. |
| --- | --- |

(45)

Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby hlavních vstupů používaných k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Tato opatření brání volnému působení tržních sil.

| (46) | Stávající šetření neodhalilo žádný důkaz o tom, že by diskriminační uplatňování nebo nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku a vlastnictví podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení v odvětví hliníku, jak je uvedeno ve 36. bodě odůvodnění výše, neovlivňovalo výrobce výrobku, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(46)

Stávající šetření neodhalilo žádný důkaz o tom, že by diskriminační uplatňování nebo nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku a vlastnictví podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení v odvětví hliníku, jak je uvedeno ve 36. bodě odůvodnění výše, neovlivňovalo výrobce výrobku, který je předmětem přezkumu.

| (47) | Odvětví hliníku je rovněž dotčeno zkresleními mzdových nákladů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění. Toto zkreslení ovlivňuje odvětví jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, nebo hlavních vstupů), tak nepřímo (pokud má přístup ke kapitálu nebo vstupům od společností, na něž se vztahuje stejný pracovněprávní systém v ČLR). |
| --- | --- |

(47)

Odvětví hliníku je rovněž dotčeno zkresleními mzdových nákladů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění. Toto zkreslení ovlivňuje odvětví jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, nebo hlavních vstupů), tak nepřímo (pokud má přístup ke kapitálu nebo vstupům od společností, na něž se vztahuje stejný pracovněprávní systém v ČLR).

| (48) | Ve stávajícím šetření nebyl navíc předložen žádný důkaz o tom, že odvětví hliníku není ovlivňováno zásahy státu do finančního systému ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, jak je uvedeno výše v 36. bodě odůvodnění. Významné zásahy státu do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních. |
| --- | --- |

(48)

Ve stávajícím šetření nebyl navíc předložen žádný důkaz o tom, že odvětví hliníku není ovlivňováno zásahy státu do finančního systému ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, jak je uvedeno výše v 36. bodě odůvodnění. Významné zásahy státu do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních.

| (49) | A konečně Komise připomíná, že pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu, je zapotřebí řada vstupů. Když výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například: dodavatelé vstupů zaměstnávají pracovní síly, které jsou předmětem zkreslení; mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru/při alokaci kapitálu, a podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích. |
| --- | --- |

(49)

A konečně Komise připomíná, že pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu, je zapotřebí řada vstupů. Když výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například: dodavatelé vstupů zaměstnávají pracovní síly, které jsou předmětem zkreslení; mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru/při alokaci kapitálu, a podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích.

| (50) | V důsledku toho nejen není vhodné použít domácí prodejní ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech I. a II. zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že určitý vstup, který byl jako takový vyprodukován v ČLR díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále. |
| --- | --- |

(50)

V důsledku toho nejen není vhodné použít domácí prodejní ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech I. a II. zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že určitý vstup, který byl jako takový vyprodukován v ČLR díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále.

| (51) | Žádná ze zúčastněných stran neuvedla žádné důkazy ani argumenty, jež by svědčily o opaku. |
| --- | --- |

(51)

Žádná ze zúčastněných stran neuvedla žádné důkazy ani argumenty, jež by svědčily o opaku.

| (52) | Z dostupných důkazů celkově vyplývá, že ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků v něm uvedených. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že čínská vláda nespolupracovala, dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není k určení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. Komise proto přikročila k určení běžné hodnoty výpočtem výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak o tom pojednává následující oddíl. |
| --- | --- |

(52)

Z dostupných důkazů celkově vyplývá, že ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků v něm uvedených. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že čínská vláda nespolupracovala, dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není k určení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. Komise proto přikročila k určení běžné hodnoty výpočtem výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak o tom pojednává následující oddíl.

3.3.2.   Reprezentativní země

Reprezentativní země

a)   
  Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (53) | Podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení byl výběr reprezentativní země založen na následujících kritériích:






  — | úroveň hospodářského rozvoje je podobná jako v ČLR. Za tímto účelem použila Komise země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky (33) podobný jako v ČLR, |
| --- | --- | --- |

(53)

Podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení byl výběr reprezentativní země založen na následujících kritériích:

—

úroveň hospodářského rozvoje je podobná jako v ČLR. Za tímto účelem použila Komise země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky (33) podobný jako v ČLR,

33

| — | výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v dané zemi, |
| --- | --- |

—

výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v dané zemi,

| — | dostupnost odpovídajících veřejných údajů v reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

—

dostupnost odpovídajících veřejných údajů v reprezentativní zemi.

| — | Je-li možných reprezentativních zemí více, dostala případně přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany. |
| --- | --- |

—

Je-li možných reprezentativních zemí více, dostala případně přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany.

| (54) | Jak je vysvětleno ve 32. a 33. bodě odůvodnění, Komise vydala dvě poznámky ke spisu týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty: první poznámku a druhou poznámku. Ve druhé poznámce informovala Komise zúčastněné strany o tom, že v tomto případě vybrala Turecko jako vhodnou reprezentativní zemi, pokud se potvrdí existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(54)

Jak je vysvětleno ve 32. a 33. bodě odůvodnění, Komise vydala dvě poznámky ke spisu týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty: první poznámku a druhou poznámku. Ve druhé poznámce informovala Komise zúčastněné strany o tom, že v tomto případě vybrala Turecko jako vhodnou reprezentativní zemi, pokud se potvrdí existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

b)   
  Úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v ČLR a výroba výrobku, který je předmětem přezkumu

Úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v ČLR a výroba výrobku, který je předmětem přezkumu

| (55) | V první poznámce určila Komise Arménii, Brazílii, Rusko a Turecko jako země, které Světová banka považuje za země s úrovní hospodářského rozvoje obdobnou úrovni ČLR, tj. všechny byly Světovou bankou během období přezkumného šetření zařazeny do kategorie zemí s „vyššími středními příjmy“ na základě hrubého národního důchodu, přičemž je známo, že se v nich vyrábí výrobek, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(55)

V první poznámce určila Komise Arménii, Brazílii, Rusko a Turecko jako země, které Světová banka považuje za země s úrovní hospodářského rozvoje obdobnou úrovni ČLR, tj. všechny byly Světovou bankou během období přezkumného šetření zařazeny do kategorie zemí s „vyššími středními příjmy“ na základě hrubého národního důchodu, přičemž je známo, že se v nich vyrábí výrobek, který je předmětem přezkumu.

| (56) | Nebyly obdrženy žádné připomínky týkající se zemí určených v této poznámce. |
| --- | --- |

(56)

Nebyly obdrženy žádné připomínky týkající se zemí určených v této poznámce.

c)   
  Dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi

Dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi

| (57) | U čtyř zemí uvedených v 55. bodě odůvodnění výše Komise dále ověřila dostupnost veřejných finančních údajů týkajících se výrobců výrobku, který je předmětem přezkumu, v těchto zemích. |
| --- | --- |

(57)

U čtyř zemí uvedených v 55. bodě odůvodnění výše Komise dále ověřila dostupnost veřejných finančních údajů týkajících se výrobců výrobku, který je předmětem přezkumu, v těchto zemích.

| (58) | Pokud jde o Arménii, pro jediného známého výrobce nebyly k dispozici žádné veřejně dostupné finanční údaje (34). Vzhledem k tomu, že zúčastněné strany nevznesly žádné připomínky, dospěla tudíž Komise k závěru, že Arménie nemůže být pro toto šetření považována za vhodnou reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(58)

Pokud jde o Arménii, pro jediného známého výrobce nebyly k dispozici žádné veřejně dostupné finanční údaje (34). Vzhledem k tomu, že zúčastněné strany nevznesly žádné připomínky, dospěla tudíž Komise k závěru, že Arménie nemůže být pro toto šetření považována za vhodnou reprezentativní zemi.

34

| (59) | Pokud jde o Brazílii, Komise v první poznámce určila dva výrobce hliníkových fólií pro domácnost, a to společnost Companhia Brasileira de Aluminio (dále jen „CBA“) a společnost Novelis do Brasil Ltda (dále jen „Novelis“). Společnost CBA byla během období přezkumného šetření ztrátová, a tudíž byla vyloučena pro účely stanovení prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Co se týče společnosti Novelis, i když byly její finanční údaje k dispozici a společnost byla během období přezkumného šetření zisková, dospěla Komise ve druhé poznámce k závěru, že společnost nelze vzít v úvahu, a to z následujících důvodů: za prvé, Komise zaznamenala, že v Brazílii probíhá antidumpingové řízení, jehož předmětem je čínský dovoz hliníkových výrobků, včetně hliníkových fólií pro domácnost. Údajně dumpingový čínský dovoz může mít narušující účinek na brazilský trh, a to například tím, že způsobuje pokles cen, nebo poškozuje brazilské odvětví hliníku; za druhé, celkový zisk vykázaný v účetní závěrce společnosti Novelis, který byl zjištěn v databázi Dun and Bradstreet, nebyl v souladu se ztrátovými finančními výsledky uváděnými v rámci antidumpingového šetření, které prováděly brazilské orgány a v němž byla společnost Novelis jedním z domácích žadatelů. Tím byla vážně zpochybněna kvalita a přesnost finančních údajů společnosti Novelis, které jsou uváděny v databázi Dun and Bradstreet. Kromě toho ve druhé poznámce Komise zdůraznila existenci vývozních omezení na hliníkové výrobky v Brazílii, zejména vývozních kvót na klíčový vstup (hliníkové slitiny) a vedlejší produkt (hliníkový šrot) při výrobě hliníkových fólií pro domácnost. Proto Komise dospěla ve druhé poznámce k závěru, že Brazílii není možné považovat za vhodnou reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(59)

Pokud jde o Brazílii, Komise v první poznámce určila dva výrobce hliníkových fólií pro domácnost, a to společnost Companhia Brasileira de Aluminio (dále jen „CBA“) a společnost Novelis do Brasil Ltda (dále jen „Novelis“). Společnost CBA byla během období přezkumného šetření ztrátová, a tudíž byla vyloučena pro účely stanovení prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Co se týče společnosti Novelis, i když byly její finanční údaje k dispozici a společnost byla během období přezkumného šetření zisková, dospěla Komise ve druhé poznámce k závěru, že společnost nelze vzít v úvahu, a to z následujících důvodů: za prvé, Komise zaznamenala, že v Brazílii probíhá antidumpingové řízení, jehož předmětem je čínský dovoz hliníkových výrobků, včetně hliníkových fólií pro domácnost. Údajně dumpingový čínský dovoz může mít narušující účinek na brazilský trh, a to například tím, že způsobuje pokles cen, nebo poškozuje brazilské odvětví hliníku; za druhé, celkový zisk vykázaný v účetní závěrce společnosti Novelis, který byl zjištěn v databázi Dun and Bradstreet, nebyl v souladu se ztrátovými finančními výsledky uváděnými v rámci antidumpingového šetření, které prováděly brazilské orgány a v němž byla společnost Novelis jedním z domácích žadatelů. Tím byla vážně zpochybněna kvalita a přesnost finančních údajů společnosti Novelis, které jsou uváděny v databázi Dun and Bradstreet. Kromě toho ve druhé poznámce Komise zdůraznila existenci vývozních omezení na hliníkové výrobky v Brazílii, zejména vývozních kvót na klíčový vstup (hliníkové slitiny) a vedlejší produkt (hliníkový šrot) při výrobě hliníkových fólií pro domácnost. Proto Komise dospěla ve druhé poznámce k závěru, že Brazílii není možné považovat za vhodnou reprezentativní zemi.

| (60) | Co se týče Ruska, ačkoliv finanční údaje tří výrobců hliníkových fólií pro domácnost určených v první poznámce byly veřejně dostupné, Komise dospěla ve druhé poznámce k závěru, že Rusko není možné považovat za vhodnou reprezentativní zemi. Důvody pro tento závěr byly existence vývozních omezení na hliník, existence narušení trhu se zemním plynem na domácím trhu a skutečnost, že na trhu s hliníkem v Rusku zjevně dominuje jedna skupina společností (Rusal), což znemožňuje účinnou hospodářskou soutěž na ruském domácím trhu. |
| --- | --- |

(60)

Co se týče Ruska, ačkoliv finanční údaje tří výrobců hliníkových fólií pro domácnost určených v první poznámce byly veřejně dostupné, Komise dospěla ve druhé poznámce k závěru, že Rusko není možné považovat za vhodnou reprezentativní zemi. Důvody pro tento závěr byly existence vývozních omezení na hliník, existence narušení trhu se zemním plynem na domácím trhu a skutečnost, že na trhu s hliníkem v Rusku zjevně dominuje jedna skupina společností (Rusal), což znemožňuje účinnou hospodářskou soutěž na ruském domácím trhu.

| (61) | Pokud jde o Turecko, z tří výrobců hliníkových fólií pro domácnost určených v první poznámce byly aktuální finanční údaje k dispozici pouze u jedné společnosti, a to konkrétně Asaş Aluminyum. Zisk dosažený společností Asaş Aluminyum se však blížil hranici rentability. Komise nepovažovala takto nízké ziskové rozpětí za přiměřené ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, kdy vzala v úvahu, že i) jak je stanoveno v prováděcím nařízení (EU) 2020/1428 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz hliníkových výlisků pocházejících z Čínské lidové republiky (35), úroveň zisku dosažená v odvětví hliníkových výlisků v Turecku v roce 2018 byla výrazně vyšší, tj. 7,3 %, a ii) zisk dosažený výrobním odvětvím Unie při neexistenci škodlivého dumpingu, který byl použit v původním šetření, činil 5 %. Komise proto v druhé poznámce dospěla k závěru, že finanční údaje společnosti Asaş Aluminyum nelze použít jako základ pro stanovení prodejních, správních a režijních nákladů a zisku podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, který stanovuje, že „[p]očetně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. |
| --- | --- |

(61)

Pokud jde o Turecko, z tří výrobců hliníkových fólií pro domácnost určených v první poznámce byly aktuální finanční údaje k dispozici pouze u jedné společnosti, a to konkrétně Asaş Aluminyum. Zisk dosažený společností Asaş Aluminyum se však blížil hranici rentability. Komise nepovažovala takto nízké ziskové rozpětí za přiměřené ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, kdy vzala v úvahu, že i) jak je stanoveno v prováděcím nařízení (EU) 2020/1428 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz hliníkových výlisků pocházejících z Čínské lidové republiky (35), úroveň zisku dosažená v odvětví hliníkových výlisků v Turecku v roce 2018 byla výrazně vyšší, tj. 7,3 %, a ii) zisk dosažený výrobním odvětvím Unie při neexistenci škodlivého dumpingu, který byl použit v původním šetření, činil 5 %. Komise proto v druhé poznámce dospěla k závěru, že finanční údaje společnosti Asaş Aluminyum nelze použít jako základ pro stanovení prodejních, správních a režijních nákladů a zisku podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, který stanovuje, že „[p]očetně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“.

35

| (62) | Závěrem lze konstatovat, že v Turecku nebyli žádní výrobci hliníkových fólií pro domácnost, jejichž finanční údaje by bylo možné použít ke stanovení přiměřené částky pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk. |
| --- | --- |

(62)

Závěrem lze konstatovat, že v Turecku nebyli žádní výrobci hliníkových fólií pro domácnost, jejichž finanční údaje by bylo možné použít ke stanovení přiměřené částky pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk.

| (63) | Komise tudíž zvažovala, zda lze použít údaje od společností vyrábějících výrobek ve stejné obecné kategorii jako výrobek, který je předmětem přezkumu. V druhé poznámce Komise dospěla k závěru, že hliníkové výlisky mají technické vlastnosti, které se velmi podobají technickým vlastnostem výrobku, který je předmětem přezkumu, a že také mají podobné složení výchozího materiálu. Oba jsou často vyráběny stejnými společnostmi nebo v rámci stejné skupiny. Komise proto usoudila, že je v tomto případě vhodné použít údaje tureckých společností působících v odvětví hliníkových výlisků. Finanční údaje týkající se poloviny období přezkumného šetření byly k dispozici pro pět výrobců hliníkových výlisků v Turecku (36) a tyto údaje byly považovány za reprezentativní, pokud jde o situaci společností vyrábějících hliníkové fólie pro domácnost. Proto byly ke stanovení nezkreslené a přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku společností vyrábějících hliníkové fólie pro domácnost použity vážené průměrné prodejní, správní a režijní náklady a zisk těchto pěti společností. |
| --- | --- |

(63)

Komise tudíž zvažovala, zda lze použít údaje od společností vyrábějících výrobek ve stejné obecné kategorii jako výrobek, který je předmětem přezkumu. V druhé poznámce Komise dospěla k závěru, že hliníkové výlisky mají technické vlastnosti, které se velmi podobají technickým vlastnostem výrobku, který je předmětem přezkumu, a že také mají podobné složení výchozího materiálu. Oba jsou často vyráběny stejnými společnostmi nebo v rámci stejné skupiny. Komise proto usoudila, že je v tomto případě vhodné použít údaje tureckých společností působících v odvětví hliníkových výlisků. Finanční údaje týkající se poloviny období přezkumného šetření byly k dispozici pro pět výrobců hliníkových výlisků v Turecku (36) a tyto údaje byly považovány za reprezentativní, pokud jde o situaci společností vyrábějících hliníkové fólie pro domácnost. Proto byly ke stanovení nezkreslené a přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku společností vyrábějících hliníkové fólie pro domácnost použity vážené průměrné prodejní, správní a režijní náklady a zisk těchto pěti společností.

36

| (64) | Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se ke vhodnosti Turecka jako reprezentativní země a pěti výrobců hliníkových výlisků jako výrobců v reprezentativní zemi vyjádřily. Žádné připomínky obdrženy nebyly. |
| --- | --- |

(64)

Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se ke vhodnosti Turecka jako reprezentativní země a pěti výrobců hliníkových výlisků jako výrobců v reprezentativní zemi vyjádřily. Žádné připomínky obdrženy nebyly.

d)   
  Úroveň sociální a environmentální ochrany

Úroveň sociální a environmentální ochrany

| (65) | Poté, co bylo na základě všech výše uvedených prvků stanoveno, že Turecko je jedinou vhodnou reprezentativní zemí, která je k dispozici, nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle poslední věty čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení. |
| --- | --- |

(65)

Poté, co bylo na základě všech výše uvedených prvků stanoveno, že Turecko je jedinou vhodnou reprezentativní zemí, která je k dispozici, nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle poslední věty čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení.

e)   
  Závěr ohledně reprezentativní země

Závěr ohledně reprezentativní země

| (66) | S ohledem na výše uvedenou analýzu Turecko splňovalo všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, a bylo tudíž považováno za vhodnou reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(66)

S ohledem na výše uvedenou analýzu Turecko splňovalo všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, a bylo tudíž považováno za vhodnou reprezentativní zemi.

3.3.3.   Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

| (67) | V první poznámce Komise uvedla výrobní faktory, jako jsou suroviny, energie a pracovní síla, které vyvážející výrobci používají k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, a vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek a navržení veřejně dostupných informací o nezkreslených hodnotách u každého z výrobních faktorů uvedených v této poznámce. |
| --- | --- |

(67)

V první poznámce Komise uvedla výrobní faktory, jako jsou suroviny, energie a pracovní síla, které vyvážející výrobci používají k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, a vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek a navržení veřejně dostupných informací o nezkreslených hodnotách u každého z výrobních faktorů uvedených v této poznámce.

| (68) | Vzhledem k tomu, že čínští výrobci nespolupracovali a zúčastněné strany nepředložily žádné připomínky, vycházela Komise z informací předložených žadatelem. Ve druhé poznámce aktualizovala Komise seznam výrobních faktorů použitých pro stanovení běžné hodnoty na základě křížové kontroly informací poskytnutých jedním z žadatelů, který byl podle žadatelů a při absenci jakýchkoliv dalších informací považován za výrobce, jehož výrobní faktory a výrobní proces jsou pro čínské vyvážející výrobce reprezentativní. |
| --- | --- |

(68)

Vzhledem k tomu, že čínští výrobci nespolupracovali a zúčastněné strany nepředložily žádné připomínky, vycházela Komise z informací předložených žadatelem. Ve druhé poznámce aktualizovala Komise seznam výrobních faktorů použitých pro stanovení běžné hodnoty na základě křížové kontroly informací poskytnutých jedním z žadatelů, který byl podle žadatelů a při absenci jakýchkoliv dalších informací považován za výrobce, jehož výrobní faktory a výrobní proces jsou pro čínské vyvážející výrobce reprezentativní.

| (69) | Ve druhé poznámce Komise dále uvedla, že pro početní zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení použije údaje z Atlasu světového obchodu (dále jen „GTA“) (37), aby stanovila nezkreslené náklady hlavních výrobních faktorů, především pak surovin. Dále Komise uvedla, že ke stanovení nezkreslených nákladů na pracovní sílu (38) a energii (39) použije informace od tureckého statistického úřadu. |
| --- | --- |

(69)

Ve druhé poznámce Komise dále uvedla, že pro početní zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení použije údaje z Atlasu světového obchodu (dále jen „GTA“) (37), aby stanovila nezkreslené náklady hlavních výrobních faktorů, především pak surovin. Dále Komise uvedla, že ke stanovení nezkreslených nákladů na pracovní sílu (38) a energii (39) použije informace od tureckého statistického úřadu.

37

38

39

| (70) | A konečně Komise také uvedla, že ke stanovení prodejních, správních a režijních nákladů a zisku použije finanční údaje od pěti tureckých výrobců hliníkových výlisků, jak je uvedeno v 63. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(70)

A konečně Komise také uvedla, že ke stanovení prodejních, správních a režijních nákladů a zisku použije finanční údaje od pěti tureckých výrobců hliníkových výlisků, jak je uvedeno v 63. bodě odůvodnění výše.

| (71) | Komise zahrnula hodnotu pro náklady na výrobní režii, aby se zohlednily náklady nezahrnuté do výrobních faktorů uvedených výše. Komise stanovila poměr nákladů na výrobní režii k přímým výrobním nákladům na základě údajů výrobce v Unii uvedených v 68. bodě odůvodnění výše, který za tímto účelem poskytl konkrétní informace. Metodika je řádně vysvětlena v oddíle 3.3.4 níže. |
| --- | --- |

(71)

Komise zahrnula hodnotu pro náklady na výrobní režii, aby se zohlednily náklady nezahrnuté do výrobních faktorů uvedených výše. Komise stanovila poměr nákladů na výrobní režii k přímým výrobním nákladům na základě údajů výrobce v Unii uvedených v 68. bodě odůvodnění výše, který za tímto účelem poskytl konkrétní informace. Metodika je řádně vysvětlena v oddíle 3.3.4 níže.

3.3.4.   Výrobní faktory

Výrobní faktory

| (72) | S ohledem na všechny informace předložené zúčastněnými stranami a shromážděné a zkontrolované během křížových kontrol na dálku byly za účelem stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení určeny tyto výrobní faktory a jejich zdroje:

  Výrobní faktory hliníkových fólií pro domácnost









  Výrobní faktor | Kód komodity | Hodnota (RMB) | Jednotka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suroviny |
| Slitiny hliníku netvářené, jiné („odlévané svitky“) | 7601 20 80 | 14,01 | kg |
| Olej pro válcování | 2710 19 29 | 12,34 | kg |
| Energie |
| Elektřina | nepoužije se | 0,61 | kWh |
| Zemní plyn | 2711 21 00 | 1,97 | M3 |
| Pracovní síla |
| Náklady práce ve výrobním sektoru (NACE C.24) | nepoužije se | 57,59 | hodin na kg |
| Vedlejší produkt |
| Hliníkový šrot | 7602 00 19 | 10,63 | kg |

(72)

S ohledem na všechny informace předložené zúčastněnými stranami a shromážděné a zkontrolované během křížových kontrol na dálku byly za účelem stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení určeny tyto výrobní faktory a jejich zdroje:

Výrobní faktory hliníkových fólií pro domácnost

Výrobní faktory hliníkových fólií pro domácnost

Výrobní faktor

Kód komodity

Hodnota (RMB)

Jednotka

Suroviny

Slitiny hliníku netvářené, jiné („odlévané svitky“)

7601 20 80

14,01

kg

Olej pro válcování

2710 19 29

12,34

kg

Energie

Elektřina

nepoužije se

0,61

kWh

Zemní plyn

2711 21 00

1,97

M3

3

Pracovní síla

Náklady práce ve výrobním sektoru (NACE C.24)

nepoužije se

57,59

hodin na kg

Vedlejší produkt

Hliníkový šrot

7602 00 19

10,63

kg

1)   
  Suroviny a vedlejší produkt

Suroviny a vedlejší produkt

| (73) | Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin dodaných k bráně závodu výrobce v reprezentativní zemi použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu na úrovni CIF do reprezentativní země vykázanou v databázi GTA, k níž byly připočteny případná dovozní cla a náklady na dopravu. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla stanovena jako vážený průměr jednotkových cen dovozu ze všech třetích zemí s výjimkou ČLR a zemí, které nejsou členy Světové obchodní organizace, uvedených v příloze 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (40). |
| --- | --- |

(73)

Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin dodaných k bráně závodu výrobce v reprezentativní zemi použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu na úrovni CIF do reprezentativní země vykázanou v databázi GTA, k níž byly připočteny případná dovozní cla a náklady na dopravu. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla stanovena jako vážený průměr jednotkových cen dovozu ze všech třetích zemí s výjimkou ČLR a zemí, které nejsou členy Světové obchodní organizace, uvedených v příloze 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (40).

40

| (74) | Komise se rozhodla vyloučit dovoz z ČLR do reprezentativní země, neboť v oddíle 3.3.1 výše dospěla k závěru, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy o tom, že tato zkreslení neměla vliv rovněž na výrobky určené na vývoz, Komise usoudila, že tato zkreslení ovlivnila vývozní ceny. Toto vyloučení nemělo významný dopad, neboť zbývající dovoz byl stále značný (tj. 75 000 tun materiálu na fólie, 700 000 tun oleje pro válcování a 161 000 tun hliníkového šrotu). |
| --- | --- |

(74)

Komise se rozhodla vyloučit dovoz z ČLR do reprezentativní země, neboť v oddíle 3.3.1 výše dospěla k závěru, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy o tom, že tato zkreslení neměla vliv rovněž na výrobky určené na vývoz, Komise usoudila, že tato zkreslení ovlivnila vývozní ceny. Toto vyloučení nemělo významný dopad, neboť zbývající dovoz byl stále značný (tj. 75 000 tun materiálu na fólie, 700 000 tun oleje pro válcování a 161 000 tun hliníkového šrotu).

2)   
  Pracovní síla

Pracovní síla

| (75) | Pro stanovení referenční hodnoty pro náklady na pracovní sílu v reprezentativní zemi použila Komise nejnovější statistické údaje zveřejněné tureckým statistickým úřadem (41). Tento úřad zveřejňuje podrobné informace o nákladech práce v různých hospodářských odvětvích v Turecku. Komise stanovila referenční hodnotu na základě hodinových nákladů práce za rok 2016 (42) pro hospodářskou činnost C.24, tj. výroba základních kovů (43) podle klasifikace NACE Rev.2. Tyto hodnoty byly dále upraveny o inflaci pomocí indexu cen domácích výrobců (44), aby odrážely náklady v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(75)

Pro stanovení referenční hodnoty pro náklady na pracovní sílu v reprezentativní zemi použila Komise nejnovější statistické údaje zveřejněné tureckým statistickým úřadem (41). Tento úřad zveřejňuje podrobné informace o nákladech práce v různých hospodářských odvětvích v Turecku. Komise stanovila referenční hodnotu na základě hodinových nákladů práce za rok 2016 (42) pro hospodářskou činnost C.24, tj. výroba základních kovů (43) podle klasifikace NACE Rev.2. Tyto hodnoty byly dále upraveny o inflaci pomocí indexu cen domácích výrobců (44), aby odrážely náklady v období přezkumného šetření.

41

42

43

44

3)   
  Elektřina

Elektřina

| (76) | Cenu elektřiny pro průmyslové uživatele v Turecku zveřejňuje turecký statistický úřad (45). Komise použila údaje o cenách průmyslové elektřiny v odpovídajícím spotřebitelském pásmu v kuruş/kWh během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(76)

Cenu elektřiny pro průmyslové uživatele v Turecku zveřejňuje turecký statistický úřad (45). Komise použila údaje o cenách průmyslové elektřiny v odpovídajícím spotřebitelském pásmu v kuruş/kWh během období přezkumného šetření.

45

4)   
  Zemní plyn

Zemní plyn

| (77) | Cenu zemního plynu pro průmyslové uživatele v Turecku zveřejňuje turecký statistický úřad (46). Komise použila údaje o cenách průmyslového plynu v odpovídajícím spotřebitelském pásmu v kuruş/m3 během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(77)

Cenu zemního plynu pro průmyslové uživatele v Turecku zveřejňuje turecký statistický úřad (46). Komise použila údaje o cenách průmyslového plynu v odpovídajícím spotřebitelském pásmu v kuruş/m3 během období přezkumného šetření.

46

5)   
  Náklady na výrobní režii, správní, prodejní a režijní náklady a zisk

Náklady na výrobní režii, správní, prodejní a režijní náklady a zisk

| (78) | Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení „[p]očetně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho je třeba zjistit hodnotu nákladů na výrobní režii k pokrytí nákladů, které nejsou zahrnuty do výše uvedených výrobních faktorů. |
| --- | --- |

(78)

Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení „[p]očetně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho je třeba zjistit hodnotu nákladů na výrobní režii k pokrytí nákladů, které nejsou zahrnuty do výše uvedených výrobních faktorů.

| (79) | Pro zjištění nezkreslené hodnoty nákladů na výrobní režii a vzhledem k nedostatečné spolupráci čínských vyvážejících výrobců použila Komise dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení. Na základě údajů výrobců v Unii poskytnutých žadateli proto Komise stanovila poměr nákladů na výrobní režii a přímých výrobních nákladů. Tento procentuální podíl byl poté použit na nezkreslenou hodnotu přímých výrobních nákladů pro získání nezkreslené hodnoty nákladů na výrobní režii. |
| --- | --- |

(79)

Pro zjištění nezkreslené hodnoty nákladů na výrobní režii a vzhledem k nedostatečné spolupráci čínských vyvážejících výrobců použila Komise dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení. Na základě údajů výrobců v Unii poskytnutých žadateli proto Komise stanovila poměr nákladů na výrobní režii a přímých výrobních nákladů. Tento procentuální podíl byl poté použit na nezkreslenou hodnotu přímých výrobních nákladů pro získání nezkreslené hodnoty nákladů na výrobní režii.

| (80) | Při stanovení nezkreslené a přiměřené částky pro správní, prodejní a režijní náklady a zisk vycházela Komise z nejnovějších dostupných finančních údajů pěti společností v Turecku, které byly určeny ve druhé poznámce jako aktivní a ziskoví výrobci výrobku ve stejné obecné kategorii, tj. hliníkových výlisků, jak je vysvětleno v 63. bodě odůvodnění výše. Byly použity finanční údaje o následujících pěti společnostech získané od společnosti Dun and Bradstreet (47):






  1) | Eksal Aluminyum Kalip Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi (rozpočtový rok 2020); |
| --- | --- | --- |

(80)

Při stanovení nezkreslené a přiměřené částky pro správní, prodejní a režijní náklady a zisk vycházela Komise z nejnovějších dostupných finančních údajů pěti společností v Turecku, které byly určeny ve druhé poznámce jako aktivní a ziskoví výrobci výrobku ve stejné obecné kategorii, tj. hliníkových výlisků, jak je vysvětleno v 63. bodě odůvodnění výše. Byly použity finanční údaje o následujících pěti společnostech získané od společnosti Dun and Bradstreet (47):

47

1)

Eksal Aluminyum Kalip Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi (rozpočtový rok 2020);

| 2) | Okyanus Aluminyum Sanayi Ticaret Anonim Sirketi (rozpočtový rok 2020); |
| --- | --- |

2)

Okyanus Aluminyum Sanayi Ticaret Anonim Sirketi (rozpočtový rok 2020);

| 3) | Cuhadaroglu Metal Sanayi Ve Pazarlama Anonim Sirketi (rozpočtový rok 2020); |
| --- | --- |

3)

Cuhadaroglu Metal Sanayi Ve Pazarlama Anonim Sirketi (rozpočtový rok 2020);

| 4) | P.M.S. Metal Profil Aluminyum Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi (rozpočtový rok 2020); |
| --- | --- |

4)

P.M.S. Metal Profil Aluminyum Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi (rozpočtový rok 2020);

| 5) | Cansan Aluminyum Profil Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi (rozpočtový rok 2019). |
| --- | --- |

5)

Cansan Aluminyum Profil Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi (rozpočtový rok 2019).

3.3.5.   Výpočet běžné hodnoty

Výpočet běžné hodnoty

| (81) | Na základě výše uvedených skutečností Komise početně zjistila běžnou hodnotu na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(81)

Na základě výše uvedených skutečností Komise početně zjistila běžnou hodnotu na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (82) | Za prvé, Komise určila nezkreslené výrobní náklady. Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínských výrobců vycházela Komise z informací, které poskytl jeden z žadatelů, jak je uvedeno v 68. bodě odůvodnění, ohledně použití každého faktoru (materiálů a pracovní síly) pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu. Tyto poměry spotřeby byly ověřeny během křížových kontrol na dálku. Faktory použití poté vynásobila nezkreslenými náklady na jednotku zjištěnými v reprezentativní zemi, jak je popsáno v oddíle 3.3.4 výše. |
| --- | --- |

(82)

Za prvé, Komise určila nezkreslené výrobní náklady. Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínských výrobců vycházela Komise z informací, které poskytl jeden z žadatelů, jak je uvedeno v 68. bodě odůvodnění, ohledně použití každého faktoru (materiálů a pracovní síly) pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu. Tyto poměry spotřeby byly ověřeny během křížových kontrol na dálku. Faktory použití poté vynásobila nezkreslenými náklady na jednotku zjištěnými v reprezentativní zemi, jak je popsáno v oddíle 3.3.4 výše.

| (83) | Po stanovení nezkreslených přímých výrobních nákladů Komise přidala náklady na výrobní režii a odpisy, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění, k nezkresleným přímým výrobním nákladům, aby dospěla k nezkresleným výrobním nákladům. |
| --- | --- |

(83)

Po stanovení nezkreslených přímých výrobních nákladů Komise přidala náklady na výrobní režii a odpisy, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění, k nezkresleným přímým výrobním nákladům, aby dospěla k nezkresleným výrobním nákladům.

| (84) | Na výrobní náklady stanovené podle předchozího bodu odůvodnění použila Komise prodejní, správní a režijní náklady a zisk pěti společností v reprezentativní zemi. Prodejní, správní a režijní náklady vyjádřené jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a použité na nezkreslené výrobní náklady činily 14,1 %. Zisk vyjádřený jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a uplatněný na nezkreslené výrobní náklady činil 7,1 %. |
| --- | --- |

(84)

Na výrobní náklady stanovené podle předchozího bodu odůvodnění použila Komise prodejní, správní a režijní náklady a zisk pěti společností v reprezentativní zemi. Prodejní, správní a režijní náklady vyjádřené jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a použité na nezkreslené výrobní náklady činily 14,1 %. Zisk vyjádřený jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a uplatněný na nezkreslené výrobní náklady činil 7,1 %.

| (85) | Tímto způsobem Komise početně zjistila běžnou hodnotu na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(85)

Tímto způsobem Komise početně zjistila běžnou hodnotu na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

3.4.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (86) | Vzhledem k nespolupráci ze strany jakéhokoliv čínského výrobce byla vývozní cena stanovena na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Vývozní ceny tak vycházely z cen CIF zaznamenaných Eurostatem, které byly upraveny na úroveň ze závodu. Vývozní cena CIF byla tedy snížena o náklady na námořní dopravu a pojištění a náklady na vnitrostátní dopravu v Číně. Náklady na vnitrostátní čínskou a na mezinárodní dopravu byly založeny na informacích poskytnutých žadateli v žádosti o přezkum, které byly shledány v souladu s náklady na dopravu vypočtenými s využitím externích databází (Světová banka a OECD). |
| --- | --- |

(86)

Vzhledem k nespolupráci ze strany jakéhokoliv čínského výrobce byla vývozní cena stanovena na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Vývozní ceny tak vycházely z cen CIF zaznamenaných Eurostatem, které byly upraveny na úroveň ze závodu. Vývozní cena CIF byla tedy snížena o náklady na námořní dopravu a pojištění a náklady na vnitrostátní dopravu v Číně. Náklady na vnitrostátní čínskou a na mezinárodní dopravu byly založeny na informacích poskytnutých žadateli v žádosti o přezkum, které byly shledány v souladu s náklady na dopravu vypočtenými s využitím externích databází (Světová banka a OECD).

3.5.   Srovnání a dumpingové rozpětí

Srovnání a dumpingové rozpětí

| (87) | Komise porovnala běžnou hodnotu stanovenou podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení a vývozní cenu stanovenou výše na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(87)

Komise porovnala běžnou hodnotu stanovenou podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení a vývozní cenu stanovenou výše na základě ceny ze závodu.

| (88) | Na základě toho bylo zjištěno vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením během období přezkumného šetření ve výši 72,2 %. |
| --- | --- |

(88)

Na základě toho bylo zjištěno vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením během období přezkumného šetření ve výši 72,2 %.

3.6.   Závěr

Závěr

| (89) | Komise dospěla k závěru, že vývoz výrobku, který je předmětem přezkumu, do Unie z ČLR byl během období přezkumného šetření i nadále dumpingový. |
| --- | --- |

(89)

Komise dospěla k závěru, že vývoz výrobku, který je předmětem přezkumu, do Unie z ČLR byl během období přezkumného šetření i nadále dumpingový.

4.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ DUMPINGU V PŘÍPADĚ POZBYTÍ PLATNOSTI OPATŘENÍ

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ DUMPINGU V PŘÍPADĚ POZBYTÍ PLATNOSTI OPATŘENÍ

| (90) | V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je pravděpodobné přetrvání dumpingu v případě pozbytí platnosti opatření. Byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, dostupnost jiných trhů a cenové chování čínského vývozu, jakož i atraktivita trhu Unie. Připomíná se, že vzhledem k nespolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců i čínské vlády byla analýza založena na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení, zejména na žádosti o přezkum, statistických údajích GTA a veřejně dostupných informacích. |
| --- | --- |

(90)

V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je pravděpodobné přetrvání dumpingu v případě pozbytí platnosti opatření. Byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, dostupnost jiných trhů a cenové chování čínského vývozu, jakož i atraktivita trhu Unie. Připomíná se, že vzhledem k nespolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců i čínské vlády byla analýza založena na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení, zejména na žádosti o přezkum, statistických údajích GTA a veřejně dostupných informacích.

4.1.   Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

| (91) | Při analýze výrobní kapacity a volné kapacity v ČLR a vzhledem k nespolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců i čínské vlády vycházela Komise z informací poskytnutých žadatelem v jeho žádosti o přezkum a veřejně dostupných informací, jak je uvedeno v bodech odůvodnění níže. |
| --- | --- |

(91)

Při analýze výrobní kapacity a volné kapacity v ČLR a vzhledem k nespolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců i čínské vlády vycházela Komise z informací poskytnutých žadatelem v jeho žádosti o přezkum a veřejně dostupných informací, jak je uvedeno v bodech odůvodnění níže.

| (92) | Šetření ukázalo, že z důvodu rychlého růstu v letech 2005 až 2015 existuje v čínském odvětví hliníku všeobecný nadbytek kapacity (48). To platí konkrétně i pro odvětví hliníkových fólií pro domácnost (49). Podle společnosti CRU je asi 8 % celkové výroby hliníkových fólií používáno na výrobu hliníkových fólií pro domácnost (50). Na základě toho výrobní kapacita hliníkových fólií pro domácnost v Číně výrazně převyšuje současný objem výroby, a čínští výrobci jsou proto vysoce závislí na vývozu. V roce 2020 činila čínská spotřeba fólií pro domácnost přibližně 250 000 tun, zatímco výroba se odhadovala na asi 308 000 tun a výrobní kapacita na asi 360 000 tun. To znamená, že čínská volná kapacita dosahovala v roce 2020 přibližně 52 000 tun neboli 65 % spotřeby hliníkových fólií pro domácnost v Unii během období přezkumného šetření, kdy tato spotřeba činila asi 80 000 tun. |
| --- | --- |

(92)

Šetření ukázalo, že z důvodu rychlého růstu v letech 2005 až 2015 existuje v čínském odvětví hliníku všeobecný nadbytek kapacity (48). To platí konkrétně i pro odvětví hliníkových fólií pro domácnost (49). Podle společnosti CRU je asi 8 % celkové výroby hliníkových fólií používáno na výrobu hliníkových fólií pro domácnost (50). Na základě toho výrobní kapacita hliníkových fólií pro domácnost v Číně výrazně převyšuje současný objem výroby, a čínští výrobci jsou proto vysoce závislí na vývozu. V roce 2020 činila čínská spotřeba fólií pro domácnost přibližně 250 000 tun, zatímco výroba se odhadovala na asi 308 000 tun a výrobní kapacita na asi 360 000 tun. To znamená, že čínská volná kapacita dosahovala v roce 2020 přibližně 52 000 tun neboli 65 % spotřeby hliníkových fólií pro domácnost v Unii během období přezkumného šetření, kdy tato spotřeba činila asi 80 000 tun.

48

49

50

| (93) | Nadbytečnou kapacitu v Číně potvrzují veřejně dostupné informace Městské komise pro ekonomiku a informace v Šanghaji, která uvádí, že v Číně dokonce vzniká nová kapacita výroby hliníkových fólií a že tato nová výrobní kapacita dosáhla v roce 2020 rekordní výše 1,65 milionu tun (51). Za předpokladu, že by se odhadovaných 8 % této celkové kapacity (tj. 132 000 tun) použilo na hliníkové fólie pro domácnost, samotný nárůst celkové výrobní kapacity hliníkových fólií pro domácnost by představoval více než 150 % spotřeby v Unii. |
| --- | --- |

(93)

Nadbytečnou kapacitu v Číně potvrzují veřejně dostupné informace Městské komise pro ekonomiku a informace v Šanghaji, která uvádí, že v Číně dokonce vzniká nová kapacita výroby hliníkových fólií a že tato nová výrobní kapacita dosáhla v roce 2020 rekordní výše 1,65 milionu tun (51). Za předpokladu, že by se odhadovaných 8 % této celkové kapacity (tj. 132 000 tun) použilo na hliníkové fólie pro domácnost, samotný nárůst celkové výrobní kapacity hliníkových fólií pro domácnost by představoval více než 150 % spotřeby v Unii.

51

| (94) | Na základě výše uvedeného dospěla Komise k závěru, že čínští vyvážející výrobci mají významné volné kapacity a tyto kapacity jsou stále navyšovány. Tyto volné kapacity by bylo možné využít pro vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(94)

Na základě výše uvedeného dospěla Komise k závěru, že čínští vyvážející výrobci mají významné volné kapacity a tyto kapacity jsou stále navyšovány. Tyto volné kapacity by bylo možné využít pro vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

4.2.   Poptávka na čínském domácím trhu a jiných trzích třetích zemí

Poptávka na čínském domácím trhu a jiných trzích třetích zemí

| (95) | Vzhledem k nespolupráci čínských výrobců nejsou k dispozici žádné informace týkající se čínského domácího trhu hliníkových fólií pro domácnost a domácí spotřeba byla stanovena podle odhadu žadatelů na základě údajů CRU. Tím se ukázalo, že celková spotřeba v Číně je výrazně nižší než instalovaná kapacita a výrobci v Číně tudíž závisejí na vývozních trzích. Během posledních let (od roku 2017 do 2020) byl v Číně zaznamenán stabilní nárůst poptávky ve výši kolem 3 % ročně (tj. kolem 8 000 tun za rok), zatímco volná kapacita v roce 2020 představovala 52 000 tun. Poptávka tedy není na takové úrovni, aby byla schopna absorbovat celkovou volnou kapacitu v Číně. |
| --- | --- |

(95)

Vzhledem k nespolupráci čínských výrobců nejsou k dispozici žádné informace týkající se čínského domácího trhu hliníkových fólií pro domácnost a domácí spotřeba byla stanovena podle odhadu žadatelů na základě údajů CRU. Tím se ukázalo, že celková spotřeba v Číně je výrazně nižší než instalovaná kapacita a výrobci v Číně tudíž závisejí na vývozních trzích. Během posledních let (od roku 2017 do 2020) byl v Číně zaznamenán stabilní nárůst poptávky ve výši kolem 3 % ročně (tj. kolem 8 000 tun za rok), zatímco volná kapacita v roce 2020 představovala 52 000 tun. Poptávka tedy není na takové úrovni, aby byla schopna absorbovat celkovou volnou kapacitu v Číně.

| (96) | Komise také analyzovala situaci na trzích jiných třetích zemí a jejich schopnost absorbovat zvýšené objemy vývozu hliníkových fólií pro domácnost z Číny. Během období přezkumného šetření vyváželi čínští výrobci do řady jiných třetích zemí, kdy hlavními vývozními destinacemi byly Thajsko, Indie, Jižní Korea, Indonésie a Japonsko, což představovalo téměř 40 % veškerého vývozu z Číny během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(96)

Komise také analyzovala situaci na trzích jiných třetích zemí a jejich schopnost absorbovat zvýšené objemy vývozu hliníkových fólií pro domácnost z Číny. Během období přezkumného šetření vyváželi čínští výrobci do řady jiných třetích zemí, kdy hlavními vývozními destinacemi byly Thajsko, Indie, Jižní Korea, Indonésie a Japonsko, což představovalo téměř 40 % veškerého vývozu z Číny během období přezkumného šetření.

| (97) | Proti vývozu hliníkových fólií pro domácnost pocházejících z ČLR existuje široká škála opatření na ochranu obchodu a dalších dovozních omezení. Podle Global Trade Alert (52), WTO (53) a informací poskytnutých v žádosti o přezkum (54) existují opatření na ochranu obchodu v Argentině (antidumpingová), Indii (antidumpingová), Mexiku (antidumpingová), Turecku (antidumpingová), Spojených státech (antidumpingová a antisubvenční) a Indonésii (ochranná). Tato opatření ukazují, že přístup čínských výrobců na tyto trhy je omezený, a je tedy nepravděpodobné, že by v nejbližší budoucnosti došlo k podstatnému nárůstu vývozu na tyto trhy. |
| --- | --- |

(97)

Proti vývozu hliníkových fólií pro domácnost pocházejících z ČLR existuje široká škála opatření na ochranu obchodu a dalších dovozních omezení. Podle Global Trade Alert (52), WTO (53) a informací poskytnutých v žádosti o přezkum (54) existují opatření na ochranu obchodu v Argentině (antidumpingová), Indii (antidumpingová), Mexiku (antidumpingová), Turecku (antidumpingová), Spojených státech (antidumpingová a antisubvenční) a Indonésii (ochranná). Tato opatření ukazují, že přístup čínských výrobců na tyto trhy je omezený, a je tedy nepravděpodobné, že by v nejbližší budoucnosti došlo k podstatnému nárůstu vývozu na tyto trhy.

52

53

54

| (98) | Jeden dovozce argumentoval, že nárůst poptávky v asijsko-tichomořském regionu a nižší náklady na dopravu ve srovnání s náklady na dopravu při vývozu na trh Unie znamenají, že by pro čínské vyvážející výrobce bylo ekonomicky výhodnější vyvážet hliníkové fólie pro domácnost místo na trh Unie do asijsko-tichomořského regionu, a to i navzdory opatřením na ochranu obchodu a dalším obchodním překážkám v některých těchto zemích. |
| --- | --- |

(98)

Jeden dovozce argumentoval, že nárůst poptávky v asijsko-tichomořském regionu a nižší náklady na dopravu ve srovnání s náklady na dopravu při vývozu na trh Unie znamenají, že by pro čínské vyvážející výrobce bylo ekonomicky výhodnější vyvážet hliníkové fólie pro domácnost místo na trh Unie do asijsko-tichomořského regionu, a to i navzdory opatřením na ochranu obchodu a dalším obchodním překážkám v některých těchto zemích.

| (99) | Vývoz hliníkových fólií na pět největších vývozních trhů Číny od roku 2017 do období přezkumného šetření vzrostl o 34 %. Komise však usoudila, že i když v posledních letech došlo k nárůstu poptávky v Číně a jejích sousedních zemích, stále je k dispozici významná volná kapacita, z čehož vyplývá, že není pravděpodobné, aby tento nárůst poptávky absorboval dostupnou volnou kapacitu, a to navzdory nižším nákladům na dopravu spojeným s tímto vývozem. |
| --- | --- |

(99)

Vývoz hliníkových fólií na pět největších vývozních trhů Číny od roku 2017 do období přezkumného šetření vzrostl o 34 %. Komise však usoudila, že i když v posledních letech došlo k nárůstu poptávky v Číně a jejích sousedních zemích, stále je k dispozici významná volná kapacita, z čehož vyplývá, že není pravděpodobné, aby tento nárůst poptávky absorboval dostupnou volnou kapacitu, a to navzdory nižším nákladům na dopravu spojeným s tímto vývozem.

| (100) | Pokud by tedy opatření pozbyla platnosti a přístup na trh Unie by byl možný bez významných omezení, velká část volných kapacit bude velmi pravděpodobně využita k navýšení vývozu z Číny do Unie. |
| --- | --- |

(100)

Pokud by tedy opatření pozbyla platnosti a přístup na trh Unie by byl možný bez významných omezení, velká část volných kapacit bude velmi pravděpodobně využita k navýšení vývozu z Číny do Unie.

4.3.   Cenová politika čínských vyvážejících výrobců na trzích jiných třetích zemí

Cenová politika čínských vyvážejících výrobců na trzích jiných třetích zemí

| (101) | Komise usoudila, že cenové úrovně na trzích jiných třetích zemí budou přiměřeným ukazatelem pravděpodobného budoucího cenového chování na trhu Unie. Komise proto během období přezkumného šetření analyzovala úrovně vývozních cen z Číny na její nejdůležitější vývozní trhy; tj. Thajsko, Indie, Jižní Korea, Indonésie a Japonsko. Tato analýza odhalila, že vývozní ceny do těchto zemí byly nižší než ceny vývozu do Unie, jak je vysvětleno ve 102. bodě odůvodnění. Vzhledem k významným dumpingovým rozpětím stanoveným pro vývoz do Unie během období přezkumného šetření nebyl žádný důvod k závěru, že by vývozní ceny do Unie nebyly i nadále na dumpingových úrovních, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(101)

Komise usoudila, že cenové úrovně na trzích jiných třetích zemí budou přiměřeným ukazatelem pravděpodobného budoucího cenového chování na trhu Unie. Komise proto během období přezkumného šetření analyzovala úrovně vývozních cen z Číny na její nejdůležitější vývozní trhy; tj. Thajsko, Indie, Jižní Korea, Indonésie a Japonsko. Tato analýza odhalila, že vývozní ceny do těchto zemí byly nižší než ceny vývozu do Unie, jak je vysvětleno ve 102. bodě odůvodnění. Vzhledem k významným dumpingovým rozpětím stanoveným pro vývoz do Unie během období přezkumného šetření nebyl žádný důvod k závěru, že by vývozní ceny do Unie nebyly i nadále na dumpingových úrovních, pokud by opatření pozbyla platnosti.

4.4.   Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (102) | Jak je uvedeno ve 119. a 120. bodě odůvodnění, čínský vývoz do Unie byl realizován jak v režimu aktivního zušlechťovacího styku (převážně), aniž se na něj vztahovala antidumpingová opatření nebo cla, tak i v rámci běžného celního režimu. Komise usoudila, že pokud by opatření pozbyla platnosti, dovoz v běžném celním režimu s největší pravděpodobností vzroste a nakonec významně převýší dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku. To je založeno na skutečnosti, že před uložením antidumpingových cel se významný objem dovozu uskutečňoval v běžném celním režimu a že trh Unie, jak je uvedeno ve 103. bodě odůvodnění, je jedním z největších trhů na světě a je schopen alespoň částečně absorbovat významné volné kapacity, které jsou v Číně k dispozici. Proto byly dovozní ceny v běžném dovozním režimu považovány za vhodnou referenční hodnotu ke zjištění skutečnosti, zdali je trh Unie pro čínský dovoz atraktivní z hlediska úrovně cen. Na základě toho bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byly cenové úrovně čínského vývozu do Unie v průměru o 7 % vyšší, než je průměrná cena vývozu na další hlavní vývozní trhy Číny (bez antidumpingového cla). To naznačuje, že trh Unie je z hlediska cen atraktivní, jelikož je lukrativnější. |
| --- | --- |

(102)

Jak je uvedeno ve 119. a 120. bodě odůvodnění, čínský vývoz do Unie byl realizován jak v režimu aktivního zušlechťovacího styku (převážně), aniž se na něj vztahovala antidumpingová opatření nebo cla, tak i v rámci běžného celního režimu. Komise usoudila, že pokud by opatření pozbyla platnosti, dovoz v běžném celním režimu s největší pravděpodobností vzroste a nakonec významně převýší dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku. To je založeno na skutečnosti, že před uložením antidumpingových cel se významný objem dovozu uskutečňoval v běžném celním režimu a že trh Unie, jak je uvedeno ve 103. bodě odůvodnění, je jedním z největších trhů na světě a je schopen alespoň částečně absorbovat významné volné kapacity, které jsou v Číně k dispozici. Proto byly dovozní ceny v běžném dovozním režimu považovány za vhodnou referenční hodnotu ke zjištění skutečnosti, zdali je trh Unie pro čínský dovoz atraktivní z hlediska úrovně cen. Na základě toho bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byly cenové úrovně čínského vývozu do Unie v průměru o 7 % vyšší, než je průměrná cena vývozu na další hlavní vývozní trhy Číny (bez antidumpingového cla). To naznačuje, že trh Unie je z hlediska cen atraktivní, jelikož je lukrativnější.

| (103) | Trh Unie s hliníkovými fóliemi je po Číně druhý největší na světě a představuje 15 % celosvětové poptávky (55). Z tohoto důvodu je Unie vzhledem ke své velikosti také atraktivní pro čínské výrobce hliníkových fólií pro domácnost. |
| --- | --- |

(103)

Trh Unie s hliníkovými fóliemi je po Číně druhý největší na světě a představuje 15 % celosvětové poptávky (55). Z tohoto důvodu je Unie vzhledem ke své velikosti také atraktivní pro čínské výrobce hliníkových fólií pro domácnost.

55

| (104) | Kromě toho, jak je vysvětleno v 2. a 3. bodě odůvodnění, v minulosti čínští vyvážející výrobci opakovaně vstupovali na trh Unie pomocí praktik obcházení prostřednictvím vývozu mírně upraveného výrobku a zakládání montážních závodů v Thajsku za jediným účelem – vyhnout se platným antidumpingovým clům. Tyto praktiky obcházení dokazují silný zájem čínských výrobců o přístup na trh Unie bez omezení, a tedy atraktivitu trhu Unie pro tyto výrobce. |
| --- | --- |

(104)

Kromě toho, jak je vysvětleno v 2. a 3. bodě odůvodnění, v minulosti čínští vyvážející výrobci opakovaně vstupovali na trh Unie pomocí praktik obcházení prostřednictvím vývozu mírně upraveného výrobku a zakládání montážních závodů v Thajsku za jediným účelem – vyhnout se platným antidumpingovým clům. Tyto praktiky obcházení dokazují silný zájem čínských výrobců o přístup na trh Unie bez omezení, a tedy atraktivitu trhu Unie pro tyto výrobce.

| (105) | Komise proto dospěla k závěru, že pokud by byla stávající opatření zrušena, je pravděpodobné, že by čínští vyvážející výrobci přesměrovali vývoz do Unie za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(105)

Komise proto dospěla k závěru, že pokud by byla stávající opatření zrušena, je pravděpodobné, že by čínští vyvážející výrobci přesměrovali vývoz do Unie za dumpingové ceny.

4.5.   Závěr k pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

Závěr k pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

| (106) | Šetření ukázalo, že čínský dovoz i nadále vstupuje na trh Unie za dumpingové ceny a že nekalé cenové praktiky čínských vyvážejících výrobců hliníkových fólií pro domácnost budou pravděpodobně ve větším měřítku pokračovat, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(106)

Šetření ukázalo, že čínský dovoz i nadále vstupuje na trh Unie za dumpingové ceny a že nekalé cenové praktiky čínských vyvážejících výrobců hliníkových fólií pro domácnost budou pravděpodobně ve větším měřítku pokračovat, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (107) | Ceny čínského vývozu na ostatní hlavní vývozní trhy Číny jsou dokonce nižší než ceny vývozu do Unie a v některých dalších jurisdikcích platí několik opatření na ochranu obchodu proti čínskému vývozu hliníkových fólií pro domácnost, která potvrzují nekalé cenové chování čínských vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(107)

Ceny čínského vývozu na ostatní hlavní vývozní trhy Číny jsou dokonce nižší než ceny vývozu do Unie a v některých dalších jurisdikcích platí několik opatření na ochranu obchodu proti čínskému vývozu hliníkových fólií pro domácnost, která potvrzují nekalé cenové chování čínských vyvážejících výrobců.

| (108) | Kromě toho Komise zjistila další ukazatele toho, že dumping bude pravděpodobně pokračovat, pokud by opatření pozbyla platnosti, jako jsou např. vysoká volná kapacita hliníkových fólií pro domácnost v Číně a atraktivita trhu Unie z hlediska cenových úrovní a velikosti. Zároveň se nezdá, že by čínský domácí trh a jiné trhy třetích zemí byly schopny absorbovat jakoukoliv významnou volnou kapacitu, která v Číně existuje a která by tudíž byla k dispozici pro vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(108)

Kromě toho Komise zjistila další ukazatele toho, že dumping bude pravděpodobně pokračovat, pokud by opatření pozbyla platnosti, jako jsou např. vysoká volná kapacita hliníkových fólií pro domácnost v Číně a atraktivita trhu Unie z hlediska cenových úrovní a velikosti. Zároveň se nezdá, že by čínský domácí trh a jiné trhy třetích zemí byly schopny absorbovat jakoukoliv významnou volnou kapacitu, která v Číně existuje a která by tudíž byla k dispozici pro vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (109) | Komise tudíž dospěla k závěru, že kdyby opatření pozbyla platnosti, dumping by s velkou pravděpodobností přetrvával. |
| --- | --- |

(109)

Komise tudíž dospěla k závěru, že kdyby opatření pozbyla platnosti, dumping by s velkou pravděpodobností přetrvával.

5.   ÚJMA

ÚJMA

5.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (110) | V období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii šest výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(110)

V období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii šest výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (111) | Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na 39 460 tun. Komise tento údaj stanovila na základě ověřených odpovědí na dotazník obdržených od výrobců v Unii zařazených do vzorku a odhadovaných údajů poskytnutých výrobci nezařazenými do vzorku a žadateli (56). Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, tři výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali více než 80 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(111)

Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na 39 460 tun. Komise tento údaj stanovila na základě ověřených odpovědí na dotazník obdržených od výrobců v Unii zařazených do vzorku a odhadovaných údajů poskytnutých výrobci nezařazenými do vzorku a žadateli (56). Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, tři výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali více než 80 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

56

5.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (112) | Komise stanovila spotřebu v Unii na základě objemů prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie určené pro trh Unie, objemů dovozu získaných ze statistických údajů Eurostatu a dovozu dotčeného obcházením, pokud jde o mírně upravený výrobek, který je předmětem přezkumu, z ČLR, jak je zaznamenaly členské státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze 14.6“) (57). |
| --- | --- |

(112)

Komise stanovila spotřebu v Unii na základě objemů prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie určené pro trh Unie, objemů dovozu získaných ze statistických údajů Eurostatu a dovozu dotčeného obcházením, pokud jde o mírně upravený výrobek, který je předmětem přezkumu, z ČLR, jak je zaznamenaly členské státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze 14.6“) (57).

57

| (113) | Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

  Tabulka 1


  Spotřeba v Unii (v tunách)
   (58) | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii | 74 030 | 72 074 | 74 356 | 80 065 |
| Index | 100 | 97 | 100 | 108 |
| Zdroj: | Eurostat, databáze 14.6, informace poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku a výrobci v Unii nezařazenými do vzorku, informace poskytnuté sdružením výrobců v Unii |

(113)

Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

Tabulka 1

Tabulka 1

Spotřeba v Unii (v tunách)
   (58)

Spotřeba v Unii (v tunách)

58

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Celková spotřeba v Unii

74 030

72 074

74 356

80 065

Index

100

97

100

108

Zdroj:

Zdroj:

Eurostat, databáze 14.6, informace poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku a výrobci v Unii nezařazenými do vzorku, informace poskytnuté sdružením výrobců v Unii

informace poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku a výrobci v Unii nezařazenými do vzorku, informace poskytnuté sdružením výrobců v Unii

| (114) | Celkově se během posuzovaného období spotřeba v Unii zvýšila. I když od roku 2017 do roku 2019 zůstávala poměrně stabilní, v období přezkumného šetření se zvýšila o 8 % ve srovnání s předchozím rokem i rokem 2017. |
| --- | --- |

(114)

Celkově se během posuzovaného období spotřeba v Unii zvýšila. I když od roku 2017 do roku 2019 zůstávala poměrně stabilní, v období přezkumného šetření se zvýšila o 8 % ve srovnání s předchozím rokem i rokem 2017.

5.3.   Dovoz z ČLR

Dovoz z ČLR

5.3.1.   Objem a dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu

Objem a dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu

| (115) | Jak je uvedeno ve 112. bodě odůvodnění, Komise určila objem dovozu z ČLR na základě statistických údajů Eurostatu a informací z databáze 14.6. Podíl na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii uvedené ve 113. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(115)

Jak je uvedeno ve 112. bodě odůvodnění, Komise určila objem dovozu z ČLR na základě statistických údajů Eurostatu a informací z databáze 14.6. Podíl na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii uvedené ve 113. bodě odůvodnění.

| (116) | Dovoz z ČLR se vyvíjel takto:

  Tabulka 2


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z ČLR (59) (v tunách) | 2 103 | 2 071 | 2 242 | 1 588 |
| Index | 100 | 98 | 107 | 76 |
| Podíl na trhu (%) | 2,8 | 2,9 | 3,0 | 2,0 |
| Index | 100 | 101 | 106 | 70 |
| Zdroj: | Eurostat a databáze 14.6 |

(116)

Dovoz z ČLR se vyvíjel takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z ČLR (59) (v tunách)

59

2 103

2 071

2 242

1 588

Index

Index

100

100

98

98

107

107

76

76

Podíl na trhu (%)

2,8

2,9

3,0

2,0

Index

Index

100

100

101

101

106

106

70

70

Zdroj:

Zdroj:

Eurostat a databáze 14.6

| (117) | Dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z dotčené země se mezi lety 2017 a 2019 zvýšil a během období přezkumného šetření poklesl. Celkem se dovoz z dotčené země mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření snížil o 24 %. Podíl dovozu z ČLR na trhu zůstával v letech 2017 až 2019 stabilní a v období přezkumného šetření se snížil asi o 1 procentní bod, a to navzdory výraznějšímu poklesu dovozu v absolutním vyjádření. |
| --- | --- |

(117)

Dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z dotčené země se mezi lety 2017 a 2019 zvýšil a během období přezkumného šetření poklesl. Celkem se dovoz z dotčené země mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření snížil o 24 %. Podíl dovozu z ČLR na trhu zůstával v letech 2017 až 2019 stabilní a v období přezkumného šetření se snížil asi o 1 procentní bod, a to navzdory výraznějšímu poklesu dovozu v absolutním vyjádření.

| (118) | Tento vývoj je však třeba vnímat v kontextu masivního nárůstu dovozu výrobku, který je dotčen obcházením, z Thajska během stejného období, jak je uvedeno ve 131. a 133. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(118)

Tento vývoj je však třeba vnímat v kontextu masivního nárůstu dovozu výrobku, který je dotčen obcházením, z Thajska během stejného období, jak je uvedeno ve 131. a 133. bodě odůvodnění.

| (119) | Výrobek, který je předmětem přezkumu, je dovážen z ČLR v běžném režimu i v režimu aktivního zušlechťovacího styku. |
| --- | --- |

(119)

Výrobek, který je předmětem přezkumu, je dovážen z ČLR v běžném režimu i v režimu aktivního zušlechťovacího styku.

| (120) | Dovoz z ČLR v běžném režimu a v režimu aktivního zušlechťovacího styku se vyvíjel takto:

  Tabulka 3


  Objem dovozu (v tunách) z ČLR v běžném režimu a v režimu aktivního zušlechťovacího styku | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z ČLR v běžném režimu (v tunách) | 861 | 934 | 1 124 | 249 |
| Index | 100 | 109 | 131 | 29 |
| Podíl na trhu (%) | 1,2 | 1,3 | 1,5 | 0,3 |
| Index | 100 | 112 | 130 | 27 |
| Objem dovozu z ČLR v režimu aktivního zušlechťovacího styku (v tunách) | 1 243 | 1 136 | 1 118 | 1 339 |
| Index | 100 | 91 | 90 | 108 |
| Podíl na trhu (%) | 1,7 | 1,6 | 1,5 | 1,7 |
| Index | 100 | 94 | 90 | 100 |
| Zdroj: | Eurostat a databáze 14.6 |

(120)

Dovoz z ČLR v běžném režimu a v režimu aktivního zušlechťovacího styku se vyvíjel takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Objem dovozu (v tunách) z ČLR v běžném režimu a v režimu aktivního zušlechťovacího styku

Objem dovozu (v tunách) z ČLR v běžném režimu a v režimu aktivního zušlechťovacího styku

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z ČLR v běžném režimu (v tunách)

861

934

1 124

249

Index

Index

100

100

109

109

131

131

29

29

Podíl na trhu (%)

1,2

1,3

1,5

0,3

Index

100

112

130

27

Objem dovozu z ČLR v režimu aktivního zušlechťovacího styku (v tunách)

1 243

1 136

1 118

1 339

Index

Index

100

100

91

91

90

90

108

108

Podíl na trhu (%)

1,7

1,6

1,5

1,7

Index

Index

100

100

94

94

90

90

100

100

Zdroj:

Zdroj:

Eurostat a databáze 14.6

| (121) | Objemy dovozu v rámci běžného režimu se mezi lety 2017 a 2019 zvýšily o 31 % a během období přezkumného šetření výrazně poklesly, což se odrazilo v rostoucím podílu na trhu v letech 2017 až 2019 z 1,2 % na 1,5 % a v poklesu během období přezkumného šetření na 0,3 %. Dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku se vyvíjel opačným směrem, kdy mezi lety 2017 a 2019 poklesl o 10 % a v období přezkumného šetření vzrostl o 20 %. Celkově tedy během posuzovaného období objem dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku vzrostl o 8 %, i když vzhledem k souběžnému nárůstu spotřeby nezískal podíl na trhu, který zůstal celkově na úrovni 1,7 %. |
| --- | --- |

(121)

Objemy dovozu v rámci běžného režimu se mezi lety 2017 a 2019 zvýšily o 31 % a během období přezkumného šetření výrazně poklesly, což se odrazilo v rostoucím podílu na trhu v letech 2017 až 2019 z 1,2 % na 1,5 % a v poklesu během období přezkumného šetření na 0,3 %. Dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku se vyvíjel opačným směrem, kdy mezi lety 2017 a 2019 poklesl o 10 % a v období přezkumného šetření vzrostl o 20 %. Celkově tedy během posuzovaného období objem dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku vzrostl o 8 %, i když vzhledem k souběžnému nárůstu spotřeby nezískal podíl na trhu, který zůstal celkově na úrovni 1,7 %.

5.3.2.   Ceny dovozu z ČLR a cenové podbízení

Ceny dovozu z ČLR a cenové podbízení

| (122) | Průměrná cena dovozu z ČLR se vyvíjela takto:

  Tabulka 4


  Ceny dovozu (v EUR za tunu) | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ceny dovozu z ČLR v běžném režimu | 2 573 | 2 509 | 2 609 | 2 737 |
| Index | 100 | 97 | 101 | 106 |
| Ceny dovozu z ČLR v režimu aktivního zušlechťovacího styku | 2 152 | 2 312 | 2 329 | 2 277 |
| Index | 100 | 107 | 108 | 106 |
| Ceny dovozu z ČLR (všechny celní režimy) | 2 179 | 2 373 | 2 450 | 2 351 |
| Index | 100 | 109 | 112 | 108 |
| Zdroj: | Eurostat a databáze 14.6 |

(122)

Průměrná cena dovozu z ČLR se vyvíjela takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Ceny dovozu (v EUR za tunu)

Ceny dovozu (v EUR za tunu)

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Ceny dovozu z ČLR v běžném režimu

2 573

2 509

2 609

2 737

Index

Index

100

100

97

97

101

101

106

106

Ceny dovozu z ČLR v režimu aktivního zušlechťovacího styku

2 152

2 312

2 329

2 277

Index

Index

100

100

107

107

108

108

106

106

Ceny dovozu z ČLR (všechny celní režimy)

2 179

2 373

2 450

2 351

Index

Index

100

100

109

109

112

112

108

108

Zdroj:

Zdroj:

Eurostat a databáze 14.6

| (123) | Celkově jak pro běžný celní režim, tak i pro režim aktivního zušlechťovacího styku vzrostly průměrné dovozní ceny z ČLR během posuzovaného období o 8 %. Dovozní ceny (všechny celní režimy) zůstaly během období šetření nižší než ceny výrobců v Unii (tabulka 9). |
| --- | --- |

(123)

Celkově jak pro běžný celní režim, tak i pro režim aktivního zušlechťovacího styku vzrostly průměrné dovozní ceny z ČLR během posuzovaného období o 8 %. Dovozní ceny (všechny celní režimy) zůstaly během období šetření nižší než ceny výrobců v Unii (tabulka 9).

| (124) | Průměrná dovozní cena v běžném režimu zůstávala mezi lety 2017 a 2019 poměrně stabilní a v období přezkumného šetření vzrostla o 5 procentních bodů, zatímco průměrná dovozní cena v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku se až do roku 2019 neustále zvyšovala a poté se v období přezkumného šetření snížila o 2 procentní body. |
| --- | --- |

(124)

Průměrná dovozní cena v běžném režimu zůstávala mezi lety 2017 a 2019 poměrně stabilní a v období přezkumného šetření vzrostla o 5 procentních bodů, zatímco průměrná dovozní cena v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku se až do roku 2019 neustále zvyšovala a poté se v období přezkumného šetření snížila o 2 procentní body.

| (125) | Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců Komise stanovila cenové podbízení během období přezkumného šetření na základě porovnání:






  1) | vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu, a |
| --- | --- | --- |

(125)

Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců Komise stanovila cenové podbízení během období přezkumného šetření na základě porovnání:

1)

vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu, a

| 2) | odpovídajících vážených průměrných dovozních cen výrobku, který je předmětem přezkumu, z ČLR od Eurostatu v běžném režimu, stanovených na základě CIF, včetně antidumpingového cla, s příslušnými úpravami o cla a náklady po dovozu. Jelikož nebyly k dispozici žádné jiné informace, byly tyto náklady odhadnuty na 1 % hodnoty CIF. |
| --- | --- |

2)

odpovídajících vážených průměrných dovozních cen výrobku, který je předmětem přezkumu, z ČLR od Eurostatu v běžném režimu, stanovených na základě CIF, včetně antidumpingového cla, s příslušnými úpravami o cla a náklady po dovozu. Jelikož nebyly k dispozici žádné jiné informace, byly tyto náklady odhadnuty na 1 % hodnoty CIF.

| (126) | Výsledek srovnání neprokázal žádné cenové podbízení. |
| --- | --- |

(126)

Výsledek srovnání neprokázal žádné cenové podbízení.

| (127) | Podrobnější analýza podle jednotlivých dovozních režimů však odhalila, že u dovozu uskutečněného v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku činila míra podbízení v průměru 7,2 % oproti prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Jak je uvedeno ve 173. bodě odůvodnění, cenové úrovně tohoto dovozu byly považovány za silný ukazatel budoucích úrovní cen dovozu do Unie bez antidumpingových cel. |
| --- | --- |

(127)

Podrobnější analýza podle jednotlivých dovozních režimů však odhalila, že u dovozu uskutečněného v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku činila míra podbízení v průměru 7,2 % oproti prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Jak je uvedeno ve 173. bodě odůvodnění, cenové úrovně tohoto dovozu byly považovány za silný ukazatel budoucích úrovní cen dovozu do Unie bez antidumpingových cel.

| (128) | Kromě toho bylo při zvážení průměrné dovozní ceny veškerého čínského dovozu bez ohledu na dovozní režim bez uplatnění antidumpingových cel zjištěno, že během období přezkumného šetření byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie podbízeny v průměru o 4,2 %. Stejně jako ve výše uvedeném případě byly i tyto ceny považovány za přiměřený ukazatel možných budoucích cenových úrovní, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(128)

Kromě toho bylo při zvážení průměrné dovozní ceny veškerého čínského dovozu bez ohledu na dovozní režim bez uplatnění antidumpingových cel zjištěno, že během období přezkumného šetření byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie podbízeny v průměru o 4,2 %. Stejně jako ve výše uvedeném případě byly i tyto ceny považovány za přiměřený ukazatel možných budoucích cenových úrovní, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (129) | Komise také zvážila cenové úrovně dovozu, který je dotčen obcházením, z Thajska, jelikož tento dovoz ve skutečnosti pocházel od čínských vyvážejících výrobců, kteří se pouze vyhýbali platným antidumpingovým clům na dovoz pocházející z Číny. V rámci šetření bylo zjištěno, že tento dovoz (s příslušnými úpravami o cla a náklady po dovozu) se během období přezkumného šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie v průměru o 3,5 %. |
| --- | --- |

(129)

Komise také zvážila cenové úrovně dovozu, který je dotčen obcházením, z Thajska, jelikož tento dovoz ve skutečnosti pocházel od čínských vyvážejících výrobců, kteří se pouze vyhýbali platným antidumpingovým clům na dovoz pocházející z Číny. V rámci šetření bylo zjištěno, že tento dovoz (s příslušnými úpravami o cla a náklady po dovozu) se během období přezkumného šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie v průměru o 3,5 %.

5.3.3.   Dovoz z třetích zemí s výjimkou ČLR

Dovoz z třetích zemí s výjimkou ČLR

| (130) | Dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z jiných třetích zemí pocházel zejména z Arménie, Thajska a Turecka. |
| --- | --- |

(130)

Dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z jiných třetích zemí pocházel zejména z Arménie, Thajska a Turecka.

| (131) | Objem dovozu z jiných třetích zemí a dále i podíl na trhu a cenové trendy se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR











  Země | | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arménie | Objem (v tunách) | 14 164 | 19 278 | 18 373 | 17 257 |
| | Index | 100 | 136 | 130 | 122 |
| | Podíl na trhu (%) | 19 | 27 | 25 | 22 |
| | Index | 100 | 140 | 129 | 113 |
| | Průměrná cena | 2 804 | 2 895 | 2 730 | 2 533 |
| | Index | 100 | 103 | 97 | 90 |
| Thajsko | Objem (v tunách) | 28 | 1 027 | 2 659 | 6 820 |
| | Index | 100 | 3 693 | 9 565 | 24 534 |
| | Podíl na trhu (%) | 0,04 | 1,4 | 4 | 9 |
| | Index | 100 | 3 793 | 9 364 | 22 685 |
| | Průměrná cena | 2 337 | 2 544 | 2 426 | 2 381 |
| | Index | 100 | 109 | 104 | 102 |
| Turecko | Objem (v tunách) | 16 221 | 15 289 | 17 565 | 18 103 |
| | Index | 100 | 94 | 108 | 112 |
| | Podíl na trhu (%) | 22 | 21 | 24 | 23 |
| | Index | 100 | 97 | 108 | 103 |
| | Průměrná cena | 2 878 | 2 952 | 2 828 | 2 601 |
| | Index | 100 | 103 | 98 | 90 |
| Ostatní země světa | Objem (v tunách) | 3 407 | 2 539 | 1 968 | 558 |
| | Index | 100 | 75 | 58 | 16 |
| | Podíl na trhu (%) | 5 | 4 | 3 | 1 |
| | Index | 100 | 77 | 58 | 15 |
| | Průměrná cena | 2 751 | 2 928 | 2 918 | 3 117 |
| | Index | 100 | 106 | 106 | 113 |
| Třetí země celkem bez ČLR | Objem (v tunách) | 33 820 | 38 133 | 40 564 | 42 738 |
| | Index | 100 | 113 | 120 | 126 |
| | Podíl na trhu (%) | 46 | 53 | 55 | 53 |
| | Index | 100 | 116 | 119 | 117 |
| | Průměrná cena | 2 834 | 2 910 | 2 764 | 2 545 |
| | Index | 100 | 103 | 98 | 90 |
| Třetí země celkem bez Thajska a ČLR | Objem (v tunách) | 33 792 | 37 106 | 37 905 | 35 918 |
| | Index | 100 | 110 | 112 | 106 |
| | Podíl na trhu (%) | 46 | 51 | 51 | 45 |
| | Index | 100 | 113 | 112 | 98 |
| | Průměrná cena | 2 834 | 2 921 | 2 785 | 2 576 |
| | Index | 100 | 103 | 98 | 91 |
| Zdroj: | Eurostat |

(131)

Objem dovozu z jiných třetích zemí a dále i podíl na trhu a cenové trendy se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR

Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR

Země

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Arménie

Objem (v tunách)

14 164

19 278

18 373

17 257

Index

Index

100

100

136

136

130

130

122

122

Podíl na trhu (%)

19

27

25

22

Index

Index

100

100

140

140

129

129

113

113

Průměrná cena

2 804

2 895

2 730

2 533

Index

Index

100

100

103

103

97

97

90

90

Thajsko

Objem (v tunách)

28

1 027

2 659

6 820

Index

Index

100

100

3 693

3 693

9 565

9 565

24 534

24 534

Podíl na trhu (%)

0,04

1,4

4

9

Index

Index

100

100

3 793

3 793

9 364

9 364

22 685

22 685

Průměrná cena

2 337

2 544

2 426

2 381

Index

Index

100

100

109

109

104

104

102

102

Turecko

Objem (v tunách)

16 221

15 289

17 565

18 103

Index

Index

100

100

94

94

108

108

112

112

Podíl na trhu (%)

22

21

24

23

Index

Index

100

100

97

97

108

108

103

103

Průměrná cena

2 878

2 952

2 828

2 601

Index

Index

100

100

103

103

98

98

90

90

Ostatní země světa

Objem (v tunách)

3 407

2 539

1 968

558

Index

Index

100

100

75

75

58

58

16

16

Podíl na trhu (%)

5

4

3

1

Index

Index

100

100

77

77

58

58

15

15

Průměrná cena

2 751

2 928

2 918

3 117

Index

Index

100

100

106

106

106

106

113

113

Třetí země celkem bez ČLR

Objem (v tunách)

33 820

38 133

40 564

42 738

Index

Index

100

100

113

113

120

120

126

126

Podíl na trhu (%)

46

53

55

53

Index

Index

100

100

116

116

119

119

117

117

Průměrná cena

2 834

2 910

2 764

2 545

Index

Index

100

100

103

103

98

98

90

90

Třetí země celkem bez Thajska a ČLR

Objem (v tunách)

33 792

37 106

37 905

35 918

Index

Index

100

100

110

110

112

112

106

106

Podíl na trhu (%)

46

51

51

45

Index

Index

100

100

113

113

112

112

98

98

Průměrná cena

2 834

2 921

2 785

2 576

Index

Index

100

100

103

103

98

98

91

91

Zdroj:

Zdroj:

Eurostat

| (132) | Během posuzovaného období se dovoz z jiných třetích zemí zvýšil o přibližně 9 000 tun, tj. o 26 %, což je rychlejší vývoj než vývoj spotřeby v Unii, a to vedlo k nárůstu podílu na trhu ze 46 % na 53 %. |
| --- | --- |

(132)

Během posuzovaného období se dovoz z jiných třetích zemí zvýšil o přibližně 9 000 tun, tj. o 26 %, což je rychlejší vývoj než vývoj spotřeby v Unii, a to vedlo k nárůstu podílu na trhu ze 46 % na 53 %.

| (133) | Nicméně 76 % tohoto nárůstu (6 792 tun) představoval dovoz z Thajska, který obchází konečná antidumpingová opatření platná pro dovoz z Číny, jak je stanoveno ve 3. bodě odůvodnění, a proto musí být považován za dovoz z Číny. |
| --- | --- |

(133)

Nicméně 76 % tohoto nárůstu (6 792 tun) představoval dovoz z Thajska, který obchází konečná antidumpingová opatření platná pro dovoz z Číny, jak je stanoveno ve 3. bodě odůvodnění, a proto musí být považován za dovoz z Číny.

| (134) | Jak ukazuje tabulka 5, zatímco dovoz z jiných třetích zemí kromě Thajska se během posuzovaného období zvýšil o 6 % (2 126 tun), tedy pomalejším tempem než spotřeba v Unii, dovoz z Thajska se několikatisícinásobně zvýšil, což vedlo k nárůstu podílu na trhu z 0 % na 9 %. U dovozu z jiných třetích zemí bez Thajska byla zaznamenána ztráta podílu na trhu, zejména mezi rokem 2019 a obdobím přezkumného šetření, kdy byl nárůst podílu na trhu ze strany Thajska nejvýraznější (+5 procentních bodů). |
| --- | --- |

(134)

Jak ukazuje tabulka 5, zatímco dovoz z jiných třetích zemí kromě Thajska se během posuzovaného období zvýšil o 6 % (2 126 tun), tedy pomalejším tempem než spotřeba v Unii, dovoz z Thajska se několikatisícinásobně zvýšil, což vedlo k nárůstu podílu na trhu z 0 % na 9 %. U dovozu z jiných třetích zemí bez Thajska byla zaznamenána ztráta podílu na trhu, zejména mezi rokem 2019 a obdobím přezkumného šetření, kdy byl nárůst podílu na trhu ze strany Thajska nejvýraznější (+5 procentních bodů).

| (135) | Během období přezkumného šetření bylo zjištěno, že cenové úrovně dovozu z Thajska byly v průměru o 3,5 % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno ve 129. bodě odůvodnění výše, zatímco dovozní ceny z jiných třetích zemí kromě Thajska byly ve stejném období v souladu s prodejními cenami výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(135)

Během období přezkumného šetření bylo zjištěno, že cenové úrovně dovozu z Thajska byly v průměru o 3,5 % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno ve 129. bodě odůvodnění výše, zatímco dovozní ceny z jiných třetích zemí kromě Thajska byly ve stejném období v souladu s prodejními cenami výrobního odvětví Unie.

5.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

5.4.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (136) | V rámci hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byly vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(136)

V rámci hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byly vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (137) | Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(137)

Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (138) | Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na antidumpingový dotazník od výrobců zařazených do vzorku, jakož i makroekonomických údajů poskytnutých výrobci nezařazenými do vzorku a sdružením výrobců v Unii, které byly porovnány s údaji uvedenými v žádosti o přezkum. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní. |
| --- | --- |

(138)

Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na antidumpingový dotazník od výrobců zařazených do vzorku, jakož i makroekonomických údajů poskytnutých výrobci nezařazenými do vzorku a sdružením výrobců v Unii, které byly porovnány s údaji uvedenými v žádosti o přezkum. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní.

| (139) | Posuzovanými makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(139)

Posuzovanými makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (140) | Posuzovanými mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(140)

Posuzovanými mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

5.4.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

5.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (141) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 41 387 | 35 173 | 36 292 | 39 460 |
| Index | 100 | 85 | 88 | 95 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 52 900 | 47 600 | 48 100 | 50 750 |
| Index | 100 | 90 | 91 | 96 |
| Využití kapacity (%) | 78,2 | 73,9 | 75,5 | 77,8 |
| Index | 100 | 94 | 96 | 99 |
| Zdroj: | informace poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku a výrobci v Unii nezařazenými do vzorku, informace poskytnuté sdruženími výrobců v Unii |

(141)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Objem výroby (v tunách)

41 387

35 173

36 292

39 460

Index

Index

100

100

85

85

88

88

95

95

Výrobní kapacita (v tunách)

52 900

47 600

48 100

50 750

Index

Index

100

100

90

90

91

91

96

96

Využití kapacity (%)

78,2

73,9

75,5

77,8

Index

Index

100

100

94

94

96

96

99

99

Zdroj:

Zdroj:

informace poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku a výrobci v Unii nezařazenými do vzorku, informace poskytnuté sdruženími výrobců v Unii

| (142) | Ačkoli se spotřeba v Unii během posuzovaného období zvýšila o 8 %, jak je uvedeno ve 113. bodě odůvodnění, objem výroby obdobného výrobku se v letech 2017 až 2018 snížil o 15 %, načež ve zbývající části posuzovaného období došlo k mírnému zotavení, což vedlo k poklesu během celého posuzovaného období o 5 %. Nárůst spotřeby v Unii proto výrobnímu odvětví Unie nepřinesl žádný prospěch. |
| --- | --- |

(142)

Ačkoli se spotřeba v Unii během posuzovaného období zvýšila o 8 %, jak je uvedeno ve 113. bodě odůvodnění, objem výroby obdobného výrobku se v letech 2017 až 2018 snížil o 15 %, načež ve zbývající části posuzovaného období došlo k mírnému zotavení, což vedlo k poklesu během celého posuzovaného období o 5 %. Nárůst spotřeby v Unii proto výrobnímu odvětví Unie nepřinesl žádný prospěch.

| (143) | Pokles objemu výroby částečně souvisí s restrukturalizačními procesy v rámci výrobního odvětví Unie, které byly zahájeny s cílem zotavit se z újmy utrpěné během období přezkumného šetření v rámci předchozího přezkumu před pozbytím platnosti (1. říjen 2013–30. září 2014), a částečně s narůstající nekalou hospodářskou soutěží, které výrobní odvětví Unie čelilo ze strany dovozu dotčeného obcházením a pocházejícího z Thajska, pokud jde o výrobek, který je předmětem přezkumu. Jak je vysvětleno ve 132. bodě odůvodnění, nárůst objemu dovozu ze třetích zemí byl způsoben zejména nárůstem dovozu hliníkových fólií pro domácnost, které jsou dotčeny obcházením, z Thajska. |
| --- | --- |

(143)

Pokles objemu výroby částečně souvisí s restrukturalizačními procesy v rámci výrobního odvětví Unie, které byly zahájeny s cílem zotavit se z újmy utrpěné během období přezkumného šetření v rámci předchozího přezkumu před pozbytím platnosti (1. říjen 2013–30. září 2014), a částečně s narůstající nekalou hospodářskou soutěží, které výrobní odvětví Unie čelilo ze strany dovozu dotčeného obcházením a pocházejícího z Thajska, pokud jde o výrobek, který je předmětem přezkumu. Jak je vysvětleno ve 132. bodě odůvodnění, nárůst objemu dovozu ze třetích zemí byl způsoben zejména nárůstem dovozu hliníkových fólií pro domácnost, které jsou dotčeny obcházením, z Thajska.

5.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (144) | Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový objem prodeje na trhu Unie (v tunách) | 38 107 | 31 871 | 31 550 | 35 739 |
| Index | 100 | 84 | 83 | 94 |
| Podíl na trhu (%) | 51 | 44 | 42 | 45 |
| Index | 100 | 86 | 82 | 87 |
| Zdroj: | informace poskytnuté žadatelem, informace poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku a výrobci v Unii nezařazenými do vzorku |

(144)

Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Celkový objem prodeje na trhu Unie (v tunách)

38 107

31 871

31 550

35 739

Index

Index

100

100

84

84

83

83

94

94

Podíl na trhu (%)

51

44

42

45

Index

Index

100

100

86

86

82

82

87

87

Zdroj:

Zdroj:

informace poskytnuté žadatelem, informace poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku a výrobci v Unii nezařazenými do vzorku

| (145) | V průběhu posuzovaného období objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 6 %. Do roku 2019 trvale klesal (o 17 %) s tím, že během období přezkumného šetření došlo k částečnému zotavení, kdy nárůst činil 11 procentních bodů. Tento nárůst však nebyl v souladu s růstem spotřeby v Unii, což vedlo k celkovému poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 51 % v roce 2017 na 45 % v období přezkumného šetření (minus 6 procentních bodů), zatímco podíl na trhu, pokud jde o dovoz, který je dotčen obcházením, z Thajska, se během stejného období zvýšil o 9 procentních bodů. |
| --- | --- |

(145)

V průběhu posuzovaného období objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 6 %. Do roku 2019 trvale klesal (o 17 %) s tím, že během období přezkumného šetření došlo k částečnému zotavení, kdy nárůst činil 11 procentních bodů. Tento nárůst však nebyl v souladu s růstem spotřeby v Unii, což vedlo k celkovému poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 51 % v roce 2017 na 45 % v období přezkumného šetření (minus 6 procentních bodů), zatímco podíl na trhu, pokud jde o dovoz, který je dotčen obcházením, z Thajska, se během stejného období zvýšil o 9 procentních bodů.

5.4.2.3.   Růst

| (146) | Ačkoliv se spotřeba v Unii během posuzovaného období zvýšila o 8 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil o 6 %, což vedlo během posuzovaného období ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 13 %. Výrobní odvětví Unie tedy během posuzovaného období nemělo prospěch z žádného růstu. |
| --- | --- |

(146)

Ačkoliv se spotřeba v Unii během posuzovaného období zvýšila o 8 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil o 6 %, což vedlo během posuzovaného období ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 13 %. Výrobní odvětví Unie tedy během posuzovaného období nemělo prospěch z žádného růstu.

5.4.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

| (147) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Zaměstnanost a produktivita | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců (v přepočtu na ekvivalent plného pracovního úvazku – FTE) | 394 | 356 | 359 | 378 |
| Index | 100 | 90 | 91 | 96 |
| Produktivita (v jednotkách na zaměstnance) | 105 | 99 | 101 | 104 |
| Index | 100 | 94 | 96 | 99 |
| Zdroj: | informace poskytnuté žadatelem, informace poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku a výrobci v Unii nezařazenými do vzorku |

(147)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Počet zaměstnanců (v přepočtu na ekvivalent plného pracovního úvazku – FTE)

394

356

359

378

Index

Index

100

100

90

90

91

91

96

96

Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)

105

99

101

104

Index

Index

100

100

94

94

96

96

99

99

Zdroj:

Zdroj:

informace poskytnuté žadatelem, informace poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku a výrobci v Unii nezařazenými do vzorku

| (148) | Počet zaměstnanců výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření snížil o 4 %. Produktivita pracovní síly výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnance, měla do roku 2019 stejný trend a během období přezkumného šetření se po zvýšení výroby a prodeje zotavila, jak je vysvětleno ve 142. a 145. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(148)

Počet zaměstnanců výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření snížil o 4 %. Produktivita pracovní síly výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnance, měla do roku 2019 stejný trend a během období přezkumného šetření se po zvýšení výroby a prodeje zotavila, jak je vysvětleno ve 142. a 145. bodě odůvodnění.

| (149) | Pokles počtu zaměstnanců je způsoben poklesem objemu výroby, což souvisí i s poklesem objemu prodeje výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(149)

Pokles počtu zaměstnanců je způsoben poklesem objemu výroby, což souvisí i s poklesem objemu prodeje výrobního odvětví Unie.

5.4.2.5.   Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (150) | Komise v 89. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že dumping ze strany ČLR během období přezkumného šetření přetrvával. Komise také dospěla k závěru, že kdyby byla opatření zrušena, dumping ze strany ČLR by s velkou pravděpodobností přetrvával. |
| --- | --- |

(150)

Komise v 89. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že dumping ze strany ČLR během období přezkumného šetření přetrvával. Komise také dospěla k závěru, že kdyby byla opatření zrušena, dumping ze strany ČLR by s velkou pravděpodobností přetrvával.

| (151) | Navzdory antidumpingovým opatřením platným od roku 2009 přišlo výrobní odvětví Unie o významný objem prodeje, což se během posuzovaného období projevilo ztrátou podílu na trhu ve výši 13 %. Nebylo tedy možné zaznamenat plné zotavení z účinků dřívějšího dumpingu a výrobní odvětví Unie je i nadále vysoce zranitelné vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie. |
| --- | --- |

(151)

Navzdory antidumpingovým opatřením platným od roku 2009 přišlo výrobní odvětví Unie o významný objem prodeje, což se během posuzovaného období projevilo ztrátou podílu na trhu ve výši 13 %. Nebylo tedy možné zaznamenat plné zotavení z účinků dřívějšího dumpingu a výrobní odvětví Unie je i nadále vysoce zranitelné vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie.

5.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

5.4.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (152) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Prodejní ceny v Unii | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii na celkovém trhu (v EUR za tunu) | 2 822 | 2 930 | 2 810 | 2 663 |
| Index | 100 | 104 | 100 | 94 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) | 2 645 | 2 776 | 2 620 | 2 574 |
| Index | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Zdroj: | odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(152)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Prodejní ceny v Unii

Prodejní ceny v Unii

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii na celkovém trhu (v EUR za tunu)

2 822

2 930

2 810

2 663

Index

Index

100

100

104

104

100

100

94

94

Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)

2 645

2 776

2 620

2 574

Index

Index

100

100

105

105

99

99

97

97

Zdroj:

Zdroj:

odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

| (153) | Průměrná jednotková prodejní cena se mezi lety 2017 a 2018 zvýšila a v roce 2019 klesla na stejnou úroveň jako v roce 2017, přičemž během období přezkumného šetření poklesla o 6 %. Přestože se výrobnímu odvětví Unie během celého posuzovaného období dařilo udržovat prodejní ceny nad jednotkovými výrobními náklady, cenový tlak zvýšeného dovozu, který je dotčen obcházením, z Thajska měl během období přezkumného šetření dopad na prodejní ceny výrobního odvětví Unie, které klesly ve vyšší míře než jednotkové náklady. |
| --- | --- |

(153)

Průměrná jednotková prodejní cena se mezi lety 2017 a 2018 zvýšila a v roce 2019 klesla na stejnou úroveň jako v roce 2017, přičemž během období přezkumného šetření poklesla o 6 %. Přestože se výrobnímu odvětví Unie během celého posuzovaného období dařilo udržovat prodejní ceny nad jednotkovými výrobními náklady, cenový tlak zvýšeného dovozu, který je dotčen obcházením, z Thajska měl během období přezkumného šetření dopad na prodejní ceny výrobního odvětví Unie, které klesly ve vyšší míře než jednotkové náklady.

5.4.3.2.   Náklady práce

| (154) | Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR) | 19 444 | 19 827 | 20 487 | 22 184 |
| Index | 100 | 102 | 105 | 114 |
| Zdroj: | odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(154)

Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Průměrné náklady práce na zaměstnance

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

19 444

19 827

20 487

22 184

Index

Index

100

100

102

102

105

105

114

114

Zdroj:

Zdroj:

odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

| (155) | Průměrné náklady práce se během posuzovaného období postupně zvyšovaly. Průměrné náklady práce na zaměstnance se celkově zvýšily o 14 %. Tento trend byl nejvíce ovlivněn procesem restrukturalizace v rámci výrobního odvětví Unie, kdy někteří výrobci investovali do vytvoření prodejních struktur v různých členských zemích. |
| --- | --- |

(155)

Průměrné náklady práce se během posuzovaného období postupně zvyšovaly. Průměrné náklady práce na zaměstnance se celkově zvýšily o 14 %. Tento trend byl nejvíce ovlivněn procesem restrukturalizace v rámci výrobního odvětví Unie, kdy někteří výrobci investovali do vytvoření prodejních struktur v různých členských zemích.

5.4.3.3.   Zásoby

| (156) | Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 11


  Zásoby | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 978 | 940 | 1 693 | 1 425 |
| Index | 100 | 96 | 173 | 146 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 2,4 | 2,7 | 4,7 | 3,6 |
| Index | 100 | 113 | 197 | 153 |
| Zdroj: | odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(156)

Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Zásoby

Zásoby

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

978

940

1 693

1 425

Index

Index

100

100

96

96

173

173

146

146

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

2,4

2,7

4,7

3,6

Index

Index

100

100

113

113

197

197

153

153

Zdroj:

Zdroj:

odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

| (157) | Zásoby nelze považovat za relevantní ukazatel újmy v tomto odvětví, jelikož výroba a prodej jsou založeny hlavně na objednávkách, a výrobci si proto většinou udržují jen omezené zásoby. Proto je vývoj zásob uváděn jen pro informaci. |
| --- | --- |

(157)

Zásoby nelze považovat za relevantní ukazatel újmy v tomto odvětví, jelikož výroba a prodej jsou založeny hlavně na objednávkách, a výrobci si proto většinou udržují jen omezené zásoby. Proto je vývoj zásob uváděn jen pro informaci.

| (158) | Celkově se zásoby v posuzovaném období zvýšily o 46 %. Nejprve se v období let 2017 až 2018 snížily o 4 % a následně se v roce 2019 a v období přezkumného šetření postupně zvyšovaly. |
| --- | --- |

(158)

Celkově se zásoby v posuzovaném období zvýšily o 46 %. Nejprve se v období let 2017 až 2018 snížily o 4 % a následně se v roce 2019 a v období přezkumného šetření postupně zvyšovaly.

5.4.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (159) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 12


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 8,2 | 7,4 | 6,8 | 3,4 |
| Index | 100 | 90 | 83 | 41 |
| Peněžní tok (EUR) | 10 768 045 | 10 888 351 | 8 682 415 | 10 199 898 |
| Index | 100 | 101 | 81 | 95 |
| Investice (v EUR) | 1 141 165 | 4 327 224 | 1 119 149 | 1 665 356 |
| Index | 100 | 379 | 98 | 146 |
| Návratnost investic (%) | 10 | 7 | 5 | 1 |
| Index | 100 | 74 | 55 | 15 |
| Zdroj: | odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(159)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

8,2

7,4

6,8

3,4

Index

Index

100

100

90

90

83

83

41

41

Peněžní tok (EUR)

10 768 045

10 888 351

8 682 415

10 199 898

Index

Index

100

100

101

101

81

81

95

95

Investice (v EUR)

1 141 165

4 327 224

1 119 149

1 665 356

Index

Index

100

100

379

379

98

98

146

146

Návratnost investic (%)

10

7

5

1

Index

Index

100

100

74

74

55

55

15

15

Zdroj:

Zdroj:

odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

| (160) | Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. |
| --- | --- |

(160)

Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje.

| (161) | Po předchozím přezkumném šetření před pozbytím platnosti uvedeném v 1. bodě odůvodnění, kdy byla uložena antidumpingová opatření, se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a jeho ziskové rozpětí v roce 2017 dosáhlo 8,2 %. Situace se však následně zhoršila a zisková rozpětí od roku 2018 klesala, přičemž během období přezkumného šetření činila pouhých 3,4 %, což odpovídá poklesu o 59 % během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(161)

Po předchozím přezkumném šetření před pozbytím platnosti uvedeném v 1. bodě odůvodnění, kdy byla uložena antidumpingová opatření, se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a jeho ziskové rozpětí v roce 2017 dosáhlo 8,2 %. Situace se však následně zhoršila a zisková rozpětí od roku 2018 klesala, přičemž během období přezkumného šetření činila pouhých 3,4 %, což odpovídá poklesu o 59 % během posuzovaného období.

| (162) | To bylo způsobeno zejména cenovým tlakem vyvolávaným ze strany dovozu, který je dotčen obcházením, z Thajska, který vstupoval do Unie pod cenou výrobního odvětví Unie a vyvolal významný cenový tlak, který výrobní odvětví Unie přinutil snížit své cenové úrovně, jak je vysvětleno výše ve 153. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(162)

To bylo způsobeno zejména cenovým tlakem vyvolávaným ze strany dovozu, který je dotčen obcházením, z Thajska, který vstupoval do Unie pod cenou výrobního odvětví Unie a vyvolal významný cenový tlak, který výrobní odvětví Unie přinutil snížit své cenové úrovně, jak je vysvětleno výše ve 153. bodě odůvodnění.

| (163) | Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Vzhledem k tomu, že je výrobní odvětví Unie navzdory klesajícímu trendu stále ziskové, zůstal peněžní tok během posuzovaného období celkově poměrně stabilní. |
| --- | --- |

(163)

Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Vzhledem k tomu, že je výrobní odvětví Unie navzdory klesajícímu trendu stále ziskové, zůstal peněžní tok během posuzovaného období celkově poměrně stabilní.

| (164) | Investice se v posuzovaném období zvýšily o 46 %, což bylo způsobeno zejména úsilím vynaloženým výrobním odvětvím Unie na racionalizaci výroby a zvýšení efektivity a produktivity s cílem vypořádat se s rostoucím levným dovozem. Návratnost investic, která se vyjadřuje jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic, se však ve stejném období snížila z 10 % na 1 %, a sledovala tedy stejný trend jako ziskovost. |
| --- | --- |

(164)

Investice se v posuzovaném období zvýšily o 46 %, což bylo způsobeno zejména úsilím vynaloženým výrobním odvětvím Unie na racionalizaci výroby a zvýšení efektivity a produktivity s cílem vypořádat se s rostoucím levným dovozem. Návratnost investic, která se vyjadřuje jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic, se však ve stejném období snížila z 10 % na 1 %, a sledovala tedy stejný trend jako ziskovost.

| (165) | Vzhledem ke klesající ziskovosti a návratnosti investic bylo pro výrobce v Unii zařazené do vzorku stále obtížnější opatřit si kapitál na investice. Jelikož návratnost investic klesla tak rychle, je schopnost výrobců zařazených do vzorku opatřit si v budoucnu kapitál ještě více ohrožena. |
| --- | --- |

(165)

Vzhledem ke klesající ziskovosti a návratnosti investic bylo pro výrobce v Unii zařazené do vzorku stále obtížnější opatřit si kapitál na investice. Jelikož návratnost investic klesla tak rychle, je schopnost výrobců zařazených do vzorku opatřit si v budoucnu kapitál ještě více ohrožena.

5.4.4.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (166) | Vývoj mikroekonomických a makroekonomických ukazatelů během posuzovaného období ukázal, že se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršila. Celkově se trend hlavních hospodářských ukazatelů v posuzovaném období zhoršil. |
| --- | --- |

(166)

Vývoj mikroekonomických a makroekonomických ukazatelů během posuzovaného období ukázal, že se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršila. Celkově se trend hlavních hospodářských ukazatelů v posuzovaném období zhoršil.

| (167) | Zejména došlo k poklesu výroby, objemů prodeje a podílů na trhu, jakož i prodejních cen, což mělo negativní účinek na zaměstnanost a produktivitu, jakož i na ziskovost. Narůstající cenový tlak ze strany dovozu dotčeného obcházením a pocházejícího zejména z Thajska neumožnil výrobnímu odvětví Unie sladit své prodejní ceny s vývojem svých výrobních nákladů, což mělo negativní dopad na jeho ziskovost, která se během posuzovaného období snížila o téměř 60 %. A konečně, rychle klesající návratnost investic má negativní dopad na schopnost výrobního odvětví Unie opatřit si kapitál a investice. |
| --- | --- |

(167)

Zejména došlo k poklesu výroby, objemů prodeje a podílů na trhu, jakož i prodejních cen, což mělo negativní účinek na zaměstnanost a produktivitu, jakož i na ziskovost. Narůstající cenový tlak ze strany dovozu dotčeného obcházením a pocházejícího zejména z Thajska neumožnil výrobnímu odvětví Unie sladit své prodejní ceny s vývojem svých výrobních nákladů, což mělo negativní dopad na jeho ziskovost, která se během posuzovaného období snížila o téměř 60 %. A konečně, rychle klesající návratnost investic má negativní dopad na schopnost výrobního odvětví Unie opatřit si kapitál a investice.

| (168) | Na druhé straně se výrobnímu odvětví Unie navzdory klesajícímu trendu stále dařilo udržovat velký objem prodeje a významný podíl na trhu. Stejně tak ziskovost zůstala navzdory negativnímu trendu po celé posuzované období kladná. Proto dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení, ale bylo v nestabilní situaci. |
| --- | --- |

(168)

Na druhé straně se výrobnímu odvětví Unie navzdory klesajícímu trendu stále dařilo udržovat velký objem prodeje a významný podíl na trhu. Stejně tak ziskovost zůstala navzdory negativnímu trendu po celé posuzované období kladná. Proto dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení, ale bylo v nestabilní situaci.

| (169) | Komise proto dále zkoumala pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(169)

Komise proto dále zkoumala pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.

6.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

| (170) | Ve 168. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu, ale bylo v nestabilní situaci. Komise proto v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení posuzovala, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy původně způsobené dumpingovým dovozem z ČLR, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(170)

Ve 168. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu, ale bylo v nestabilní situaci. Komise proto v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení posuzovala, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy původně způsobené dumpingovým dovozem z ČLR, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (171) | Aby zjistila, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy původně způsobené dumpingovým dovozem z dotčené země, zvážila Komise tyto aspekty: i) výrobní objem a volnou kapacitu v ČLR a atraktivitu trhu Unie; ii) pravděpodobné cenové úrovně dovozu z ČLR a jejich dopad na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, a iii) existenci praktik obcházení. |
| --- | --- |

(171)

Aby zjistila, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy původně způsobené dumpingovým dovozem z dotčené země, zvážila Komise tyto aspekty: i) výrobní objem a volnou kapacitu v ČLR a atraktivitu trhu Unie; ii) pravděpodobné cenové úrovně dovozu z ČLR a jejich dopad na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, a iii) existenci praktik obcházení.

6.1.   Výrobní objem a volná kapacita v ČLR – atraktivita trhu Unie

Výrobní objem a volná kapacita v ČLR – atraktivita trhu Unie

| (172) | Jak je uvedeno v 91. bodě odůvodnění, výrobní kapacity v ČLR výrazně převyšují výrobní objemy a vnitřní poptávku na čínském domácím trhu. Vzhledem k závěrům o atraktivitě trhu Unie, jak je popsáno ve 102. až 105. bodě odůvodnění, bude tato volná kapacita velmi pravděpodobně z velké části využita pro vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(172)

Jak je uvedeno v 91. bodě odůvodnění, výrobní kapacity v ČLR výrazně převyšují výrobní objemy a vnitřní poptávku na čínském domácím trhu. Vzhledem k závěrům o atraktivitě trhu Unie, jak je popsáno ve 102. až 105. bodě odůvodnění, bude tato volná kapacita velmi pravděpodobně z velké části využita pro vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

6.2.   Pravděpodobné cenové úrovně dovozu z ČLR a jejich dopad na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti

Pravděpodobné cenové úrovně dovozu z ČLR a jejich dopad na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti

| (173) | Pro účely posouzení dopadu budoucího vývozu na situaci výrobního odvětví Unie se Komise domnívala, že cenové úrovně čínského vývozu bez antidumpingových cel by byly přiměřeným ukazatelem budoucích cenových úrovní na trhu Unie. Na tomto základě, jak je uvedeno ve 127. a 128. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že průměrné rozpětí cenového podbízení u výrobku, který je předmětem přezkumu, činí 4,2 % pro všechny dovozní režimy a 7,2 % v režimu aktivního zušlechťovacího styku, přičemž posledně zmíněný režim, na který se nevztahují žádná cla, je považován za nejlepší ukazatel pravděpodobných cenových úrovní při neexistenci antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(173)

Pro účely posouzení dopadu budoucího vývozu na situaci výrobního odvětví Unie se Komise domnívala, že cenové úrovně čínského vývozu bez antidumpingových cel by byly přiměřeným ukazatelem budoucích cenových úrovní na trhu Unie. Na tomto základě, jak je uvedeno ve 127. a 128. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že průměrné rozpětí cenového podbízení u výrobku, který je předmětem přezkumu, činí 4,2 % pro všechny dovozní režimy a 7,2 % v režimu aktivního zušlechťovacího styku, přičemž posledně zmíněný režim, na který se nevztahují žádná cla, je považován za nejlepší ukazatel pravděpodobných cenových úrovní při neexistenci antidumpingových opatření.

| (174) | Kromě toho, jak je vysvětleno ve 120. bodě odůvodnění, téměř veškerý dovoz z ČLR do Unie byl realizován v režimu aktivního zušlechťovacího styku. Lze tedy vyslovit závěr, že antidumpingová opatření byla účinná v tom, že zabránila dumpingovému dovozu z ČLR ve vstupu na trh Unie, a že tento dovoz bude s největší pravděpodobností obnoven, pokud platnost opatření skončí. |
| --- | --- |

(174)

Kromě toho, jak je vysvětleno ve 120. bodě odůvodnění, téměř veškerý dovoz z ČLR do Unie byl realizován v režimu aktivního zušlechťovacího styku. Lze tedy vyslovit závěr, že antidumpingová opatření byla účinná v tom, že zabránila dumpingovému dovozu z ČLR ve vstupu na trh Unie, a že tento dovoz bude s největší pravděpodobností obnoven, pokud platnost opatření skončí.

| (175) | Výrobek, který je předmětem přezkumu, je komoditním výrobkem, a proto je trh citlivý na cenu. Nárůst dovozu za nízké ceny by přinutil výrobní odvětví Unie k dalšímu snížení cen, jak již k tomu došlo s cílem konkurovat dovozu, který je dotčen obcházením, z Thajska, jak je uvedeno výše ve 133. a 135. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(175)

Výrobek, který je předmětem přezkumu, je komoditním výrobkem, a proto je trh citlivý na cenu. Nárůst dovozu za nízké ceny by přinutil výrobní odvětví Unie k dalšímu snížení cen, jak již k tomu došlo s cílem konkurovat dovozu, který je dotčen obcházením, z Thajska, jak je uvedeno výše ve 133. a 135. bodě odůvodnění.

| (176) | S ohledem na výše uvedené a v případě, že by výrobci v Unii čelili nárůstu levného dovozu z ČLR, snížili by ve snaze udržet si objemy prodeje a podíly na trhu své ceny o 4,2 % (na úroveň cenového podbízení), což by mělo dopad na celkovou ziskovost odvětví, která by se v období přezkumného šetření snížila z 3,4 % na -1 %, a tudíž by se v krátkodobém horizontu dostala do záporných hodnot. |
| --- | --- |

(176)

S ohledem na výše uvedené a v případě, že by výrobci v Unii čelili nárůstu levného dovozu z ČLR, snížili by ve snaze udržet si objemy prodeje a podíly na trhu své ceny o 4,2 % (na úroveň cenového podbízení), což by mělo dopad na celkovou ziskovost odvětví, která by se v období přezkumného šetření snížila z 3,4 % na -1 %, a tudíž by se v krátkodobém horizontu dostala do záporných hodnot.

| (177) | Na druhé straně, pokud by výrobní odvětví Unie zachovalo své současné cenové úrovně, a vzhledem k tomu, že hliníkové fólie pro domácnost jsou komoditním výrobkem, mělo by to téměř okamžitý negativní dopad na jeho objem prodeje a výroby, jakož i podíl na trhu. Kromě toho by pokles objemu výroby vedl ke zvýšení jednotkových výrobních nákladů v důsledku snížení úspor z rozsahu. Tím by se dále zhoršila ziskovost výrobního odvětví Unie a v krátkodobém horizontu by to vedlo ke ztrátám. |
| --- | --- |

(177)

Na druhé straně, pokud by výrobní odvětví Unie zachovalo své současné cenové úrovně, a vzhledem k tomu, že hliníkové fólie pro domácnost jsou komoditním výrobkem, mělo by to téměř okamžitý negativní dopad na jeho objem prodeje a výroby, jakož i podíl na trhu. Kromě toho by pokles objemu výroby vedl ke zvýšení jednotkových výrobních nákladů v důsledku snížení úspor z rozsahu. Tím by se dále zhoršila ziskovost výrobního odvětví Unie a v krátkodobém horizontu by to vedlo ke ztrátám.

| (178) | V případě ztráty ziskovosti by výrobní odvětví Unie nebylo schopno realizovat nezbytné investice. V konečném důsledku by to také vedlo ke ztrátě pracovních míst a hrozilo by uzavírání výrobních linek. |
| --- | --- |

(178)

V případě ztráty ziskovosti by výrobní odvětví Unie nebylo schopno realizovat nezbytné investice. V konečném důsledku by to také vedlo ke ztrátě pracovních míst a hrozilo by uzavírání výrobních linek.

6.3.   Existence praktik obcházení

Existence praktik obcházení

| (179) | Jak je uvedeno ve 104. bodě odůvodnění, čínští výrobci se v minulosti dopouštěli dumpingových praktik vůči trhu Unie. Jak je uvedeno v 2. a 3. bodě odůvodnění, aktuálně existují dvě opatření proti obcházení, a sice jedno proti dovozu mírně upraveného výrobku z Číny a druhé, novější, na dovoz pocházející z Thajska, kde čínští vyvážející výrobci zřídili montážní závody. |
| --- | --- |

(179)

Jak je uvedeno ve 104. bodě odůvodnění, čínští výrobci se v minulosti dopouštěli dumpingových praktik vůči trhu Unie. Jak je uvedeno v 2. a 3. bodě odůvodnění, aktuálně existují dvě opatření proti obcházení, a sice jedno proti dovozu mírně upraveného výrobku z Číny a druhé, novější, na dovoz pocházející z Thajska, kde čínští vyvážející výrobci zřídili montážní závody.

| (180) | Jak je uvedeno ve 153. a 162. bodě odůvodnění, praktiky obcházení ze strany Thajska byly hlavní příčinou poklesu objemu prodeje a ztráty podílu na trhu výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. Existence těchto praktik obcházení ukazuje, že dovoz dotčený obcházením, který vstupuje na trh Unie bez antidumpingových cel, má významný negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie, který se kvůli cenové citlivosti trhu rychle projeví. |
| --- | --- |

(180)

Jak je uvedeno ve 153. a 162. bodě odůvodnění, praktiky obcházení ze strany Thajska byly hlavní příčinou poklesu objemu prodeje a ztráty podílu na trhu výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. Existence těchto praktik obcházení ukazuje, že dovoz dotčený obcházením, který vstupuje na trh Unie bez antidumpingových cel, má významný negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie, který se kvůli cenové citlivosti trhu rychle projeví.

6.4.   Závěr

Závěr

| (181) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že pozbytí platnosti opatření by se vší pravděpodobností vedlo k výraznému nárůstu dumpingového dovozu z ČLR za ceny, které se podbízejí cenám výrobního odvětví Unie, a tedy k dalšímu zhoršení již tak nestabilní hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Je vysoce pravděpodobné, že by to vedlo k obnovení podstatné újmy, v důsledku čehož by byla vážně ohrožena životaschopnost výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(181)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že pozbytí platnosti opatření by se vší pravděpodobností vedlo k výraznému nárůstu dumpingového dovozu z ČLR za ceny, které se podbízejí cenám výrobního odvětví Unie, a tedy k dalšímu zhoršení již tak nestabilní hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Je vysoce pravděpodobné, že by to vedlo k obnovení podstatné újmy, v důsledku čehož by byla vážně ohrožena životaschopnost výrobního odvětví Unie.

7.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (182) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Při zjišťování zájmu Unie vycházela Komise z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, distributorů a uživatelů. |
| --- | --- |

(182)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Při zjišťování zájmu Unie vycházela Komise z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, distributorů a uživatelů.

| (183) | Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(183)

Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.

7.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (184) | Výrobní odvětví Unie zahrnuje přibližně osm společností a přímo zaměstnává asi 1 000 pracovníků, přičemž mnoho dalších je na něm závislých nepřímo. Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, Komise vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek se skládal ze tří výrobců v Unii, kteří poskytli odpovědi na dotazník. Vzorek byl shledán reprezentativním pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(184)

Výrobní odvětví Unie zahrnuje přibližně osm společností a přímo zaměstnává asi 1 000 pracovníků, přičemž mnoho dalších je na něm závislých nepřímo. Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, Komise vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek se skládal ze tří výrobců v Unii, kteří poskytli odpovědi na dotazník. Vzorek byl shledán reprezentativním pro výrobní odvětví Unie.

| (185) | Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie neutrpělo během posuzovaného období podstatnou újmu, ale je v nestabilní situaci, což potvrzují negativní trendy ukazatelů újmy. Odstranění antidumpingových cel by vedlo k pravděpodobnému obnovení podstatné újmy, což by se projevilo v poklesu objemu prodeje a výroby, jakož i podílu na trhu, a vedlo k poklesu ziskovosti a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(185)

Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie neutrpělo během posuzovaného období podstatnou újmu, ale je v nestabilní situaci, což potvrzují negativní trendy ukazatelů újmy. Odstranění antidumpingových cel by vedlo k pravděpodobnému obnovení podstatné újmy, což by se projevilo v poklesu objemu prodeje a výroby, jakož i podílu na trhu, a vedlo k poklesu ziskovosti a zaměstnanosti.

| (186) | Na druhé straně výrobní odvětví Unie prokázalo svoji životaschopnost. Po posledním přezkumu před pozbytím platnosti se mu podařilo zlepšit svou situaci za spravedlivých podmínek na trhu Unie, realizovat investice a dosáhnout přiměřené ziskovosti. Pokračování opatření by zabránilo tomu, aby byl trh Unie zaplaven levným dovozem z ČLR, a tudíž by výrobnímu odvětví Unie umožnilo zachovat udržitelné cenové úrovně a zvýšit svou ziskovost na úrovně nezbytné pro budoucí investice. |
| --- | --- |

(186)

Na druhé straně výrobní odvětví Unie prokázalo svoji životaschopnost. Po posledním přezkumu před pozbytím platnosti se mu podařilo zlepšit svou situaci za spravedlivých podmínek na trhu Unie, realizovat investice a dosáhnout přiměřené ziskovosti. Pokračování opatření by zabránilo tomu, aby byl trh Unie zaplaven levným dovozem z ČLR, a tudíž by výrobnímu odvětví Unie umožnilo zachovat udržitelné cenové úrovně a zvýšit svou ziskovost na úrovně nezbytné pro budoucí investice.

| (187) | Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že zachování antidumpingových opatření je v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(187)

Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že zachování antidumpingových opatření je v zájmu výrobního odvětví Unie.

7.2.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení, obchodníků a uživatelů

Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení, obchodníků a uživatelů

| (188) | Komise se obrátila na všechny známé dovozce, kteří nejsou ve spojení, obchodníky a uživatele. Pouze jeden dovozce, společnost Cellofix, předložil připomínky, avšak na dotazník neodpověděl. |
| --- | --- |

(188)

Komise se obrátila na všechny známé dovozce, kteří nejsou ve spojení, obchodníky a uživatele. Pouze jeden dovozce, společnost Cellofix, předložil připomínky, avšak na dotazník neodpověděl.

| (189) | Společnost Cellofix vyjádřila nesouhlas s obnovením platných opatření na základě tvrzení, že: i) by to nevedlo k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie a ii) nebylo by to v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(189)

Společnost Cellofix vyjádřila nesouhlas s obnovením platných opatření na základě tvrzení, že: i) by to nevedlo k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie a ii) nebylo by to v zájmu Unie.

| (190) | Co se týče prvního bodu, společnost Cellofix argumentovala, že současná opatření byla v platnosti po dobu více než jedenácti let, během nichž se podle ní výrobní odvětví Unie zotavilo z utrpěné újmy. O tom svědčí i růst tohoto odvětví. |
| --- | --- |

(190)

Co se týče prvního bodu, společnost Cellofix argumentovala, že současná opatření byla v platnosti po dobu více než jedenácti let, během nichž se podle ní výrobní odvětví Unie zotavilo z utrpěné újmy. O tom svědčí i růst tohoto odvětví.

| (191) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Jak je uvedeno v oddíle 5.4, šetření prokázalo všeobecný sestupný trend hospodářských a finančních ukazatelů výrobního odvětví Unie a ukázalo, že během období přezkumného šetření bylo výrobní odvětví Unie v nestabilní situaci. Jak je uvedeno ve 146. bodě odůvodnění, Komise rovněž nezjistila, že by došlo k růstu výrobního odvětví Unie. Připomínáme, že na základě tohoto vývoje Komise dospěla k závěru, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k obnovení podstatné újmy. Tvrzení dovozce v tomto ohledu byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(191)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Jak je uvedeno v oddíle 5.4, šetření prokázalo všeobecný sestupný trend hospodářských a finančních ukazatelů výrobního odvětví Unie a ukázalo, že během období přezkumného šetření bylo výrobní odvětví Unie v nestabilní situaci. Jak je uvedeno ve 146. bodě odůvodnění, Komise rovněž nezjistila, že by došlo k růstu výrobního odvětví Unie. Připomínáme, že na základě tohoto vývoje Komise dospěla k závěru, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k obnovení podstatné újmy. Tvrzení dovozce v tomto ohledu byla proto zamítnuta.

| (192) | Pokud jde o druhý bod, že obnovení opatření nebude v zájmu Unie, dovozce tvrdil, že po přijetí konečných antidumpingových opatření v roce 2009 měl potíže s nákupem hliníkových fólií pro domácnost od výrobního odvětví Unie kvůli jeho nedostatečné výrobní kapacitě, ale také kvůli tlaku, který na výrobce v Unii vyvíjeli jeho velcí konkurenti, aby omezili dodávky pro společnost Cellofix. |
| --- | --- |

(192)

Pokud jde o druhý bod, že obnovení opatření nebude v zájmu Unie, dovozce tvrdil, že po přijetí konečných antidumpingových opatření v roce 2009 měl potíže s nákupem hliníkových fólií pro domácnost od výrobního odvětví Unie kvůli jeho nedostatečné výrobní kapacitě, ale také kvůli tlaku, který na výrobce v Unii vyvíjeli jeho velcí konkurenti, aby omezili dodávky pro společnost Cellofix.

| (193) | Pokud jde o tvrzení týkající se nedostatečné výrobní kapacity, šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie mělo k dispozici asi 10 000 tun volné kapacity, což nenaznačuje žádné problémy výrobního odvětví Unie dodávat na trh Unie. Pokud jde o údajný tlak na výrobní odvětví Unie omezit dodávky hliníkových fólií pro domácnost, neposkytla společnost na podporu tohoto tvrzení žádný důkaz. Uvedená tvrzení byla tedy zamítnuta. |
| --- | --- |

(193)

Pokud jde o tvrzení týkající se nedostatečné výrobní kapacity, šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie mělo k dispozici asi 10 000 tun volné kapacity, což nenaznačuje žádné problémy výrobního odvětví Unie dodávat na trh Unie. Pokud jde o údajný tlak na výrobní odvětví Unie omezit dodávky hliníkových fólií pro domácnost, neposkytla společnost na podporu tohoto tvrzení žádný důkaz. Uvedená tvrzení byla tedy zamítnuta.

| (194) | Vzhledem k tomu, že ostatní dovozci, obchodníci ani uživatelé nespolupracovali, nebyly k dispozici žádné informace o dopadu cel na tyto strany. Původní šetření však odhalilo, že jakýkoliv dopad na jiné zúčastněné strany nebyl takový, aby opatření musela být považována za opatření, která jsou proti zájmu Unie, a stejně tak i předchozí přezkumné šetření před pozbytím platnosti zjistilo, že zachování opatření by nemělo na situaci těchto stran významný negativní dopad. |
| --- | --- |

(194)

Vzhledem k tomu, že ostatní dovozci, obchodníci ani uživatelé nespolupracovali, nebyly k dispozici žádné informace o dopadu cel na tyto strany. Původní šetření však odhalilo, že jakýkoliv dopad na jiné zúčastněné strany nebyl takový, aby opatření musela být považována za opatření, která jsou proti zájmu Unie, a stejně tak i předchozí přezkumné šetření před pozbytím platnosti zjistilo, že zachování opatření by nemělo na situaci těchto stran významný negativní dopad.

| (195) | Na základě výše uvedeného Komise dospěla k závěru, že zachování platných antidumpingových opatření by nemělo žádné významné nepříznivé účinky na dovozce, obchodníky ani uživatele. |
| --- | --- |

(195)

Na základě výše uvedeného Komise dospěla k závěru, že zachování platných antidumpingových opatření by nemělo žádné významné nepříznivé účinky na dovozce, obchodníky ani uživatele.

7.3.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (196) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, pokud jde o zájem Unie, nezachovat stávající opatření na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR. |
| --- | --- |

(196)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, pokud jde o zájem Unie, nezachovat stávající opatření na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR.

8.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (197) | Komise na základě závěrů, k nimž dospěla v otázce přetrvání dumpingu z ČLR, obnovení újmy způsobené dumpingovým dovozem z ČLR a zájmu Unie, konstatuje, že antidumpingová opatření na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z ČLR by měla být zachována. |
| --- | --- |

(197)

Komise na základě závěrů, k nimž dospěla v otázce přetrvání dumpingu z ČLR, obnovení újmy způsobené dumpingovým dovozem z ČLR a zájmu Unie, konstatuje, že antidumpingová opatření na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z ČLR by měla být zachována.

| (198) | Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není taková faktura přiložena, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(198)

Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není taková faktura přiložena, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (199) | I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy. |
| --- | --- |

(199)

I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy.

| (200) | Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení opatření. V rámci takového šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo. |
| --- | --- |

(200)

Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení opatření. V rámci takového šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.

| (201) | Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR a vyrobeného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(201)

Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR a vyrobeného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla.

| (202) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být předložena Komisi (60). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(202)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být předložena Komisi (60). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

60

Úředním věstníku Evropské unie

| (203) | Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. V návaznosti na toto zveřejnění výsledků šetření jim byla rovněž poskytnuta lhůta k vyjádření. Žádné připomínky obdrženy nebyly. |
| --- | --- |

(203)

Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. V návaznosti na toto zveřejnění výsledků šetření jim byla rovněž poskytnuta lhůta k vyjádření. Žádné připomínky obdrženy nebyly.

| (204) | S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (61), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
| --- | --- |

(204)

S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (61), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce.

61

Úředního věstníku Evropské unie

| (205) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(205)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce nejméně 0,008 mm a nejvýše 0,018 mm, nevytvrzených, válcovaných, ale dále již neupravených, v rolích o šířce nepřesahující 650 mm a o hmotnosti nad 10 kg, v současnosti kódu KN ex 7607 11 19 (kód TARIC 7607111910), pocházejících z Čínské lidové republiky.

2.   Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Země | Společnost | Antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| ČLR | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. a Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd. | 6,4  % | A944 |
| Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd. | 20,3  % | A945 |
| Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd. | 24,2  % | A946 |
| Všechny ostatní společnosti | 30,0  % | A999 |

Země

Společnost

Antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

ČLR

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. a Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd.

6,4  %

A944

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.

20,3  %

A945

Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.

24,2  %

A946

Všechny ostatní společnosti

30,0  %

A999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění: „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) (dotčeného výrobku) prodaného na vývoz do Evropské unie, na který se vztahuje tato faktura, bylo vyrobeno společností (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v [dotčené zemi]. Prohlašuji, že informace uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ Pokud taková faktura nebude předložena, použije se clo platné pro všechny ostatní společnosti.

4.   Platnost konečného antidumpingového cla vztahujícího se na „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se rozšiřuje na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky do Unie, v současnosti kódů KN ex 7607 11 19 a ex 7607 11 90 (kódy TARIC 7607111930, 7607111940, 7607111950, 7607119044, 7607119046, 7607119071 a 7607119072), s výjimkou těch, které vyrobily níže uvedené společnosti:

| Název společnosti | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- |
| Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. | C198 |
| Luoyang Wanji Aluminium Processing Co., Ltd. | C199 |
| Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd | C200 |
| Yantai Donghai Aluminium Foil Co., Ltd | C201 |

Název společnosti

Doplňkový kód TARIC

Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd.

C198

Luoyang Wanji Aluminium Processing Co., Ltd.

C199

Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd

C200

Yantai Donghai Aluminium Foil Co., Ltd

C201

5.   Platnost konečného antidumpingového cla vztahujícího se na dovoz pocházející z Čínské lidové republiky, jak je stanoveno v odstavci 2, se rozšiřuje na dovoz některých hliníkových fólií, v současnosti kódů KN ex 7607 11 19 a ex 7607 11 90 (kódy TARIC 7607111910, 7607111930, 7607111940, 7607111950, 7607119044, 7607119046, 7607119071, 7607119072), zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska, či nikoliv (doplňkový kód TARIC C601).

6.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. března 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 925/2009 ze dne 24. září 2009 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Arménie, Brazílie a Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 262, 6.10.2009, s. 1).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2384 ze dne 17. prosince 2015 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky a o zastavení řízení týkajícího se dovozu některých hliníkových fólií pocházejících z Brazílie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (Úř. věst. L 332, 18.12.2015, s. 63).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/271 ze dne 16. února 2017, kterým se konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 925/2009 na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky rozšiřuje na dovoz některých mírně upravených hliníkových fólií (Úř. věst. L 40, 17.2.2017, s. 51).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1474 ze dne 14. září 2021, kterým se konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) 2015/2384 a prováděcím nařízením (EU) 2017/271 na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky rozšiřuje na dovoz některých hliníkových fólií zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska, či nikoliv. (Úř. věst. L 325, 15.9.2021, s. 6).

5

(6)  
  Úř. věst. C 98, 25.3.2020, s. 10.

6

(7)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky, Úř. věst. C 436, 17.12.2020, s. 10.

7

(8)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2500

8

(9)  
  Úř. věst. C 86, 16.3.2020, s. 6.

9

(10)  Režimem aktivního zušlechťovacího styku se rozumí, že zboží, které není zbožím Unie, je dováženo za účelem použití na celním území Unie v rámci jedné nebo několika zušlechťovacích operací, například pro účely výroby nebo opravy. Takové zboží nepodléhá při dovozu dovoznímu clu.

10

(11)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/546 ze dne 29. března 2021 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz hliníkových výlisků pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 109, 30.3.2021, s. 1); prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/582 ze dne 9. dubna 2021 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz plochých válcovaných výrobků z hliníku pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 124, 12.4.2021, s. 40); prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/983 ze dne 17. června 2021 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz konvertovaných hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 216, 18.6.2021, s. 142).

11

(12)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1428 ze dne 12. října 2020 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz hliníkových výlisků pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 336, 13.10.2020, s. 8), 91. až 97. a 154. až 158. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/582, 125. až 131. a 185. až 188. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/983, 80. až 86. a 140. až 143. bod odůvodnění.

12

(13)  Prováděcí nařízení (EU) 2020/1428, 98. až 104. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/582, 132. až 137. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/983, 87. až 92. bod odůvodnění.

13

(14)  Prováděcí nařízení (EU) 2020/1428, 105. až 112. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/582, 138. až 143. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/983, 93. až 98. bod odůvodnění. Lze mít za to, že právo příslušných státních orgánů jmenovat a odvolávat klíčové vedoucí pracovníky ve státních podnicích, zakotvené v čínských právních předpisech, odráží odpovídající vlastnická práva, avšak dalším kanálem, jehož prostřednictvím může stát zasahovat do podnikatelských rozhodnutí, jsou buňky Komunistické strany Číny v podnicích, a to jak státních, tak soukromých. Podle práva obchodních společností v ČLR má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy této strany v souladu se stranickými stanovami) a daná společnost musí pro činnost stranické organizace vytvořit nezbytné podmínky. V minulosti tento požadavek podle všeho nebyl vždy dodržován ani přísně vymáhán. Nejpozději od roku 2016 však Komunistická strana Číny posílila své nároky, pokud jde o ovládání obchodních rozhodnutí státních podniků jakožto politický princip. Komunistická strana Číny údajně vyvíjí tlak i na soukromé společnosti, aby na první místo stavěly „vlastenectví“ a dodržovaly stranickou kázeň. V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1,86 milionu soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných v rámci společností, v nichž působí. Tato pravidla mají obecnou platnost v celém čínském hospodářství, a ve všech odvětvích, včetně výrobců hliníkových fólií a dodavatelů jejich vstupů.

14

(15)  Prováděcí nařízení (EU) 2020/1428, 113. až 135. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/582, 144. až 166. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/983, 99. až 120. bod odůvodnění.

15

(16)  Prováděcí nařízení (EU) 2020/1428, 136. až 140. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/582, 167. až 171. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/983, 121. až 125. bod odůvodnění.

16

(17)  Prováděcí nařízení (EU) 2020/1428, 141. až 142. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/582, 172. až 173. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/983, 126. až 127. bod odůvodnění.

17

(18)  Prováděcí nařízení (EU) 2020/1428, 143. až 153. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/582, 174. až 184. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/983, 128. až 139. bod odůvodnění.

18

(19)  SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

19

(20)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/915 ze dne 4. června 2019 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 146, 5.6.2019, s. 63).

20

(21)  OECD Trade Policy Papers, č. 218, OECD Publishing, Paříž, dostupné na: http://dx.doi.org/10.1787/c82911ab-en.

21

(22)  Think!Desk China Consulting & Research, „Final Report – Analysis of Market Distortions in the Chinese Non-Ferreous Metal Industry“ (Závěrečná zpráva – Analýza narušení trhu v čínském odvětví neželezných kovů).

22

(23)  http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/content_5449193.htm (naposledy zobrazeno 29. října 2021)

23

(24)  Certain Aluminium Foil from the People’s Republic of China: Amended Final Affirmative Countervailing Duty Determination and Countervailing Duty Order, 83 Fed. Reg. 17,360 (Min. obchodu, 19. dubna 2018).

24

(25)  Prováděcí nařízení (EU) 2021/582, 141. a 142. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/983, 96. až 97. bod odůvodnění.

25

(26)  Viz: http://www.nanshan.com.cn/searchdetails?id=2838&cid= (navštíveno 31. srpna 2021).

26

(27)  Viz: https://www.dfdcjt.com/article/item.html?id=2166 (navštíveno dne 31. srpna 2021).

27

(28)  13. pětiletý plán národního hospodářského a sociálního rozvoje Čínské lidové republiky (2016–2020), k dispozici na adrese

28

https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (naposledy zobrazeno 6. května 2021).

(29)  Prováděcí nařízení (EU) 2021/582, 147. až 155. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/983, 102. až 109. bod odůvodnění.

29

(30)  Prováděcí nařízení (EU) 2021/582, 156. až 158. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/983, 111. bod odůvodnění.

30

(31)  Podle dostupných informací se v roce 2020 čínská výroba hliníkových fólií meziročně zvýšila o 3,8 % (viz článek Čínské novinky ze světa neželezných kovů – Zkoumání nového „modrého oceánu“ pro použití hliníkových fólií, který je k dispozici na: https://finance.sina.com.cn/money/future/indu/2021-07-14/doc-ikqciyzk5369663.shtml, naposledy zobrazeno dne 22. září 2021). Kromě toho, zatímco kapacita výroby elektrolytického hliníku v Číně byla v roce 2020 uváděna ve výši přibližně 38,55 milionu tun ročně, očekávalo se, že v roce 2021 vzroste o 3,163 milionu tun (viz Review and Outlook of the Aluminum Market in 2020 (Přehled a výhled trhu s hliníkem v roce 2020)), který je k dispozici na adrese: https://www.sohu.com/a/445610891_782456, naposledy zobrazeno dne 22. září 2021).

31

(32)  Prováděcí nařízení (EU) 2021/582, 162. až 165. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/983, 116. až 120. bod odůvodnění.

32

(33)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (Otevřené údaje Světové banky – vyšší střední příjmy), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

33

(34)  Finanční údaje pro jedinou vyrábějící společnost (Rusal Armenal, CJSC) nebylo možné nalézt v databázi společnosti Dun and Bradstreet (https://globalfinancials.com/index-admin.html) ani na webových stránkách společnosti a ani kdekoliv jinde na internetu.

34

(35)  Prováděcí nařízení (EU) 2020/1428, 169. bod odůvodnění.

35

(36)  Finanční údaje pěti společností vyrábějících hliníkové výlisky byly použity ve dvou nedávných šetřeních Komise zaměřených na hliníkové výrobky: ploché válcované výrobky z hliníku (Úř. věst. L 124, 12.4.2021, s. 40, 266. až 267. bod odůvodnění) a konvertované hliníkové fólie (Úř. věst. L 216, 18.6.2021, s. 142), 223. bod odůvodnění.

36

(37)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

37

(38)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2

38

(39)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2

39

(40)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 ze dne 29. dubna 2015 o společných pravidlech dovozu z některých třetích zemí (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 33). Těmito zeměmi jsou Ázerbájdžán, Bělorusko, Severní Korea, Turkmenistán a Uzbekistán. Podle ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení nelze domácí ceny v uvedených zemích použít pro účely stanovení běžné hodnoty.

40

(41)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2

41

(42)  Jednalo se o nejnovější období, za které byly k dispozici hodinové náklady práce na tuto činnost v době, kdy jsme nahlíželi do souboru údajů.

42

(43)  Kategorie „základní kovy“ zahrnuje hliník pod kódem C24.42 (viz https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3859598/5902521/KS-RA-07-015-EN.PDF, s. 156).

43

(44)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=RQJc6lWaNMpivNV6h1MxkWk9ycHqk1cNqZM2UJkJfMUYAmenKIIz/lKzy74RY7Y2

44

(45)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2

45

(46)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2

46

(47)  https://globalfinancials.com/index-admin.html (navštíveno dne 28. září 2021).

47

(48)  Příloha 1C.3 k žádosti o přezkum (CRU Nadměrná kapacita v čínském odvětví válcovaných výrobků zvyšuje důraz na vývoz a Obchodní komora Evropské unie v Číně, Nadměrná kapacita v Číně – překážka reformního programu strany) a kapitola 15 pracovního dokumentu útvarů Komise o podstatných zkresleních v hospodářství Čínské lidové republiky pro účely šetření na ochranu obchodu.

48

(49)  Příloha 1C.3 k žádosti o přezkum (CRU Nadměrná kapacita v čínském odvětví válcovaných výrobků zvyšuje důraz na vývoz).

49

(50)  Kapitola 6 CRU, Výhled světového trhu s hliníkovými fóliemi do roku 2022 (Příloha 1C.3 k žádosti o přezkum).

50

(51)  http://www.sheitc.sh.gov.cn/jjyw/20210106/ada4d50132bf4ccaa5c97944073a7d2d.html (naposledy navštíveno dne 2. září 2021).

51

(52)  https://www.globaltradealert.org/data_extraction

52

(53)  http://i-tip.wto.org/goods/Forms/TableView.aspx

53

(54)  t20.007357 (Příloha 1B.4: Otevřené přílohy, část 1, s. 27 až 32).

54

(55)  Příloha 1C.3 k žádosti o přezkum (CRU Globální výhled pro fólie a výhled pro surový hliník, s. 9).

55

(56)  Objem výroby vychází z údajů za EU-27, neboť Spojené království přestalo být od 1. února 2020 součástí Evropské unie a přechodné období pro vystoupení Spojeného království skončilo dne 31. prosince 2020.

56

(57)  Prováděcí nařízení (EU) 2017/271.

57

(58)  Spotřeba je určena na základě údajů za EU-27, s vyloučením údajů týkajících se Spojeného království.

58

(59)  Během období šetření bylo 1 339 tun dovezeno v rámci statistického režimu aktivního zušlechťovacího styku, 106 tun v rámci běžného statistického režimu a 143 tun představoval dovoz, který je dotčen obcházením, podle nařízení (EU) 2017/271.

59

(60)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

60

(61)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

61

---

ROZHODNUTÍ

| 10.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 83/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 83/39

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/403

ze dne 3. března 2022

o osvobozeních od rozšířeného antidumpingového cla z dovozu některých součástí jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky podle nařízení Komise (ES) č. 88/97

(oznámeno pod číslem C(2022) 1262)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na čl. 13 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/45 ze dne 20. ledna 2020, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2019/1379, pokud jde o rozšíření antidumpingového cla uloženého na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých součástí jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě nařízení Rady (ES) č. 71/97 (2),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 88/97 ze dne 20. ledna 1997 o povolování osvobození dovozu některých součástí jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky od rozšíření antidumpingového cla uloženého nařízením Rady (EHS) č. 2474/93 (3), stanoveného nařízením (ES) č. 71/97, a zejména na články 4 až 7 uvedeného nařízení,

po informování členských států,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V důsledku rozšíření antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) nařízením Rady (ES) č. 71/97 (4) se uplatňuje antidumpingové clo z dovozu podstatných součástí jízdních kol pocházejících z Číny (dále jen „rozšířené clo“). |
| --- | --- |

(1)

V důsledku rozšíření antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) nařízením Rady (ES) č. 71/97 (4) se uplatňuje antidumpingové clo z dovozu podstatných součástí jízdních kol pocházejících z Číny (dále jen „rozšířené clo“).

| (2) | Podle článku 3 nařízení (ES) č. 71/97 je Komise zmocněna přijmout opatření nezbytná k povolení osvobození dovozu podstatných součástí jízdních kol, který neobchází antidumpingové clo. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 3 nařízení (ES) č. 71/97 je Komise zmocněna přijmout opatření nezbytná k povolení osvobození dovozu podstatných součástí jízdních kol, který neobchází antidumpingové clo.

| (3) | Uvedená prováděcí opatření jsou stanovena v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (dále jen „nařízení o osvobození“), kterým se zavádí zvláštní systém osvobození. |
| --- | --- |

(3)

Uvedená prováděcí opatření jsou stanovena v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (dále jen „nařízení o osvobození“), kterým se zavádí zvláštní systém osvobození.

| (4) | Na tomto základě osvobodila Komise od rozšířeného cla řadu subjektů montujících jízdní kola. |
| --- | --- |

(4)

Na tomto základě osvobodila Komise od rozšířeného cla řadu subjektů montujících jízdní kola.

| (5) | Podle čl. 16 odst. 2 nařízení o osvobození Komise postupně zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie seznamy osvobozených stran (5). |
| --- | --- |

(5)

Podle čl. 16 odst. 2 nařízení o osvobození Komise postupně zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie seznamy osvobozených stran (5).

| (6) | Nejnovější prováděcí rozhodnutí Komise týkající se osvobození podle nařízení o osvobození bylo přijato dne 15. dubna 2021 (6). |
| --- | --- |

(6)

Nejnovější prováděcí rozhodnutí Komise týkající se osvobození podle nařízení o osvobození bylo přijato dne 15. dubna 2021 (6).

| (7) | Pro účely tohoto rozhodnutí platí definice stanovené v článku 1 nařízení (ES) č. 88/97. |
| --- | --- |

(7)

Pro účely tohoto rozhodnutí platí definice stanovené v článku 1 nařízení (ES) č. 88/97.

| (8) | Dne 25. srpna 2019 obdržela Komise od polské společnosti Rowerland Piotr Tokarz (dále jen „společnost Rowerland“) žádost o osvobození se všemi informacemi nezbytnými k určení toho, zda je tato žádost podle článku 4 nařízení o osvobození přípustná. |
| --- | --- |

(8)

Dne 25. srpna 2019 obdržela Komise od polské společnosti Rowerland Piotr Tokarz (dále jen „společnost Rowerland“) žádost o osvobození se všemi informacemi nezbytnými k určení toho, zda je tato žádost podle článku 4 nařízení o osvobození přípustná.

| (9) | Do přijetí rozhodnutí ohledně odůvodněnosti žádosti byly v souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení o osvobození platby rozšířeného cla, pokud jde o veškerý dovoz podstatných součástí jízdních kol deklarovaných společností Rowerland k propuštění do volného oběhu, pozastaveny ode dne, kdy Komise obdržela řádně odůvodněnou žádost společnosti o osvobození. |
| --- | --- |

(9)

Do přijetí rozhodnutí ohledně odůvodněnosti žádosti byly v souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení o osvobození platby rozšířeného cla, pokud jde o veškerý dovoz podstatných součástí jízdních kol deklarovaných společností Rowerland k propuštění do volného oběhu, pozastaveny ode dne, kdy Komise obdržela řádně odůvodněnou žádost společnosti o osvobození.

| (10) | Za účelem identifikace dovozu podstatných součástí jízdních kol deklarovaných k propuštění do volného oběhu a podléhajících pozastavení platby rozšířeného cla byl straně uvedené v tabulce 1 přidělen doplňkový kód TARIC C529.

  Tabulka 1










  Doplňkový kód TARIC | Název | Adresa | Datum nabytí účinku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C529 | Rowerland Piotr Tokarz | ul. Klubowa 23, |
| PL-32-600 Broszkowice, Polsko |

(10)

Za účelem identifikace dovozu podstatných součástí jízdních kol deklarovaných k propuštění do volného oběhu a podléhajících pozastavení platby rozšířeného cla byl straně uvedené v tabulce 1 přidělen doplňkový kód TARIC C529.

Tabulka 1

Doplňkový kód TARIC

Název

Adresa

Datum nabytí účinku

C529

Rowerland Piotr Tokarz

ul. Klubowa 23,

PL-32-600 Broszkowice, Polsko

17. 10. 2019

| (11) | Podle článku 6 nařízení o osvobození určila Komise období od 1. listopadu 2019 do 31. října 2020 jako období, které má být předmětem šetření, s cílem ověřit činnosti společnosti Rowerland během období pozastavení a rozhodnout, zda osvobození udělit (dále jen „období šetření“). |
| --- | --- |

(11)

Podle článku 6 nařízení o osvobození určila Komise období od 1. listopadu 2019 do 31. října 2020 jako období, které má být předmětem šetření, s cílem ověřit činnosti společnosti Rowerland během období pozastavení a rozhodnout, zda osvobození udělit (dále jen „období šetření“).

| (12) | Společnost Rowerland poskytla Komisi v lednu 2021, s dalším doplněním v květnu 2021, informace a číselné údaje, podle kterých splňovala během období šetření podmínky pro osvobození stanovené v nařízení o osvobození. |
| --- | --- |

(12)

Společnost Rowerland poskytla Komisi v lednu 2021, s dalším doplněním v květnu 2021, informace a číselné údaje, podle kterých splňovala během období šetření podmínky pro osvobození stanovené v nařízení o osvobození.

| (13) | Společnost Rowerland konkrétně tvrdila, že a) používala podstatné součásti jízdních kol pro montáž v množstvích přesahujících prahovou hodnotu 299 jednotek podstatných součástí jízdních kol na jeden typ měsíčně („pravidlo de minimis“) a že b) hodnota, kterou součástem montáží přidala, odpovídala více než 25 % výrobních nákladů (dále jen „kritérium přidané hodnoty 25 %“). Její montážní operace tudíž nespadaly do oblasti působnosti čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 (dále jen „základní nařízení“). Společnost Rowerland kromě toho netvrdila, že součásti dovezené z Číny představovaly méně než 60 % celkové hodnoty součástí použitých při montážních operacích během období šetření podle čl. 13 odst. 2 základního nařízení (dále jen „kritérium 60–40 %“). |
| --- | --- |

(13)

Společnost Rowerland konkrétně tvrdila, že a) používala podstatné součásti jízdních kol pro montáž v množstvích přesahujících prahovou hodnotu 299 jednotek podstatných součástí jízdních kol na jeden typ měsíčně („pravidlo de minimis“) a že b) hodnota, kterou součástem montáží přidala, odpovídala více než 25 % výrobních nákladů (dále jen „kritérium přidané hodnoty 25 %“). Její montážní operace tudíž nespadaly do oblasti působnosti čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 (dále jen „základní nařízení“). Společnost Rowerland kromě toho netvrdila, že součásti dovezené z Číny představovaly méně než 60 % celkové hodnoty součástí použitých při montážních operacích během období šetření podle čl. 13 odst. 2 základního nařízení (dále jen „kritérium 60–40 %“).

| (14) | V listopadu 2021 provedla Komise inspekci na místě v prostorách společnosti za účelem přezkoumání odůvodněnosti žádosti o osvobození. |
| --- | --- |

(14)

V listopadu 2021 provedla Komise inspekci na místě v prostorách společnosti za účelem přezkoumání odůvodněnosti žádosti o osvobození.

| (15) | Komise během šetření zjistila, že:






  a) | společnost Rowerland dodržela pravidlo de minimis, jak je uvedeno ve (13). bodě odůvodnění, pokud jde jak o objemy zakoupených a použitých součástí jízdních kol pro montážní činnost, tak i o ověřené objemy smontovaných jízdních kol; |
| --- | --- | --- |

(15)

Komise během šetření zjistila, že:

a)

společnost Rowerland dodržela pravidlo de minimis, jak je uvedeno ve (13). bodě odůvodnění, pokud jde jak o objemy zakoupených a použitých součástí jízdních kol pro montážní činnost, tak i o ověřené objemy smontovaných jízdních kol;

| b) | číselné údaje, které společnost poskytla za účelem prokázání souladu s pravidly proti obcházení, bylo možné uvést do souladu s údaji zaznamenanými v účetních systémech; |
| --- | --- |

b)

číselné údaje, které společnost poskytla za účelem prokázání souladu s pravidly proti obcházení, bylo možné uvést do souladu s údaji zaznamenanými v účetních systémech;

| c) | účetní systém používaný společností Rowerland neumožňoval společnosti sledování původu zakoupených a použitých součástí jízdních kol pro montážní operace, a proto kritérium 60–40 % nebylo možné posoudit; |
| --- | --- |

c)

účetní systém používaný společností Rowerland neumožňoval společnosti sledování původu zakoupených a použitých součástí jízdních kol pro montážní operace, a proto kritérium 60–40 % nebylo možné posoudit;

| d) | šetření odhalilo, že společnost Rowerland kromě kol nevyráběla žádné součásti jízdních kol; |
| --- | --- |

d)

šetření odhalilo, že společnost Rowerland kromě kol nevyráběla žádné součásti jízdních kol;

| e) | v souladu s dokumentací a vysvětleními, které společnost Rowerland poskytla během procesu ověřování, byla řada nákladů vykázaných společností Rowerland jako přidaná hodnota opravena, jak je níže podrobně uvedeno v bodech i)–ii), zatímco jiné náklady, jež jsou podrobně uvedeny v bodech iii)–v), nebyly uznány za náklady přímo spojené s montážními činnostmi:






  i) | částka vykázaná jako přímé náklady na energie byla vypočítána společností Rowerland na základě počtu pracovníků, kteří byli pověřeni montážními operacemi, zatímco částka vykázaná jako nepřímé náklady na energie byla vypočítána na základě počtu administrativních pracovníků. Tato metoda nebyla považována za vhodnou, jelikož náklady na energie jsou spojené s prostorami určenými pro montážní operace, a nikoliv s počtem zaměstnanců. Náklady na energie byly tedy přepočítány a rozděleny na základě velikosti prostor (v metrech čtverečních), kde se provádí montážní operace (přímé náklady na energie) a velikosti kanceláří a skladů (v metrech čtverečních), kde jsou jízdní kola uskladněna (nepřímé náklady na energie); |
| --- | --- | --- |

e)

v souladu s dokumentací a vysvětleními, které společnost Rowerland poskytla během procesu ověřování, byla řada nákladů vykázaných společností Rowerland jako přidaná hodnota opravena, jak je níže podrobně uvedeno v bodech i)–ii), zatímco jiné náklady, jež jsou podrobně uvedeny v bodech iii)–v), nebyly uznány za náklady přímo spojené s montážními činnostmi:

i)

částka vykázaná jako přímé náklady na energie byla vypočítána společností Rowerland na základě počtu pracovníků, kteří byli pověřeni montážními operacemi, zatímco částka vykázaná jako nepřímé náklady na energie byla vypočítána na základě počtu administrativních pracovníků. Tato metoda nebyla považována za vhodnou, jelikož náklady na energie jsou spojené s prostorami určenými pro montážní operace, a nikoliv s počtem zaměstnanců. Náklady na energie byly tedy přepočítány a rozděleny na základě velikosti prostor (v metrech čtverečních), kde se provádí montážní operace (přímé náklady na energie) a velikosti kanceláří a skladů (v metrech čtverečních), kde jsou jízdní kola uskladněna (nepřímé náklady na energie);

| ii) | částka vykázaná společností Rowerland jako nájem/pronájem a na seznamu uvedená jako nepřímý výrobní náklad byla z důvodu administrativní chyby opravena; |
| --- | --- |

ii)

částka vykázaná společností Rowerland jako nájem/pronájem a na seznamu uvedená jako nepřímý výrobní náklad byla z důvodu administrativní chyby opravena;

| iii) | částka vykázaná společností Rowerland jako nepřímé náklady na energie zahrnovala náklady na energie prostor, které nebyly určeny pro montážní operace společnosti. Tyto náklady tedy nebyly zahrnuty do výrobních nákladů jízdních kol; |
| --- | --- |

iii)

částka vykázaná společností Rowerland jako nepřímé náklady na energie zahrnovala náklady na energie prostor, které nebyly určeny pro montážní operace společnosti. Tyto náklady tedy nebyly zahrnuty do výrobních nákladů jízdních kol;

| iv) | částka vykázaná společností Rowerland uvedená jako „ostatní přímé výrobní náklady“ zahrnovala náklady spojené s nátěrem součástí jízdních kol, které se během období šetření nepoužily. Tyto náklady proto také nebyly zahrnuty do výrobních nákladů jízdních kol smontovaných během období šetření; |
| --- | --- |

iv)

částka vykázaná společností Rowerland uvedená jako „ostatní přímé výrobní náklady“ zahrnovala náklady spojené s nátěrem součástí jízdních kol, které se během období šetření nepoužily. Tyto náklady proto také nebyly zahrnuty do výrobních nákladů jízdních kol smontovaných během období šetření;

| v) | částka vykázaná společností Rowerland jako amortizace zahrnovala amortizaci všech budov, prostor a veškerého zařízení společnosti. Společnost nevykázala žádnou amortizaci strojních zařízení, jelikož některé vybavení vlastněné společností již bylo odepsáno. Vzhledem k tomu, že amortizace komerční budovy (obchod) a přilehlých skladů nebyla spojena s montážními operacemi, byla tato částka považována za administrativní náklady a nikoliv jako součást výrobních nákladů; |
| --- | --- |

v)

částka vykázaná společností Rowerland jako amortizace zahrnovala amortizaci všech budov, prostor a veškerého zařízení společnosti. Společnost nevykázala žádnou amortizaci strojních zařízení, jelikož některé vybavení vlastněné společností již bylo odepsáno. Vzhledem k tomu, že amortizace komerční budovy (obchod) a přilehlých skladů nebyla spojena s montážními operacemi, byla tato částka považována za administrativní náklady a nikoliv jako součást výrobních nákladů;

| f) | po přepočítání byla hodnota, kterou součástem přidala společnost Rowerland během montážních operací, nižší než 25 % výrobních nákladů. |
| --- | --- |

f)

po přepočítání byla hodnota, kterou součástem přidala společnost Rowerland během montážních operací, nižší než 25 % výrobních nákladů.

| (16) | V důsledku toho společnost nesplnila kritéria pro osvobození. Konkrétně spadala společnost Rowerland během období šetření do oblasti působnosti čl. 13 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(16)

V důsledku toho společnost nesplnila kritéria pro osvobození. Konkrétně spadala společnost Rowerland během období šetření do oblasti působnosti čl. 13 odst. 2 základního nařízení.

| (17) | Z těchto důvodů a podle čl. 7 odst. 3 nařízení o osvobození by se žádost o osvobození měla zamítnout a podle článku 5 stejného nařízení by se pozastavení platby rozšířeného cla mělo zrušit. |
| --- | --- |

(17)

Z těchto důvodů a podle čl. 7 odst. 3 nařízení o osvobození by se žádost o osvobození měla zamítnout a podle článku 5 stejného nařízení by se pozastavení platby rozšířeného cla mělo zrušit.

| (18) | Rozšířené clo by se proto mělo vybrat se zpětnou působností od data, kdy pozastavení nabylo účinku, tedy ode dne 17. října 2019. |
| --- | --- |

(18)

Rozšířené clo by se proto mělo vybrat se zpětnou působností od data, kdy pozastavení nabylo účinku, tedy ode dne 17. října 2019.

| (19) | Dne 25. ledna 2022 byla společnost informována o výše uvedených zjištěních, na jejichž základě Komise hodlala navrhnout zamítnutí její žádosti o osvobození a ke kterým společnost dostala příležitost vyjádřit se. Společnost dostala možnost slyšení, které s ní bylo uspořádáno. |
| --- | --- |

(19)

Dne 25. ledna 2022 byla společnost informována o výše uvedených zjištěních, na jejichž základě Komise hodlala navrhnout zamítnutí její žádosti o osvobození a ke kterým společnost dostala příležitost vyjádřit se. Společnost dostala možnost slyšení, které s ní bylo uspořádáno.

| (20) | Společnost Rowerland ve svých připomínkách po poskytnutí informací zpochybnila revizi svých nákladů provedenou Komisí, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Společnost Rowerland zejména tvrdila, že částka vykázaná jako amortizace, která byla zahrnuta do výpočtu přidané hodnoty, by měla rovněž zahrnovat amortizační náklady související s dodatečným zařízením, jako je např. dlážděná plocha, skladovací stany nebo komerční budova se skladem, jelikož tato zařízení měla údajně přímou souvislost s montážními operacemi jízdních kol a/nebo představovala nedílnou součást celého závodu. |
| --- | --- |

(20)

Společnost Rowerland ve svých připomínkách po poskytnutí informací zpochybnila revizi svých nákladů provedenou Komisí, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Společnost Rowerland zejména tvrdila, že částka vykázaná jako amortizace, která byla zahrnuta do výpočtu přidané hodnoty, by měla rovněž zahrnovat amortizační náklady související s dodatečným zařízením, jako je např. dlážděná plocha, skladovací stany nebo komerční budova se skladem, jelikož tato zařízení měla údajně přímou souvislost s montážními operacemi jízdních kol a/nebo představovala nedílnou součást celého závodu.

| (21) | Obecně je třeba zdůraznit, že při výpočtu podle čl. 13 odst. 2 základního nařízení, zda hodnota přidaná součástem během montáže přesáhla 25 % výrobních nákladů, jsou náklady pro výpočet přidané hodnoty náklady ve výrobním procesu, které vedou ke zvýšení hodnoty dokončeného výrobku, vedle jeho původních výrobních nákladů (např. náklady práce, režijní náklady závodu, odpisy montážních zařízení, interně vyrobené součásti). Tyto náklady by proto měly připadat skutečně na výrobu a montáž jízdních kol. Náklady společnosti, které nelze spojit s výrobním procesem během období šetření, nejsou pro účely výpočtu přidané hodnoty zohledněny. Proto nejsou jiné prodejní, správní a režijní náklady zahrnuty do výpočtu přidané hodnoty, neboť tyto náklady společnosti nevznikly při výrobním procesu a nezvyšují přidanou hodnotu výrobku. |
| --- | --- |

(21)

Obecně je třeba zdůraznit, že při výpočtu podle čl. 13 odst. 2 základního nařízení, zda hodnota přidaná součástem během montáže přesáhla 25 % výrobních nákladů, jsou náklady pro výpočet přidané hodnoty náklady ve výrobním procesu, které vedou ke zvýšení hodnoty dokončeného výrobku, vedle jeho původních výrobních nákladů (např. náklady práce, režijní náklady závodu, odpisy montážních zařízení, interně vyrobené součásti). Tyto náklady by proto měly připadat skutečně na výrobu a montáž jízdních kol. Náklady společnosti, které nelze spojit s výrobním procesem během období šetření, nejsou pro účely výpočtu přidané hodnoty zohledněny. Proto nejsou jiné prodejní, správní a režijní náklady zahrnuty do výpočtu přidané hodnoty, neboť tyto náklady společnosti nevznikly při výrobním procesu a nezvyšují přidanou hodnotu výrobku.

| (22) | Kromě toho se připomíná, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění písm. d, že společnost Rowerland kromě kol nevyráběla žádné součásti jízdních kol. Vykázané amortizační náklady zahrnovaly pouze několik budov. Šetření odhalilo, že od dubna 2020 měla společnost Rowerland rovněž budovu používanou k prodeji jízdních kol. Amortizace této budovy tedy nebyla zahrnuta do výpočtu přidané hodnoty. Amortizace budov, které byly určeny pro montážní operace nebo s nimi byly spojeny, však byla zahrnuta do výpočtu přidané hodnoty. Komise navíc také zahrnula náklady na pronájem dvou skladů, ve kterých byly součásti jízdních kol skladovány, protože jsou tyto náklady spojeny s výrobním procesem. Co se týče dlážděné plochy a stanu, nebyly poskytnuty dostatečné důkazy, které by ukazovaly na přímou souvislost s montážními operacemi. V každém případě je v praxi dopad této otázky zanedbatelný, jelikož by přidaná hodnota byla stále nižší než 25 %. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(22)

Kromě toho se připomíná, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění písm. d, že společnost Rowerland kromě kol nevyráběla žádné součásti jízdních kol. Vykázané amortizační náklady zahrnovaly pouze několik budov. Šetření odhalilo, že od dubna 2020 měla společnost Rowerland rovněž budovu používanou k prodeji jízdních kol. Amortizace této budovy tedy nebyla zahrnuta do výpočtu přidané hodnoty. Amortizace budov, které byly určeny pro montážní operace nebo s nimi byly spojeny, však byla zahrnuta do výpočtu přidané hodnoty. Komise navíc také zahrnula náklady na pronájem dvou skladů, ve kterých byly součásti jízdních kol skladovány, protože jsou tyto náklady spojeny s výrobním procesem. Co se týče dlážděné plochy a stanu, nebyly poskytnuty dostatečné důkazy, které by ukazovaly na přímou souvislost s montážními operacemi. V každém případě je v praxi dopad této otázky zanedbatelný, jelikož by přidaná hodnota byla stále nižší než 25 %. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (23) | Společnost Rowerland dále nesouhlasila s revizí nákladů na elektřinu provedenou Komisí, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění písm. e) bodech i) a iii). Tvrdila, že klíč pro přidělování prostředků používaný pro elektřinu byl vybrán certifikovaným auditorem. Společnost v tomto ohledu nepředložila žádné důkazy. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(23)

Společnost Rowerland dále nesouhlasila s revizí nákladů na elektřinu provedenou Komisí, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění písm. e) bodech i) a iii). Tvrdila, že klíč pro přidělování prostředků používaný pro elektřinu byl vybrán certifikovaným auditorem. Společnost v tomto ohledu nepředložila žádné důkazy. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (24) | Společnost Rowerland také tvrdila, že náklady spojené s vodou, kterou poskytovala zaměstnancům, a s odstraňováním odpadu by měly být zahrnuty do výpočtu přidané hodnoty. Tyto náklady však byly tak nízké, že neměly žádný podstatný dopad na výpočet přidané hodnoty. |
| --- | --- |

(24)

Společnost Rowerland také tvrdila, že náklady spojené s vodou, kterou poskytovala zaměstnancům, a s odstraňováním odpadu by měly být zahrnuty do výpočtu přidané hodnoty. Tyto náklady však byly tak nízké, že neměly žádný podstatný dopad na výpočet přidané hodnoty.

| (25) | Společnost Rowerland tvrdila, že během inspekce na místě nezáměrně chybně informovala tým Komise ohledně doby užívání některých součástí jízdních kol, u nichž vznikly náklady spojené s nátěrem. Tvrdila, že tyto části byly použity pro montáž jízdních kol v období šetření, a proto by měly být náklady spojené s nátěrem zahrnuty do výpočtu přidané hodnoty. |
| --- | --- |

(25)

Společnost Rowerland tvrdila, že během inspekce na místě nezáměrně chybně informovala tým Komise ohledně doby užívání některých součástí jízdních kol, u nichž vznikly náklady spojené s nátěrem. Tvrdila, že tyto části byly použity pro montáž jízdních kol v období šetření, a proto by měly být náklady spojené s nátěrem zahrnuty do výpočtu přidané hodnoty.

| (26) | Komise konstatuje, že společnost v tomto ohledu nepředložila žádné důkazy, a proto bylo tvrzení zamítnuto jako neodůvodněné, |
| --- | --- |

(26)

Komise konstatuje, že společnost v tomto ohledu nepředložila žádné důkazy, a proto bylo tvrzení zamítnuto jako neodůvodněné,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podaná stranou uvedenou v tabulce v tomto článku se zamítá podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 88/97.

Strana, pro kterou se zrušuje pozastavení

| Doplňkový kód TARIC | Název | Adresa | Datum nabytí účinku |
| --- | --- | --- | --- |
| C529 | Rowerland Piotr Tokarz | ul. Klubowa 23, |
| PL-32-600 Broszkowice, Polsko |

Doplňkový kód TARIC

Název

Adresa

Datum nabytí účinku

C529

Rowerland Piotr Tokarz

ul. Klubowa 23,

PL-32-600 Broszkowice, Polsko

17. 10. 2019

Článek 2

Pozastavení platby rozšířeného antidumpingového cla podle článku 5 nařízení (ES) č. 88/97 se pro stranu uvedenou v tabulce v článku 1 zrušuje.

Rozšířené clo by mělo být vybíráno ode dne uvedeného ve sloupci s názvem „Datum nabytí účinku“.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům a straně uvedené v článku 1 a zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 3. března 2022.

Za Komisi

Valdis DOMBROVSKIS

výkonný místopředseda

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  Úř. věst. L 16, 21.1.2020, s. 7.

2

(3)  
  Úř. věst. L 17, 21.1.1997, s. 17.

3

(4)  
  Úř. věst. L 16, 18.1.1997, s. 55.

4

(5)  
  Úř. věst. C 45, 13.2.1997, s. 3, Úř. věst. C 112, 10.4.1997, s. 9, Úř. věst. C 220, 19.7.1997, s. 6, Úř. věst. L 193, 22.7.1997, s. 32, Úř. věst. L 334, 5.12.1997, s. 37, Úř. věst. C 378, 13.12.1997, s. 2, Úř. věst. C 217, 11.7.1998, s. 9, Úř. věst. C 37, 11.2.1999, s. 3, Úř. věst. C 186, 2.7.1999, s. 6, Úř. věst. C 216, 28.7.2000, s. 8, Úř. věst. C 170, 14.6.2001, s. 5, Úř. věst. C 103, 30.4.2002, s. 2, Úř. věst. C 35, 14.2.2003, s. 3, Úř. věst. C 43, 22.2.2003, s. 5, Úř. věst. C 54, 2.3.2004, s. 2, Úř. věst. L 343, 19.11.2004, s. 23, Úř. věst. C 299, 4.12.2004, s. 4, Úř. věst. L 17, 21.1.2006, s. 16, Úř. věst. L 313, 14.11.2006, s. 5, Úř. věst. L 81, 20.3.2008, s. 73, Úř. věst. C 310, 5.12.2008, s. 19, Úř. věst. L 19, 23.1.2009, s. 62, Úř. věst. L 314, 1.12.2009, s. 106, Úř. věst. L 136, 24.5.2011, s. 99, Úř. věst. L 343, 23.12.2011, s. 86, Úř. věst. L 119, 23.4.2014, s. 67, Úř. věst. L 132, 29.5.2015, s. 32, Úř. věst. L 331, 17.12.2015, s. 30, Úř. věst. L 47, 24.2.2017, s. 13, Úř. věst. L 79, 22.3.2018, s. 31, Úř. věst. L 171, 26.6.2019, s. 117, Úř. věst. L 138, 30.4.2020, s. 8, Úř. věst. L 158, 20.5.2020, s. 7, Úř. věst. L 325, 7.10.2020, s. 74, Úř. věst. L 140, 23.4.2021, s. 1.

5

(6)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/659 ze dne 15. dubna 2021 o osvobozeních od rozšířeného antidumpingového cla z dovozu některých součástí jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky podle nařízení (ES) č. 88/97 (Úř. věst. L 140, 23.4.2021, s. 1.)

6

---

| 10.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 83/44 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 83/44

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/404

ze dne 3. března 2022,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/919, pokud jde o harmonizované normy pro kormidelní zařízení – kladkové systémy

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 10 odst. 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/53/EU (2) se předpokládá, že výrobky, které jsou ve shodě s harmonizovanými normami nebo jejich částmi, na něž byly odkazy zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie, jsou ve shodě s požadavky, na které se tyto normy nebo jejich části vztahují, stanovenými v čl. 4 odst. 1 směrnice 2013/53/EU a v příloze I uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/53/EU (2) se předpokládá, že výrobky, které jsou ve shodě s harmonizovanými normami nebo jejich částmi, na něž byly odkazy zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie, jsou ve shodě s požadavky, na které se tyto normy nebo jejich části vztahují, stanovenými v čl. 4 odst. 1 směrnice 2013/53/EU a v příloze I uvedené směrnice.

| (2) | Komise požádala prostřednictvím prováděcího rozhodnutí C(2015) 8736 (3) Evropský výbor pro normalizaci (dále jen „CEN“) a Evropský výbor pro normalizaci v elektronice (dále jen „CENELEC“), aby vypracovaly a zrevidovaly harmonizované normy na podporu směrnice 2013/53/EU se zohledněním přísnějších základních požadavků podle čl. 4 odst. 1 směrnice 2013/53/EU a přílohy I uvedené směrnice oproti zrušené směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/25/ES (4). |
| --- | --- |

(2)

Komise požádala prostřednictvím prováděcího rozhodnutí C(2015) 8736 (3) Evropský výbor pro normalizaci (dále jen „CEN“) a Evropský výbor pro normalizaci v elektronice (dále jen „CENELEC“), aby vypracovaly a zrevidovaly harmonizované normy na podporu směrnice 2013/53/EU se zohledněním přísnějších základních požadavků podle čl. 4 odst. 1 směrnice 2013/53/EU a přílohy I uvedené směrnice oproti zrušené směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/25/ES (4).

| (3) | Prováděcím rozhodnutím C(2015) 8736 byly výbory CEN a CENELEC rovněž požádány, aby zrevidovaly normy, na něž byly zveřejněny odkazy ve sdělení Komise 2015/C 087/01 (5). |
| --- | --- |

(3)

Prováděcím rozhodnutím C(2015) 8736 byly výbory CEN a CENELEC rovněž požádány, aby zrevidovaly normy, na něž byly zveřejněny odkazy ve sdělení Komise 2015/C 087/01 (5).

| (4) | Na základě žádosti uvedené v prováděcím rozhodnutí C(2015) 8736 zrevidoval CEN harmonizovanou normu EN ISO 8847:2017 o kormidelních zařízeních – lanových a kladkových systémech, kterou byla nahrazena předchozí harmonizovaná norma EN ISO 8847:2004 a na kterou byl zveřejněn odkaz ve sdělení Komise 2017/C 435/06 (6). Výsledkem bylo přijetí harmonizované normy EN ISO 8847:2021. |
| --- | --- |

(4)

Na základě žádosti uvedené v prováděcím rozhodnutí C(2015) 8736 zrevidoval CEN harmonizovanou normu EN ISO 8847:2017 o kormidelních zařízeních – lanových a kladkových systémech, kterou byla nahrazena předchozí harmonizovaná norma EN ISO 8847:2004 a na kterou byl zveřejněn odkaz ve sdělení Komise 2017/C 435/06 (6). Výsledkem bylo přijetí harmonizované normy EN ISO 8847:2021.

| (5) | Komise společně s výborem CEN posoudila, zda norma zrevidovaná tímto výborem splňuje požadavky stanovené v prováděcím rozhodnutí C(2015) 8736. |
| --- | --- |

(5)

Komise společně s výborem CEN posoudila, zda norma zrevidovaná tímto výborem splňuje požadavky stanovené v prováděcím rozhodnutí C(2015) 8736.

| (6) | Norma EN ISO 8847:2021 stanoví požadavky na konstrukci, instalaci a zkoušky kladkových kormidelních systémů na malých plavidlech s hnacím motorem nebo bez něj a na malých plavidlech s přívěsným motorem o celkovém výkonu do 37 kW včetně. |
| --- | --- |

(6)

Norma EN ISO 8847:2021 stanoví požadavky na konstrukci, instalaci a zkoušky kladkových kormidelních systémů na malých plavidlech s hnacím motorem nebo bez něj a na malých plavidlech s přívěsným motorem o celkovém výkonu do 37 kW včetně.

| (7) | Norma EN ISO 8847:2021 splňuje požadavky, jejichž pokrytí má za cíl a jež jsou stanoveny v čl. 4 odst. 1 směrnice 2013/53/EU, jakož i v části A přílohy I uvedené směrnice. Odkaz na uvedenou normu je proto vhodné zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(7)

Norma EN ISO 8847:2021 splňuje požadavky, jejichž pokrytí má za cíl a jež jsou stanoveny v čl. 4 odst. 1 směrnice 2013/53/EU, jakož i v části A přílohy I uvedené směrnice. Odkaz na uvedenou normu je proto vhodné zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

| (8) | Norma EN ISO 8847:2021 má nahradit normu EN ISO 8847:2017. |
| --- | --- |

(8)

Norma EN ISO 8847:2021 má nahradit normu EN ISO 8847:2017.

| (9) | Je proto nutné, aby byl odkaz na normu EN ISO 8847:2017 v Úředním věstníku Evropské unie zrušen. |
| --- | --- |

(9)

Je proto nutné, aby byl odkaz na normu EN ISO 8847:2017 v Úředním věstníku Evropské unie zrušen.

| (10) | Aby měli výrobci dostatek času přizpůsobit své výrobky revidované verzi harmonizované normy EN ISO 8847:2017, je nezbytné odložit zrušení odkazu na tuto normu. |
| --- | --- |

(10)

Aby měli výrobci dostatek času přizpůsobit své výrobky revidované verzi harmonizované normy EN ISO 8847:2017, je nezbytné odložit zrušení odkazu na tuto normu.

| (11) | Příloha I prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/919 obsahuje odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2013/53/EU. Odkaz na harmonizovanou normu EN ISO 8847:2021 by měl být zařazen do uvedené přílohy. |
| --- | --- |

(11)

Příloha I prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/919 obsahuje odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2013/53/EU. Odkaz na harmonizovanou normu EN ISO 8847:2021 by měl být zařazen do uvedené přílohy.

| (12) | Příloha II prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/919 obsahuje odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2013/53/EU, které se v řadě C Úředního věstníku Evropské unie zrušují. Odkaz na harmonizovanou normu EN ISO 8847:2017 by měl být zařazen do uvedené přílohy. |
| --- | --- |

(12)

Příloha II prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/919 obsahuje odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2013/53/EU, které se v řadě C Úředního věstníku Evropské unie zrušují. Odkaz na harmonizovanou normu EN ISO 8847:2017 by měl být zařazen do uvedené přílohy.

| (13) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/919 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(13)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/919 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (14) | Soulad s harmonizovanou normou zakládá předpoklad shody s odpovídajícími základními požadavky stanovenými v harmonizačních právních předpisech Unie ode dne zveřejnění odkazu na takovou normu v Úředním věstníku Evropské unie. Toto rozhodnutí by proto mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení, |
| --- | --- |

(14)

Soulad s harmonizovanou normou zakládá předpoklad shody s odpovídajícími základními požadavky stanovenými v harmonizačních právních předpisech Unie ode dne zveřejnění odkazu na takovou normu v Úředním věstníku Evropské unie. Toto rozhodnutí by proto mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/919 se mění takto:

| 1) | příloha I se mění v souladu s přílohou I tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

1)

příloha I se mění v souladu s přílohou I tohoto rozhodnutí;

| 2) | příloha II se mění v souladu s přílohou II tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

2)

příloha II se mění v souladu s přílohou II tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 3. března 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 12.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/53/EU ze dne 20. listopadu 2013 o rekreačních plavidlech a vodních skútrech a o zrušení směrnice 94/25/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 90).

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Komise C(2015) 8736 ze dne 15. prosince 2015 o podání žádosti o normalizaci Evropskému výboru pro normalizaci a Evropskému výboru pro normalizaci v elektronice, pokud jde o rekreační plavidla a vodní skútry, na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/53/EU ze dne 20. listopadu 2013 o rekreačních plavidlech a vodních skútrech a o zrušení směrnice 94/25/ES.

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/25/ES ze dne 16. června 1994 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se rekreačních plavidel (Úř. věst. L 164, 30.6.1994, s. 15).

4

(5)  Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/25/ES ze dne 16. června 1994 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se rekreačních plavidel (Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci harmonizačního právního předpisu Unie) (Úř. věst. C 87, 13.3.2015, s. 1).

5

(6)  Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/53/EU ze dne 20. listopadu 2013 o rekreačních plavidlech a vodních skútrech a o zrušení směrnice 94/25/ES (Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci harmonizačního právního předpisu Unie) (Úř. věst. C 435, 15.12.2017, s. 144).

6

---

PŘÍLOHA I

V příloze I prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/919 se doplňuje nová položka, která zní:

| Č. | Odkaz na normu |
| --- | --- |
| „44. | EN ISO 8847:2021 |
| | Malá plavidla – Kormidelní zařízení – Kladkové systémy“. |

Č.

Odkaz na normu

„44.

EN ISO 8847:2021

Malá plavidla – Kormidelní zařízení – Kladkové systémy“.

---

PŘÍLOHA II

V příloze II prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/919 se doplňuje nová položka, která zní:

| Č. | Odkaz na normu | Datum zrušení |
| --- | --- | --- |
| „37. | EN ISO 8847:2017
  Malá plavidla – Kormidelní zařízení – Lanové a kladkové systémy | 10. září 2023.“. |

Č.

Odkaz na normu

Datum zrušení

„37.

EN ISO 8847:2017

Malá plavidla – Kormidelní zařízení – Lanové a kladkové systémy

10. září 2023.“.

---

| 10.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 83/48 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 83/48

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/405

ze dne 3. března 2022,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/1956, pokud jde o harmonizované normy pro krycí desky a krycí pásky, svítidla, elektrická příslušenství, systémy sestavy přípojnic, jističe, elektrická měřicí, řídicí a laboratorní zařízení a odporová svařovací zařízení

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 10 odst. 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s článkem 12 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/35/EU (2) se předpokládá, že elektrická zařízení, která jsou ve shodě s harmonizovanými normami nebo jejich částmi, na něž byly zveřejněny odkazy v Úředním věstníku Evropské unie, jsou ve shodě s bezpečnostními zásadami uvedenými v článku 3 uvedené směrnice a stanovenými v příloze I uvedené směrnice, na které se tyto normy nebo jejich části vztahují. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s článkem 12 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/35/EU (2) se předpokládá, že elektrická zařízení, která jsou ve shodě s harmonizovanými normami nebo jejich částmi, na něž byly zveřejněny odkazy v Úředním věstníku Evropské unie, jsou ve shodě s bezpečnostními zásadami uvedenými v článku 3 uvedené směrnice a stanovenými v příloze I uvedené směrnice, na které se tyto normy nebo jejich části vztahují.

| (2) | Dopisem M/511 ze dne 8. listopadu 2012 požádala Komise Evropský výbor pro normalizaci (CEN), Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) a Evropský ústav pro telekomunikační normy (ETSI) o první úplný seznam názvů harmonizovaných norem a o vypracování, revizi a doplnění harmonizovaných norem pro elektrická zařízení určená pro používání v určitých mezích napětí na podporu směrnice 2014/35/EU. Bezpečnostní zásady uvedené v článku 3 směrnice 2014/35/EU a stanovené v příloze I uvedené směrnice se od předložení žádosti CEN, CENELEC a ETSI nezměnily. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem M/511 ze dne 8. listopadu 2012 požádala Komise Evropský výbor pro normalizaci (CEN), Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) a Evropský ústav pro telekomunikační normy (ETSI) o první úplný seznam názvů harmonizovaných norem a o vypracování, revizi a doplnění harmonizovaných norem pro elektrická zařízení určená pro používání v určitých mezích napětí na podporu směrnice 2014/35/EU. Bezpečnostní zásady uvedené v článku 3 směrnice 2014/35/EU a stanovené v příloze I uvedené směrnice se od předložení žádosti CEN, CENELEC a ETSI nezměnily.

| (3) | Na základě žádosti M/511 vypracovaly CEN a CENELEC harmonizovanou normu EN IEC 61010–2-034:2021 a její změnu EN IEC 61010–2-034:2021/A11:2021, týkající se bezpečnostních požadavků na elektrická měřicí, řídicí a laboratorní zařízení. |
| --- | --- |

(3)

Na základě žádosti M/511 vypracovaly CEN a CENELEC harmonizovanou normu EN IEC 61010–2-034:2021 a její změnu EN IEC 61010–2-034:2021/A11:2021, týkající se bezpečnostních požadavků na elektrická měřicí, řídicí a laboratorní zařízení.

| (4) | Na základě žádosti M/511 výbory CEN a CENELEC revidovaly a pozměnily tyto harmonizované normy, na něž jsou zveřejněny odkazy ve sdělení Komise (2016/C 249/03) (3): EN 50520:2009 pro krycí desky a krycí pásky, EN 60898–2:2006 pro jističe pro střídavý a stejnosměrný proud, EN 61010–2-051:2015 pro laboratorní zařízení pro míchání a hnětení a EN 61010–2-030:2010 na zkušební a měřicí obvody. Výsledkem bylo přijetí těchto harmonizovaných norem a změn: EN 50520:2020 a EN 50520:2020/A1:2021; EN 60898-2:2021; EN IEC 61010-2-051:2021 a EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021; EN IEC 61010-2-030:2021 a EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021. Na základě uvedené žádosti výbory CEN a CENELEC rovněž zrevidovaly harmonizovanou normu EN 61010-2-061:2015 pro laboratorní atomové spektrometry s tepelnou atomizací a ionizací, na niž je zveřejněn odkaz prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2019/1956 (4). Výsledkem bylo přijetí normy EN IEC 61010-2-061:2021 a její změna EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021. |
| --- | --- |

(4)

Na základě žádosti M/511 výbory CEN a CENELEC revidovaly a pozměnily tyto harmonizované normy, na něž jsou zveřejněny odkazy ve sdělení Komise (2016/C 249/03) (3): EN 50520:2009 pro krycí desky a krycí pásky, EN 60898–2:2006 pro jističe pro střídavý a stejnosměrný proud, EN 61010–2-051:2015 pro laboratorní zařízení pro míchání a hnětení a EN 61010–2-030:2010 na zkušební a měřicí obvody. Výsledkem bylo přijetí těchto harmonizovaných norem a změn: EN 50520:2020 a EN 50520:2020/A1:2021; EN 60898-2:2021; EN IEC 61010-2-051:2021 a EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021; EN IEC 61010-2-030:2021 a EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021. Na základě uvedené žádosti výbory CEN a CENELEC rovněž zrevidovaly harmonizovanou normu EN 61010-2-061:2015 pro laboratorní atomové spektrometry s tepelnou atomizací a ionizací, na niž je zveřejněn odkaz prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2019/1956 (4). Výsledkem bylo přijetí normy EN IEC 61010-2-061:2021 a její změna EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021.

| (5) | Na základě žádosti M/511 výbory CEN a CENELEC též pozměnily a opravily tyto harmonizované normy, na něž jsou zveřejněny odkazy ve sdělení Komise (2016/C 249/03): EN 60598-2-13:2006 ve znění normy EN 60598-2-13:2006/A1:2012 a opravy EN 60598-2-13:2006/AC:2006 pro svítidla zapuštěná v terénu; EN 61534-1:2011 ve znění normy EN 61534-1:2011/A1:2014 pro systémy sestavy přípojnic; EN 61534-21:2014 pro systémy sestav přípojnic; EN 61534-22:2014 pro systémy sestav přípojnic; a EN 62135-1:2015 pro odporová svařovací zařízení. Výsledkem bylo přijetí následujících změn harmonizovaných norem a opravy: EN 60598-2-13:2006/A11:2021; EN 61534-1:2011/A11:2021; EN 61534-1:2011/A2:2021; EN 61534-21:2014/A11:2021; EN 61534-21:2014/A1:2021; EN 61534-22:2014/A11:2021; EN 61534-22:2014/A1:2021; a EN 62135-1:2015/AC:2016. |
| --- | --- |

(5)

Na základě žádosti M/511 výbory CEN a CENELEC též pozměnily a opravily tyto harmonizované normy, na něž jsou zveřejněny odkazy ve sdělení Komise (2016/C 249/03): EN 60598-2-13:2006 ve znění normy EN 60598-2-13:2006/A1:2012 a opravy EN 60598-2-13:2006/AC:2006 pro svítidla zapuštěná v terénu; EN 61534-1:2011 ve znění normy EN 61534-1:2011/A1:2014 pro systémy sestavy přípojnic; EN 61534-21:2014 pro systémy sestav přípojnic; EN 61534-22:2014 pro systémy sestav přípojnic; a EN 62135-1:2015 pro odporová svařovací zařízení. Výsledkem bylo přijetí následujících změn harmonizovaných norem a opravy: EN 60598-2-13:2006/A11:2021; EN 61534-1:2011/A11:2021; EN 61534-1:2011/A2:2021; EN 61534-21:2014/A11:2021; EN 61534-21:2014/A1:2021; EN 61534-22:2014/A11:2021; EN 61534-22:2014/A1:2021; a EN 62135-1:2015/AC:2016.

| (6) | Komise společně s výbory CEN a CENELEC posoudila, zda jsou uvedené harmonizované normy a jejich změny a opravy v souladu s žádostí M/511. |
| --- | --- |

(6)

Komise společně s výbory CEN a CENELEC posoudila, zda jsou uvedené harmonizované normy a jejich změny a opravy v souladu s žádostí M/511.

| (7) | Harmonizované normy EN IEC 61010-2-034:2021 ve znění normy EN IEC 61010-2-034:2021/A11:2021; EN 50520:2020 ve znění normy EN 50520:2020/A1:2021; EN 60898-2:2021; EN IEC 61010-2-051:2021 ve znění normy EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021; EN IEC 61010-2-061:2021 ve znění normy EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021; EN IEC 61010-2-030:2021 ve znění normy EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021; EN 60598-2-13:2006 ve znění norem EN 60598-2-13:2006/A1:2012 a EN 60598-2-13:2006/A11:2021 a ve znění opravy EN 60598-2-13:2006/AC:2006; EN 61534-1:2011 ve znění norem EN 61534-1:2011/A1:2014, EN 61534-1:2011/A11:2021 a EN 61534-1:2011/A2:2021; EN 61534-21:2014 ve znění norem EN 61534-21:2014/A11:2021 a EN 61534-21:2014/A1:2021; EN 61534-22:2014 ve znění norem EN 61534-22:2014/A11:2021 a EN 61534-22:2014/A1:2021; a EN 62135-1:2015 ve znění opravy EN 62135-1:2015/AC:2016 splňují bezpečnostní zásady, které si kladou za cíl splnit a které jsou stanoveny ve směrnici 2014/35/EU. Je proto vhodné zveřejnit odkazy na uvedené normy, jejich změny a opravy v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(7)

Harmonizované normy EN IEC 61010-2-034:2021 ve znění normy EN IEC 61010-2-034:2021/A11:2021; EN 50520:2020 ve znění normy EN 50520:2020/A1:2021; EN 60898-2:2021; EN IEC 61010-2-051:2021 ve znění normy EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021; EN IEC 61010-2-061:2021 ve znění normy EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021; EN IEC 61010-2-030:2021 ve znění normy EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021; EN 60598-2-13:2006 ve znění norem EN 60598-2-13:2006/A1:2012 a EN 60598-2-13:2006/A11:2021 a ve znění opravy EN 60598-2-13:2006/AC:2006; EN 61534-1:2011 ve znění norem EN 61534-1:2011/A1:2014, EN 61534-1:2011/A11:2021 a EN 61534-1:2011/A2:2021; EN 61534-21:2014 ve znění norem EN 61534-21:2014/A11:2021 a EN 61534-21:2014/A1:2021; EN 61534-22:2014 ve znění norem EN 61534-22:2014/A11:2021 a EN 61534-22:2014/A1:2021; a EN 62135-1:2015 ve znění opravy EN 62135-1:2015/AC:2016 splňují bezpečnostní zásady, které si kladou za cíl splnit a které jsou stanoveny ve směrnici 2014/35/EU. Je proto vhodné zveřejnit odkazy na uvedené normy, jejich změny a opravy v Úředním věstníku Evropské unie.

| (8) | V příloze I prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/1956 se uvádějí odkazy na harmonizované normy, které zakládají předpoklad shody se směrnicí 2014/35/EU. Aby se zajistilo, že odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2014/35/EU budou uvedeny v jednom aktu, měly by být odkazy na tyto normy začleněny do uvedené přílohy. |
| --- | --- |

(8)

V příloze I prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/1956 se uvádějí odkazy na harmonizované normy, které zakládají předpoklad shody se směrnicí 2014/35/EU. Aby se zajistilo, že odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2014/35/EU budou uvedeny v jednom aktu, měly by být odkazy na tyto normy začleněny do uvedené přílohy.

| (9) | Je proto nezbytné zrušit odkazy na níže uvedené harmonizované normy, spolu s odkazy na veškeré normy, které je mění nebo opravují, zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie: EN 50520:2009; EN 60898-2:2006; EN 61010-2-051:2015; EN 61010-2-061:2015; EN 61010-2-030:2010; EN 60598-2-13:2006; EN 61534-1:2011; EN 61534-21:2014; EN 61534-22:2014 a EN 62135-1:2015. |
| --- | --- |

(9)

Je proto nezbytné zrušit odkazy na níže uvedené harmonizované normy, spolu s odkazy na veškeré normy, které je mění nebo opravují, zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie: EN 50520:2009; EN 60898-2:2006; EN 61010-2-051:2015; EN 61010-2-061:2015; EN 61010-2-030:2010; EN 60598-2-13:2006; EN 61534-1:2011; EN 61534-21:2014; EN 61534-22:2014 a EN 62135-1:2015.

| (10) | Příloha II prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/1956 obsahuje odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2014/35/EU, které se v řadě C Úředního věstníku Evropské unie zrušují. Je proto vhodné zařadit zmíněné odkazy do uvedené přílohy. Avšak vzhledem k tomu, že odkaz na harmonizovanou normu EN 61010-2-061:2015 je zveřejněn v příloze IB prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/1956, je nezbytné tento odkaz z uvedené přílohy vypustit. |
| --- | --- |

(10)

Příloha II prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/1956 obsahuje odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2014/35/EU, které se v řadě C Úředního věstníku Evropské unie zrušují. Je proto vhodné zařadit zmíněné odkazy do uvedené přílohy. Avšak vzhledem k tomu, že odkaz na harmonizovanou normu EN 61010-2-061:2015 je zveřejněn v příloze IB prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/1956, je nezbytné tento odkaz z uvedené přílohy vypustit.

| (11) | Aby měli výrobci dostatek času připravit se na uplatňování harmonizovaných norem EN 50520:2020 ve znění normy EN 50520:2020/A1:2021; EN 60898-2:2021; EN IEC 61010-2-051:2021 ve znění normy EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021; EN IEC 61010-2-061:2021 ve znění normy EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021; EN IEC 61010-2-030:2021 ve znění normy EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021; EN 60598-2-13:2006 ve znění norem EN 60598-2-13:2006/A1:2012 a EN 60598-2-13:2006/A11:2021 a ve znění opravy EN 60598-2-13:2006/AC:2006; EN 61534-1:2011 ve znění norem EN 61534-1:2011/A1:2014, EN 61534-1:2011/A11:2021 a EN 61534-1:2011/A2:2021; EN 61534-21:2014 ve znění norem EN 61534-21:2014/A11:2021 a EN 61534-21:2014/A1:2021; EN 61534-22:2014 ve znění norem EN 61534-22:2014/A11:2021 a EN 61534-22:2014/A1:2021 a EN 62135-1:2015 ve znění opravy EN 62135-1:2015/AC:2016, je nutné odložit zrušení odkazů na níže uvedené harmonizované normy spolu s odkazy na veškeré normy, které je mění nebo opravují: EN 50520:2009; EN 60898-2:2006; EN 61010-2-051:2015; EN 61010-2-061:2015; EN 61010-2-030:2010; EN 60598-2-13:2006; EN 61534-1:2011; EN 61534-21:2014; EN 61534-22:2014 a EN 62135-1:2015. |
| --- | --- |

(11)

Aby měli výrobci dostatek času připravit se na uplatňování harmonizovaných norem EN 50520:2020 ve znění normy EN 50520:2020/A1:2021; EN 60898-2:2021; EN IEC 61010-2-051:2021 ve znění normy EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021; EN IEC 61010-2-061:2021 ve znění normy EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021; EN IEC 61010-2-030:2021 ve znění normy EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021; EN 60598-2-13:2006 ve znění norem EN 60598-2-13:2006/A1:2012 a EN 60598-2-13:2006/A11:2021 a ve znění opravy EN 60598-2-13:2006/AC:2006; EN 61534-1:2011 ve znění norem EN 61534-1:2011/A1:2014, EN 61534-1:2011/A11:2021 a EN 61534-1:2011/A2:2021; EN 61534-21:2014 ve znění norem EN 61534-21:2014/A11:2021 a EN 61534-21:2014/A1:2021; EN 61534-22:2014 ve znění norem EN 61534-22:2014/A11:2021 a EN 61534-22:2014/A1:2021 a EN 62135-1:2015 ve znění opravy EN 62135-1:2015/AC:2016, je nutné odložit zrušení odkazů na níže uvedené harmonizované normy spolu s odkazy na veškeré normy, které je mění nebo opravují: EN 50520:2009; EN 60898-2:2006; EN 61010-2-051:2015; EN 61010-2-061:2015; EN 61010-2-030:2010; EN 60598-2-13:2006; EN 61534-1:2011; EN 61534-21:2014; EN 61534-22:2014 a EN 62135-1:2015.

| (12) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/1956 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(12)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/1956 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (13) | Soulad s harmonizovanou normou zakládá předpoklad shody s odpovídajícími základními požadavky, včetně bezpečnostních zásad, stanovenými v harmonizačních právních předpisech Unie ode dne zveřejnění odkazu na takovou normu v Úředním věstníku Evropské unie. Toto rozhodnutí by proto mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení, |
| --- | --- |

(13)

Soulad s harmonizovanou normou zakládá předpoklad shody s odpovídajícími základními požadavky, včetně bezpečnostních zásad, stanovenými v harmonizačních právních předpisech Unie ode dne zveřejnění odkazu na takovou normu v Úředním věstníku Evropské unie. Toto rozhodnutí by proto mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/1956 se mění takto:

| a) | příloha I se mění v souladu s přílohou I tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

a)

příloha I se mění v souladu s přílohou I tohoto rozhodnutí;

| b) | příloha IB se mění v souladu s přílohou II tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

b)

příloha IB se mění v souladu s přílohou II tohoto rozhodnutí;

| c) | příloha II se mění v souladu s přílohou III tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

c)

příloha II se mění v souladu s přílohou III tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Ustanovení čl. 1 písm. b) se použijí ode dne 10. září 2023.

V Bruselu dne 3. března 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 12.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/35/EU ze dne 26. února 2014 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání elektrických zařízení určených pro používání v určitých mezích napětí na trh (Úř. věst. L 96, 29.3.2014, s. 357).

2

(3)  Sdělení Komise (2016/C 249/03) v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/35/EU o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání elektrických zařízení určených pro používání v určitých mezích napětí na trh (Úř. věst. C 249, 8.7.2016, s. 62).

3

(4)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/1956 ze dne 26. listopadu 2019 o harmonizovaných normách pro elektrická zařízení určená pro používání v určitých mezích napětí vypracovaných na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/35/EU (Úř. věst. L 306, 27.11.2019, s. 26).

4

---

PŘÍLOHA I

V příloze I prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/1956 se doplňují nové položky, které znějí:

| Číslo | Odkaz na normu |
| --- | --- |
| „101. | EN IEC 61010-2-034:2021
  Bezpečnostní požadavky na elektrická měřicí, řídicí a laboratorní zařízení – Část 2-034: Zvláštní požadavky pro zařízení pro měření odporu izolace a zkušební zařízení pro zkoušky elektrické pevnosti
  EN IEC 61010-2-034:2021/A11:2021 |
| 102. | EN 50520:2020
  Krycí desky a krycí pásky pro ochranu a upozornění na umístění kabelů nebo úložných vedení v podzemních instalacích
  EN 50520:2020/A1:2021 |
| 103. | EN 60898-2:2021
  Elektrická příslušenství – Jističe pro nadproudové jištění domovních a podobných instalací - Část 2: Jističe pro střídavý a stejnosměrný proud |
| 104. | EN IEC 61010-2-051:2021
  Bezpečnostní požadavky na elektrická měřicí, řídicí a laboratorní zařízení – Část 2-051: Zvláštní požadavky na laboratorní zařízení pro míchání a hnětení
  EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021 |
| 105. | EN IEC 61010-2-061:2021
  Bezpečnostní požadavky na elektrická měřicí, řídicí a laboratorní zařízení – Část 2-061: Zvláštní požadavky na laboratorní atomové spektrometry s tepelnou atomizací a ionizací
  EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021 |
| 106. | EN IEC 61010-2-030:2021
  Bezpečnostní požadavky na elektrická měřicí, řídicí a laboratorní zařízení – Část 2-030: Zvláštní požadavky na zkušební a měřicí obvody
  EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021 |
| 107. | EN 60598-2-13:2006
  Svítidla – Část 2-13: Zvláštní požadavky – Svítidla zapuštěná v terénu
  EN 60598-2-13:2006/A1:2012
  EN 60598-2-13:2006/A11:2021
  EN 60598-2-13:2006/AC:2006; |
| 108. | EN 61534-1:2011
  Systémy sestavy přípojnic – Část 1: Všeobecné požadavky
  EN 61534-1:2011/A1:2014
  EN 61534-1:2011/A11:2021
  EN 61534-1:2011/A2:2021 |
| 109. | EN 61534-21:2014
  Systémy sestavy přípojnic – Část 21: Zvláštní požadavky pro systémy sestav přípojnic určených pro nástěnnou a stropní montáž
  EN 61534-21:2014/A11:2021
  EN 61534-21:2014/A1:2021; |
| 110. | EN 61534-22:2014
  Systémy sestavy přípojnic – Část 22: Zvláštní požadavky pro systémy sestav přípojnic určených pro montáž na podlaze nebo pod podlahou
  EN 61534-22:2014/A11:2021
  EN 61534-22:2014/A1:2021 |
| 111. | EN 62135-1:2015
  Odporová svařovací zařízení – Část 1: Bezpečnostní požadavky na konstrukci, výrobu a instalaci
  EN 62135-1:2015/AC:2016“ |

Číslo

Odkaz na normu

„101.

EN IEC 61010-2-034:2021

Bezpečnostní požadavky na elektrická měřicí, řídicí a laboratorní zařízení – Část 2-034: Zvláštní požadavky pro zařízení pro měření odporu izolace a zkušební zařízení pro zkoušky elektrické pevnosti

EN IEC 61010-2-034:2021/A11:2021

102.

EN 50520:2020

Krycí desky a krycí pásky pro ochranu a upozornění na umístění kabelů nebo úložných vedení v podzemních instalacích

EN 50520:2020/A1:2021

103.

EN 60898-2:2021

Elektrická příslušenství – Jističe pro nadproudové jištění domovních a podobných instalací - Část 2: Jističe pro střídavý a stejnosměrný proud

104.

EN IEC 61010-2-051:2021

Bezpečnostní požadavky na elektrická měřicí, řídicí a laboratorní zařízení – Část 2-051: Zvláštní požadavky na laboratorní zařízení pro míchání a hnětení

EN IEC 61010-2-051:2021/A11:2021

105.

EN IEC 61010-2-061:2021

Bezpečnostní požadavky na elektrická měřicí, řídicí a laboratorní zařízení – Část 2-061: Zvláštní požadavky na laboratorní atomové spektrometry s tepelnou atomizací a ionizací

EN IEC 61010-2-061:2021/A11:2021

106.

EN IEC 61010-2-030:2021

Bezpečnostní požadavky na elektrická měřicí, řídicí a laboratorní zařízení – Část 2-030: Zvláštní požadavky na zkušební a měřicí obvody

EN IEC 61010-2-030:2021/A11:2021

107.

EN 60598-2-13:2006

Svítidla – Část 2-13: Zvláštní požadavky – Svítidla zapuštěná v terénu

EN 60598-2-13:2006/A1:2012

EN 60598-2-13:2006/A11:2021

EN 60598-2-13:2006/AC:2006;

108.

EN 61534-1:2011

Systémy sestavy přípojnic – Část 1: Všeobecné požadavky

EN 61534-1:2011/A1:2014

EN 61534-1:2011/A11:2021

EN 61534-1:2011/A2:2021

109.

EN 61534-21:2014

Systémy sestavy přípojnic – Část 21: Zvláštní požadavky pro systémy sestav přípojnic určených pro nástěnnou a stropní montáž

EN 61534-21:2014/A11:2021

EN 61534-21:2014/A1:2021;

110.

EN 61534-22:2014

Systémy sestavy přípojnic – Část 22: Zvláštní požadavky pro systémy sestav přípojnic určených pro montáž na podlaze nebo pod podlahou

EN 61534-22:2014/A11:2021

EN 61534-22:2014/A1:2021

111.

EN 62135-1:2015

Odporová svařovací zařízení – Část 1: Bezpečnostní požadavky na konstrukci, výrobu a instalaci

EN 62135-1:2015/AC:2016“

---

PŘÍLOHA II

Řádek 29 přílohy IB prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/1956 se zrušuje.

---

PŘÍLOHA III

V příloze II prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/1956 se doplňují nové řádky, které znějí:

| Číslo | Odkaz na normu | Datum zrušení |
| --- | --- | --- |
| „96. | EN 50520:2009
  Krycí desky a krycí pásky pro ochranu a upozornění na položení úložných kabelů a trubek v podzemních instalacích | 10. září 2023 |
| 97. | EN 60898-2:2006
  Elektrická příslušenství – Jističe pro nadproudové jištění domovních a podobných instalací – Část 2: Jističe pro střídavý a stejnosměrný proud | 10. září 2023 |
| 98. | EN 61010-2-051:2015
  Bezpečnostní požadavky na elektrická měřicí, řídicí a laboratorní zařízení – Část 2-051: Zvláštní požadavky na laboratorní zařízení pro míchání a hnětení | 10. září 2023 |
| 99. | EN 61010-2-030:2010
  Bezpečnostní požadavky na elektrická měřicí, řídicí a laboratorní zařízení – Část 2-030: Zvláštní požadavky na zkušební a měřicí obvody | 10. září 2023 |
| 100. | EN 60598-2-13:2006
  Svítidla – Část 2-13: Zvláštní požadavky – Svítidla zapuštěná v terénu
  EN 60598-2-13:2006/A1:2012
  EN 60598-2-13:2006/AC:2006 | 10. září 2023 |
| 101. | EN 61534-1:2011
  Systémy sestavy přípojnic – Část 1: Všeobecné požadavky
  EN 61534-1:2011/A1:2014 | 10. září 2023 |
| 102. | EN 61534-21:2014
  Systémy sestavy přípojnic – Část 21: Zvláštní požadavky pro systémy sestav přípojnic určených pro nástěnnou a stropní montáž | 10. září 2023 |
| 103. | EN 61534-22:2014
  Systémy sestavy přípojnic – Část 22: pro systémy sestav přípojnic určených pro montáž na podlaze nebo pod podlahou | 10. září 2023 |
| 104. | EN 62135-1:2015
  Odporová svařovací zařízení – Část 1: Bezpečnostní požadavky na konstrukci, výrobu a instalaci | 10. září 2023“ |

Číslo

Odkaz na normu

Datum zrušení

„96.

EN 50520:2009

Krycí desky a krycí pásky pro ochranu a upozornění na položení úložných kabelů a trubek v podzemních instalacích

10. září 2023

97.

EN 60898-2:2006

Elektrická příslušenství – Jističe pro nadproudové jištění domovních a podobných instalací – Část 2: Jističe pro střídavý a stejnosměrný proud

10. září 2023

98.

EN 61010-2-051:2015

Bezpečnostní požadavky na elektrická měřicí, řídicí a laboratorní zařízení – Část 2-051: Zvláštní požadavky na laboratorní zařízení pro míchání a hnětení

10. září 2023

99.

EN 61010-2-030:2010

Bezpečnostní požadavky na elektrická měřicí, řídicí a laboratorní zařízení – Část 2-030: Zvláštní požadavky na zkušební a měřicí obvody

10. září 2023

100.

EN 60598-2-13:2006

Svítidla – Část 2-13: Zvláštní požadavky – Svítidla zapuštěná v terénu

EN 60598-2-13:2006/A1:2012

EN 60598-2-13:2006/AC:2006

10. září 2023

101.

EN 61534-1:2011

Systémy sestavy přípojnic – Část 1: Všeobecné požadavky

EN 61534-1:2011/A1:2014

10. září 2023

102.

EN 61534-21:2014

Systémy sestavy přípojnic – Část 21: Zvláštní požadavky pro systémy sestav přípojnic určených pro nástěnnou a stropní montáž

10. září 2023

103.

EN 61534-22:2014

Systémy sestavy přípojnic – Část 22: pro systémy sestav přípojnic určených pro montáž na podlaze nebo pod podlahou

10. září 2023

104.

EN 62135-1:2015

Odporová svařovací zařízení – Část 1: Bezpečnostní požadavky na konstrukci, výrobu a instalaci

10. září 2023“

---

| 10.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 83/55 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 83/55

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/406

ze dne 3. března 2022,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/1202, pokud jde o harmonizované normy pro výdejní pistole, měrná čerpadla, výdejní pistole a dálkové čerpací jednotky, bezpečnostní spojky používané na měrných čerpadlech a výdejních pistolích, odlamovací armatury a otočné čepy používané na měrných čerpadlech a výdejních pistolích, které se používají na benzinových čerpacích stanicích

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 10 odst. 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s článkem 12 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/34/EU (2) se předpokládá, že výrobky, které jsou ve shodě s harmonizovanými normami nebo jejich částmi, na něž byly zveřejněny odkazy v Úředním věstníku Evropské unie, jsou ve shodě se základními požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost stanovenými v příloze II uvedené směrnice, na které se tyto normy nebo jejich části vztahují. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s článkem 12 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/34/EU (2) se předpokládá, že výrobky, které jsou ve shodě s harmonizovanými normami nebo jejich částmi, na něž byly zveřejněny odkazy v Úředním věstníku Evropské unie, jsou ve shodě se základními požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost stanovenými v příloze II uvedené směrnice, na které se tyto normy nebo jejich části vztahují.

| (2) | Dopisem BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92 ze dne 12. prosince 1994 požádala Komise Evropský výbor pro normalizaci (CEN) a Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) o vypracování a revizi harmonizovaných norem na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES (3). Uvedená směrnice byla nahrazena směrnicí 2014/34/EU, aniž by se změnily základní požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost stanovené v příloze II směrnice 94/9/ES. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92 ze dne 12. prosince 1994 požádala Komise Evropský výbor pro normalizaci (CEN) a Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) o vypracování a revizi harmonizovaných norem na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES (3). Uvedená směrnice byla nahrazena směrnicí 2014/34/EU, aniž by se změnily základní požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost stanovené v příloze II směrnice 94/9/ES.

| (3) | CEN a CENELEC byly zejména požádány o vypracování těchto norem pro výrobky používané na čerpacích stanicích: Konstrukce a provoz výdejních pistolí; Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení měrných čerpadel, výdejních pistolí a dálkových čerpacích jednotek; Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení bezpečnostních spojek používaných na měrných čerpadlech a výdejních pistolích; Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení odlamovacích armatur a Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení otočných čepů používaných na měrných čerpadlech a výdejních pistolích. Práce na normalizaci byla uvedena v kapitole I programu normalizace, na němž se dohodli zástupci CEN, CENELEC a Komise a který je připojen k žádosti BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92. CEN a CENELEC byly rovněž požádány, aby zrevidovaly stávající normy s cílem uvést je do souladu se základními požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost ve směrnici 94/9/ES. |
| --- | --- |

(3)

CEN a CENELEC byly zejména požádány o vypracování těchto norem pro výrobky používané na čerpacích stanicích: Konstrukce a provoz výdejních pistolí; Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení měrných čerpadel, výdejních pistolí a dálkových čerpacích jednotek; Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení bezpečnostních spojek používaných na měrných čerpadlech a výdejních pistolích; Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení odlamovacích armatur a Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení otočných čepů používaných na měrných čerpadlech a výdejních pistolích. Práce na normalizaci byla uvedena v kapitole I programu normalizace, na němž se dohodli zástupci CEN, CENELEC a Komise a který je připojen k žádosti BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92. CEN a CENELEC byly rovněž požádány, aby zrevidovaly stávající normy s cílem uvést je do souladu se základními požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost ve směrnici 94/9/ES.

| (4) | Na základě žádosti BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92 vypracoval CEN tyto harmonizované normy pro výrobky používané na čerpacích stanicích: EN 13012:2021 Konstrukce a provoz výdejních pistolí, EN 13617-1:2021 Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení měrných čerpadel, výdejních pistolí a dálkových čerpacích jednotek, EN 13617-2:2021 Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení bezpečnostních spojek používaných na měrných čerpadlech a výdejních pistolích, EN 13617-3:2021 Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení odlamovacích armatur a EN 13617-4:2021 Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení otočných čepů používaných na měrných čerpadlech a výdejních pistolích. |
| --- | --- |

(4)

Na základě žádosti BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92 vypracoval CEN tyto harmonizované normy pro výrobky používané na čerpacích stanicích: EN 13012:2021 Konstrukce a provoz výdejních pistolí, EN 13617-1:2021 Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení měrných čerpadel, výdejních pistolí a dálkových čerpacích jednotek, EN 13617-2:2021 Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení bezpečnostních spojek používaných na měrných čerpadlech a výdejních pistolích, EN 13617-3:2021 Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení odlamovacích armatur a EN 13617-4:2021 Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení otočných čepů používaných na měrných čerpadlech a výdejních pistolích.

| (5) | Komise společně s CEN posoudila, zda jsou normy EN 13012:2021, EN 13617-1:2021, EN 13617-2:2021, EN 13617-3:2021 a EN 13617-4:2021, které CEN vypracoval, v souladu s žádostí BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92. |
| --- | --- |

(5)

Komise společně s CEN posoudila, zda jsou normy EN 13012:2021, EN 13617-1:2021, EN 13617-2:2021, EN 13617-3:2021 a EN 13617-4:2021, které CEN vypracoval, v souladu s žádostí BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92.

| (6) | Normy EN 13012:2021, EN 13617-1:2021, EN 13617-2:2021, EN 13617-3:2021 a EN 13617-4:2021 pokrývají požadavky, které mají upravovat a které jsou stanoveny v příloze II směrnice 2014/34/EU. Je proto vhodné zveřejnit odkazy na uvedené normy v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(6)

Normy EN 13012:2021, EN 13617-1:2021, EN 13617-2:2021, EN 13617-3:2021 a EN 13617-4:2021 pokrývají požadavky, které mají upravovat a které jsou stanoveny v příloze II směrnice 2014/34/EU. Je proto vhodné zveřejnit odkazy na uvedené normy v Úředním věstníku Evropské unie.

| (7) | Norma EN 13012:2021 nahrazuje normu EN 13012:2012. Norma EN 13617-1:2021 nahrazuje normu EN 13617-1:2012. Norma EN 13617-2:2021 nahrazuje normu EN 13617-2:2012. Norma EN 13617-3:2021 nahrazuje normu EN 13617-3:2012. Norma EN 13617-4:2021 nahrazuje normu EN 13617-4:2012. Je proto nezbytné zrušit v Úředním věstníku Evropské unie odkazy na normy EN 13012:2012, EN 13617-1:2012, EN 13617-2:2012, EN 13617-3:2012 a EN 13617-4:2012, které jsou zveřejněny ve sdělení Komise (2018/C 371/01) (4). |
| --- | --- |

(7)

Norma EN 13012:2021 nahrazuje normu EN 13012:2012. Norma EN 13617-1:2021 nahrazuje normu EN 13617-1:2012. Norma EN 13617-2:2021 nahrazuje normu EN 13617-2:2012. Norma EN 13617-3:2021 nahrazuje normu EN 13617-3:2012. Norma EN 13617-4:2021 nahrazuje normu EN 13617-4:2012. Je proto nezbytné zrušit v Úředním věstníku Evropské unie odkazy na normy EN 13012:2012, EN 13617-1:2012, EN 13617-2:2012, EN 13617-3:2012 a EN 13617-4:2012, které jsou zveřejněny ve sdělení Komise (2018/C 371/01) (4).

| (8) | Aby měli výrobci dostatek času přizpůsobit své výrobky revidovaným verzím norem EN 13012:2012, EN 13617-1:2012, EN 13617-2:2012, EN 13617-3:2012 a EN 13617-4:2012, je nezbytné zrušení odkazu na tyto normy odložit. |
| --- | --- |

(8)

Aby měli výrobci dostatek času přizpůsobit své výrobky revidovaným verzím norem EN 13012:2012, EN 13617-1:2012, EN 13617-2:2012, EN 13617-3:2012 a EN 13617-4:2012, je nezbytné zrušení odkazu na tyto normy odložit.

| (9) | Příloha I prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2019/1202 (5) obsahuje odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2014/34/EU. Aby se zajistilo, že jsou odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2014/34/EU uvedeny všechny v jednom aktu, měly by být do uvedené přílohy zahrnuty odkazy na harmonizované normy EN 13012:2021, EN 13617-1:2021, EN 13617-2:2021, EN 13617-3:2021 a EN 13617-4:2021. |
| --- | --- |

(9)

Příloha I prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2019/1202 (5) obsahuje odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2014/34/EU. Aby se zajistilo, že jsou odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2014/34/EU uvedeny všechny v jednom aktu, měly by být do uvedené přílohy zahrnuty odkazy na harmonizované normy EN 13012:2021, EN 13617-1:2021, EN 13617-2:2021, EN 13617-3:2021 a EN 13617-4:2021.

| (10) | Příloha II prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/1202 obsahuje odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2014/34/EU, které se v řadě C Úředního věstníku Evropské unie zrušují. Do uvedené přílohy by měly být zahrnuty odkazy na harmonizované normy EN 13012:2012, EN 13617-1:2012, EN 13617-2:2012, EN 13617-3:2012 a EN 13617-4:2012. |
| --- | --- |

(10)

Příloha II prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/1202 obsahuje odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2014/34/EU, které se v řadě C Úředního věstníku Evropské unie zrušují. Do uvedené přílohy by měly být zahrnuty odkazy na harmonizované normy EN 13012:2012, EN 13617-1:2012, EN 13617-2:2012, EN 13617-3:2012 a EN 13617-4:2012.

| (11) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/1202 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(11)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/1202 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (12) | Soulad s harmonizovanou normou zakládá předpoklad shody s odpovídajícími základními požadavky stanovenými v harmonizačních právních předpisech Unie ode dne zveřejnění odkazu na takovou normu v Úředním věstníku Evropské unie. Toto rozhodnutí by proto mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení, |
| --- | --- |

(12)

Soulad s harmonizovanou normou zakládá předpoklad shody s odpovídajícími základními požadavky stanovenými v harmonizačních právních předpisech Unie ode dne zveřejnění odkazu na takovou normu v Úředním věstníku Evropské unie. Toto rozhodnutí by proto mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/1202 se mění takto:

| 1) | příloha I se mění v souladu s přílohou I tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

1)

příloha I se mění v souladu s přílohou I tohoto rozhodnutí;

| 2) | příloha II se mění v souladu s přílohou II tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

2)

příloha II se mění v souladu s přílohou II tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 3. března 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 12.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/34/EU ze dne 26. února 2014 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se zařízení a ochranných systémů určených k použití v prostředí s nebezpečím výbuchu (Úř. věst. L 96, 29.3.2014, p. 309).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES ze dne 23. března 1994 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zařízení a ochranných systémů určených k použití v prostředí s nebezpečím výbuchu (Úř. věst. L 100, 19.4.1994, s. 1).

3

(4)  Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/34/EU o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se zařízení a ochranných systémů určených k použití v prostředí s nebezpečím výbuchu (Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci harmonizačního právního předpisu Unie) (Úř. věst. C 371, 12.10.2018, s. 1).

4

(5)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/1202 ze dne 12. července 2019 o harmonizovaných normách pro zařízení a ochranné systémy určené k použití v prostředí s nebezpečím výbuchu vypracovaných na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/34/EU (Úř. věst. L 189, 15.7.2019, s. 71).

5

---

PŘÍLOHA I

V příloze I prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/1202 se doplňují nové položky, které znějí:

| Číslo | Odkaz na normu |
| --- | --- |
| „5. | EN 13012:2021
  Benzinové čerpací stanice – Konstrukce a provoz výdejních pistolí |
| 6. | EN 13617-1:2021
  Benzinové čerpací stanice – Část 1: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení měrných čerpadel, výdejních pistolí a dálkových čerpacích jednotek |
| 7. | EN 13617-2:2021
  Benzinové čerpací stanice – Část 2: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení bezpečnostních spojek používaných na měrných čerpadlech a výdejních pistolích |
| 8. | EN 13617-3:2021
  Benzinové čerpací stanice – Část 3: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení odlamovacích armatur |
| 9. | EN 13617-4:2021
  Benzinové čerpací stanice – Část 4: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení otočných čepů používaných na měrných čerpadlech a výdejních pistolích“ |

Číslo

Odkaz na normu

„5.

EN 13012:2021

Benzinové čerpací stanice – Konstrukce a provoz výdejních pistolí

6.

EN 13617-1:2021

Benzinové čerpací stanice – Část 1: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení měrných čerpadel, výdejních pistolí a dálkových čerpacích jednotek

7.

EN 13617-2:2021

Benzinové čerpací stanice – Část 2: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení bezpečnostních spojek používaných na měrných čerpadlech a výdejních pistolích

8.

EN 13617-3:2021

Benzinové čerpací stanice – Část 3: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení odlamovacích armatur

9.

EN 13617-4:2021

Benzinové čerpací stanice – Část 4: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení otočných čepů používaných na měrných čerpadlech a výdejních pistolích“

---

PŘÍLOHA II

V příloze II prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/1202 se doplňují nové položky, které znějí:

| Číslo | Odkaz na normu | Datum zrušení |
| --- | --- | --- |
| „4. | EN 13012:2012
  Benzinové čerpací stanice – Konstrukce a provoz výdejních pistolí | 3. září 2023. |
| 5. | EN 13617-1:2012
  Benzinové čerpací stanice – Část 1: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení měrných čerpadel, výdejních pistolí a dálkových čerpacích jednotek | 3. září 2023. |
| 6. | EN 13617-2:2012
  Benzinové čerpací stanice – Část 2: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení bezpečnostních spojek používaných na měrných čerpadlech a výdejních pistolích | 3. září 2023. |
| 7. | EN 13617-3:2012
  Benzinové čerpací stanice – Část 3: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení odlamovacích armatur | 3. září 2023. |
| 8. | EN 13617-4:2012
  Benzinové čerpací stanice – Část 4: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení otočných čepů používaných na měrných čerpadlech a výdejních pistolích | 3. září 2023.“ |

Číslo

Odkaz na normu

Datum zrušení

„4.

EN 13012:2012

Benzinové čerpací stanice – Konstrukce a provoz výdejních pistolí

3. září 2023.

5.

EN 13617-1:2012

Benzinové čerpací stanice – Část 1: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení měrných čerpadel, výdejních pistolí a dálkových čerpacích jednotek

3. září 2023.

6.

EN 13617-2:2012

Benzinové čerpací stanice – Část 2: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení bezpečnostních spojek používaných na měrných čerpadlech a výdejních pistolích

3. září 2023.

7.

EN 13617-3:2012

Benzinové čerpací stanice – Část 3: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení odlamovacích armatur

3. září 2023.

8.

EN 13617-4:2012

Benzinové čerpací stanice – Část 4: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení otočných čepů používaných na měrných čerpadlech a výdejních pistolích

3. září 2023.“

---

| 10.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 83/60 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 83/60

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/407

ze dne 9. března 2022

o ukončení částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecké republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 a článek 19 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Předchozí šetření a platná opatření

Předchozí šetření a platná opatření

| (1) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/309 (2) uložila Komise konečná vyrovnávací cla na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (dále jen „původní šetření“). |
| --- | --- |

(1)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/309 (2) uložila Komise konečná vyrovnávací cla na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (dále jen „původní šetření“).

2

| (2) | Dne 4. června 2018 se Komise na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování všech vyvážejících výrobců podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/823 (3) rozhodla zachovat opatření stanovená v původním šetření. |
| --- | --- |

(2)

Dne 4. června 2018 se Komise na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování všech vyvážejících výrobců podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/823 (3) rozhodla zachovat opatření stanovená v původním šetření.

3

| (3) | Konstatovala, že legislativní změna tureckých právních předpisů v oblasti subvencí pro producenty pstruhů, která byla předmětem přezkumu, neodůvodňuje revizi vyrovnávacího cla pro všechny producenty pstruhů v Turecku. Bylo však zjištěno, že dopad legislativní změny se na úrovni jednotlivých společností lišil (4). |
| --- | --- |

(3)

Konstatovala, že legislativní změna tureckých právních předpisů v oblasti subvencí pro producenty pstruhů, která byla předmětem přezkumu, neodůvodňuje revizi vyrovnávacího cla pro všechny producenty pstruhů v Turecku. Bylo však zjištěno, že dopad legislativní změny se na úrovni jednotlivých společností lišil (4).

4

| (4) | Dne 15. května 2020 Komise na základě částečného prozatímního přezkumu podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/658 (5) změnila výši vyrovnávacího cla, pokud jde o jednoho vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(4)

Dne 15. května 2020 Komise na základě částečného prozatímního přezkumu podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/658 (5) změnila výši vyrovnávacího cla, pokud jde o jednoho vyvážejícího výrobce.

5

| (5) | Dne 20. května 2021 se Komise na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/823 (6) rozhodla zachovat výši vyrovnávacích cel stanovenou v původním šetření a ve znění prováděcího nařízení (EU) 2020/658. |
| --- | --- |

(5)

Dne 20. května 2021 se Komise na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/823 (6) rozhodla zachovat výši vyrovnávacích cel stanovenou v původním šetření a ve znění prováděcího nařízení (EU) 2020/658.

6

| (6) | Zjistila, že pozbytí platnosti platných opatření by vedlo k pokračování subvencování, jelikož by subvencovaný vývoz dotčeného výrobku do Unie pokračoval ve značném objemu. Kromě toho vzhledem k obrovské volné kapacitě v Turecku, atraktivitě trhu Unie, úrovni cen dovozu z Turecka a jejich pravděpodobnému dopadu na výrobní odvětví Unie existuje pravděpodobnost přetrvání újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(6)

Zjistila, že pozbytí platnosti platných opatření by vedlo k pokračování subvencování, jelikož by subvencovaný vývoz dotčeného výrobku do Unie pokračoval ve značném objemu. Kromě toho vzhledem k obrovské volné kapacitě v Turecku, atraktivitě trhu Unie, úrovni cen dovozu z Turecka a jejich pravděpodobnému dopadu na výrobní odvětví Unie existuje pravděpodobnost přetrvání újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (7) | Závěrem bylo zjištěno, že neexistují žádné přesvědčivé důvody týkající se zájmu Unie proti zachování stávajících opatření. |
| --- | --- |

(7)

Závěrem bylo zjištěno, že neexistují žádné přesvědčivé důvody týkající se zájmu Unie proti zachování stávajících opatření.

| (8) | Aktuálně platné konečné sazby vyrovnávacího cla se pohybují v rozmezí od 1,5 % do 9,5 %. |
| --- | --- |

(8)

Aktuálně platné konečné sazby vyrovnávacího cla se pohybují v rozmezí od 1,5 % do 9,5 %.

1.2.   Zahájení částečného prozatímního přezkumu

Zahájení částečného prozatímního přezkumu

| (9) | Dne 29. května 2020 obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum platného vyrovnávacího cla podle článku 19 nařízení (EU) 2016/1037 (dále jen „základní nařízení“), kterou podal vyvážející výrobce Selina Balik Isleme Tesis Ithalat Ihracat ve Ticaret Anonim Sirketi (dále jen „žadatel“). Žádost o částečný prozatímní přezkum byla omezena na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele. |
| --- | --- |

(9)

Dne 29. května 2020 obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum platného vyrovnávacího cla podle článku 19 nařízení (EU) 2016/1037 (dále jen „základní nařízení“), kterou podal vyvážející výrobce Selina Balik Isleme Tesis Ithalat Ihracat ve Ticaret Anonim Sirketi (dále jen „žadatel“). Žádost o částečný prozatímní přezkum byla omezena na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele.

| (10) | Dne 5. února 2021 zahájila Evropská komise prozatímní přezkum vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecké republiky (dále jen „dotčená země“) do Unie podle článku 19 základního nařízení. Oznámení o zahájení řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (7). |
| --- | --- |

(10)

Dne 5. února 2021 zahájila Evropská komise prozatímní přezkum vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecké republiky (dále jen „dotčená země“) do Unie podle článku 19 základního nařízení. Oznámení o zahájení řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (7).

Úředním věstníku Evropské unie

7

| (11) | Žadatel tvrdil, že okolnosti odůvodňující stávající vyrovnávací opatření se ve vztahu k žadateli zřejmě změnily a jsou trvalé povahy. |
| --- | --- |

(11)

Žadatel tvrdil, že okolnosti odůvodňující stávající vyrovnávací opatření se ve vztahu k žadateli zřejmě změnily a jsou trvalé povahy.

1.3.   Období přezkumného šetření a posuzované období

Období přezkumného šetření a posuzované období

| (12) | Přezkum týkající se subvencování žadatele se týkal období od 1. ledna 2020 do 31. prosince 2020. |
| --- | --- |

(12)

Přezkum týkající se subvencování žadatele se týkal období od 1. ledna 2020 do 31. prosince 2020.

1.4.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (13) | V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se přezkumu. Kromě toho Komise o zahájení přezkumu výslovně informovala žadatele, známé výrobce a sdružení v Unii, jakož i vládu dotčené země a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(13)

V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se přezkumu. Kromě toho Komise o zahájení přezkumu výslovně informovala žadatele, známé výrobce a sdružení v Unii, jakož i vládu dotčené země a vyzvala je k účasti.

| (14) | Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení přezkumu a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(14)

Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení přezkumu a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

1.4.1.   Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

| (15) | Komise zaslala dotazníky žadateli a orgánům dotčené země. |
| --- | --- |

(15)

Komise zaslala dotazníky žadateli a orgánům dotčené země.

| (16) | Komise obdržela odpovědi na dotazník od žadatele i od orgánů dotčené země. |
| --- | --- |

(16)

Komise obdržela odpovědi na dotazník od žadatele i od orgánů dotčené země.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Výrobek, který je předmětem přezkumu

Výrobek, který je předmětem přezkumu

| (17) | Výrobkem, který je předmětem přezkumu, je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss)






  — | živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo |
| --- | --- | --- |

(17)

Výrobkem, který je předmětem přezkumu, je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss)

Oncorhynchus mykiss

—

živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo

| — | čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:






  — | ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo |
| --- | --- | --- |

—

čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:

—

ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo

| — | bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo |
| --- | --- |

—

bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo

| — | ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g, |
| --- | --- |

—

ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,

pocházející z Turecké republiky, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“).

| (18) | Stejně jako v původním šetření Komise zjistila, že výrobek vyráběný v Turecku a vyvážený do Unie a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejná základní konečná použití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(18)

Stejně jako v původním šetření Komise zjistila, že výrobek vyráběný v Turecku a vyvážený do Unie a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejná základní konečná použití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

3.   STAŽENÍ ŽÁDOSTI

STAŽENÍ ŽÁDOSTI

| (19) | V dopise Komisi ze dne 30. listopadu 2021 žadatel svou žádost o prozatímní přezkum stáhl. |
| --- | --- |

(19)

V dopise Komisi ze dne 30. listopadu 2021 žadatel svou žádost o prozatímní přezkum stáhl.

| (20) | V souladu s čl. 14 odst. 1 základního nařízení může být řízení zastaveno, ledaže by takové zastavení nebylo v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(20)

V souladu s čl. 14 odst. 1 základního nařízení může být řízení zastaveno, ledaže by takové zastavení nebylo v zájmu Unie.

| (21) | Šetření neodhalilo žádné skutečnosti, z nichž by vyplývalo, že by zastavení řízení nebylo v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(21)

Šetření neodhalilo žádné skutečnosti, z nichž by vyplývalo, že by zastavení řízení nebylo v zájmu Unie.

| (22) | Kromě toho Evropská komise dne 20. září 2021 zahájila celostátní prozatímní přezkum vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecké republiky do Unie (8). Proto budou v tomto rámci přezkoumána platná antisubvenční opatření pro všechny vyvážející výrobce. |
| --- | --- |

(22)

Kromě toho Evropská komise dne 20. září 2021 zahájila celostátní prozatímní přezkum vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecké republiky do Unie (8). Proto budou v tomto rámci přezkoumána platná antisubvenční opatření pro všechny vyvážející výrobce.

8

4.   ZÁVĚR A POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

ZÁVĚR A POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

| (23) | Komise proto měla za to, že by částečný prozatímní přezkum měl být zastaven, aniž by bylo formálně rozhodnuto ohledně jakýchkoli významných trvalých změn a praktik subvencování žadatele. |
| --- | --- |

(23)

Komise proto měla za to, že by částečný prozatímní přezkum měl být zastaven, aniž by bylo formálně rozhodnuto ohledně jakýchkoli významných trvalých změn a praktik subvencování žadatele.

| (24) | Zúčastněné strany o tom byly patřičně informovány a dostaly příležitost vyjádřit své stanovisko. |
| --- | --- |

(24)

Zúčastněné strany o tom byly patřičně informovány a dostaly příležitost vyjádřit své stanovisko.

| (25) | Komise neobdržela žádné připomínky, jež by vedly k závěru, že by takové zastavení řízení nebylo v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(25)

Komise neobdržela žádné připomínky, jež by vedly k závěru, že by takové zastavení řízení nebylo v zájmu Unie.

| (26) | Toto rozhodnutí je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení, |
| --- | --- |

(26)

Toto rozhodnutí je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Částečný prozatímní přezkum vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecké republiky, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011), se, pokud jde o žadatele, zastavuje.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 9. března 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/309 ze dne 26. února 2015, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (Úř. věst. L 56, 27.2.2015, s. 12).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/823 ze dne 4. června 2018 o ukončení částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecké republiky (Úř. věst. L 139, 5.6.2018, s. 14).

3

(4)  49. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/823.

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/658 ze dne 15. května 2020, kterým se na základě prozatímního přezkumu podle čl. 19 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 mění prováděcí nařízení (EU) 2015/309, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (Úř. věst. L 155, 18.5.2020, s. 3).

5

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/823 ze dne 20. května 2021, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 (Úř. věst. L 183, 25.5.2021, s. 5).

6

(7)  
  Úř. věst. C 40, 5.2.2021, s. 12.

7

(8)  
  Úř. věst. C 380, 20.9.2021, s. 15.

8

---

Opravy

| 10.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 83/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 83/64

---

Oprava nařízení Komise (EU) 2021/1297 ze dne 4. srpna 2021, kterým se mění příloha XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006, pokud jde o perfluorkarboxylové kyseliny obsahující 9 až 14 atomů uhlíku v řetězci (C9-C14 PFCA), jejich soli a látky příbuzné C9-C14 PFCA

(
  Úřední věstník Evropské unie L 282 ze dne 5. srpna 2021
  )

Strana 32, uvozovací věta přílohy:

místo:

„V příloze XVII se záznam 68 nahrazuje tímto:“,

má být:

„V příloze XVII se doplňuje nový záznam, který zní:“.

Strana 33, odstavec 10 tabulky v příloze:

místo:

„Do dne 25. srpna 2024 je koncentrační limit uvedený v odstavci 2 pro celkové množství C9-C14 PFCA ve fluoroplastech a fluoroelastomerech, které obsahují perfluoralkoxyskupiny, 2 000 ppb. Ode dne 25. srpna 2024 je koncentrační limit pro celkové množství C9-C14 PFCA ve fluoroplastech a fluoroelastomerech, které obsahují perfluoralkoxyskupiny, 100 ppb.“,

má být:

„Do dne 25. srpna 2024 je koncentrační limit uvedený v odstavci 2 pro celkové množství C9-C14 PFCA ve fluoroplastech a fluoroelastomerech, které obsahují perfluoralkoxyskupiny, 2 000 ppb. Ode dne 26. srpna 2024 je koncentrační limit pro celkové množství C9-C14 PFCA ve fluoroplastech a fluoroelastomerech, které obsahují perfluoralkoxyskupiny, 100 ppb.“

---

| 10.3.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 83/65 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 83/65

---

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/2077 ze dne 26. listopadu 2021 o povolení L-valinu z Corynebacterium glutamicum CGMCC 7.366 jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat

(
  Úřední věstník Evropské unie L 426 ze dne 29. listopadu 2021
  )

Strana 7, první sloupec přílohy:

místo:

„3c371i“,

má být:

„3c371ii“.

---