# Euroopa Liidu L 98/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 98 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik25. märts 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 98

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik25. märts 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/474, 17. jaanuar 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/848 II lisa mittemahepõllumajanduslike, üleminekuaja ja mahepõllumajanduslike seemikute ning muu taimse paljundusmaterjali tootmise ja kasutamise erinõuete osas (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/475, 23. märts 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2022/476, 24. märts 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja IV lisa seoses äädikhappe, asoksüstrobiini, bensovindiflupüüri, tsüantraniliprooli, tsüflufenamiidi, emamektiini, flutolaniili, lubiväävli, maltodekstriini ja prokinasiidi jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2022/477, 24. märts 2022, millega muudetakse kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 VI–X lisa (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/478, 24. märts 2022, millega säilitatakse kaitsemeetmed inimtoiduks ette nähtud karpide impordi kohta Türgist (
  1
  ) | 54 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/479, 24. märts 2022, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Ühendkuningriiki ja Ameerika Ühendriike käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi (
  1
  ) | 57 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/480, — 10. märts 2022, — Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamist käsitleva uurimiskomisjoni moodustamise ning selle uurimisobjekti, vastutusalade, liikmete arvu ja ametiaja kohta | 72 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/481, 22. märts 2022, Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus võetava seisukoha kohta seoses põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe läbivaatamist käsitleva otsuse vastuvõtmisega | 76 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/482, 16. märts 2022, taotluse kohta registreerida Euroopa kodanikualgatus Euroopa karusnahast priiks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/788
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 1530 all) | 82 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/483, 21. märts 2022, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2021/1073, millega kehtestatakse ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistiku (mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/953) kasutuselevõtu tehnilised spetsifikatsioonid ja normid (
  1
  ) | 84 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/484, 23. märts 2022, milles sätestatakse 2022. taotlusaasta osas keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse teatavate tingimuste rakendamisel erandite kehtestamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) nr 1307/2013 ja komisjoni delegeeritud määrusest (EL) nr 639/2014
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 1875 all) | 105 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2022/485, 17. märts 2022, millega muudetakse otsust 2010/624/EL Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi alusel tehtavate liidu laenusaamise ja laenuandmise toimingute haldamise kohta, (EKP/2022/11) | 108 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/474, 17. jaanuar 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/848 II lisa mittemahepõllumajanduslike, üleminekuaja ja mahepõllumajanduslike seemikute ning muu taimse paljundusmaterjali tootmise ja kasutamise erinõuete osas (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/475, 23. märts 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

6

*

Komisjoni määrus (EL) 2022/476, 24. märts 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja IV lisa seoses äädikhappe, asoksüstrobiini, bensovindiflupüüri, tsüantraniliprooli, tsüflufenamiidi, emamektiini, flutolaniili, lubiväävli, maltodekstriini ja prokinasiidi jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal (
  1
  )

1

9

*

Komisjoni määrus (EL) 2022/477, 24. märts 2022, millega muudetakse kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 VI–X lisa (
  1
  )

1

38

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/478, 24. märts 2022, millega säilitatakse kaitsemeetmed inimtoiduks ette nähtud karpide impordi kohta Türgist (
  1
  )

1

54

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/479, 24. märts 2022, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Ühendkuningriiki ja Ameerika Ühendriike käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi (
  1
  )

1

57

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2022/480, — 10. märts 2022, — Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamist käsitleva uurimiskomisjoni moodustamise ning selle uurimisobjekti, vastutusalade, liikmete arvu ja ametiaja kohta

72

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/481, 22. märts 2022, Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus võetava seisukoha kohta seoses põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe läbivaatamist käsitleva otsuse vastuvõtmisega

76

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/482, 16. märts 2022, taotluse kohta registreerida Euroopa kodanikualgatus Euroopa karusnahast priiks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/788
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 1530 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 1530 all)

82

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/483, 21. märts 2022, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2021/1073, millega kehtestatakse ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistiku (mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/953) kasutuselevõtu tehnilised spetsifikatsioonid ja normid (
  1
  )

1

84

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/484, 23. märts 2022, milles sätestatakse 2022. taotlusaasta osas keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse teatavate tingimuste rakendamisel erandite kehtestamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) nr 1307/2013 ja komisjoni delegeeritud määrusest (EL) nr 639/2014
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 1875 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 1875 all)

105

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2022/485, 17. märts 2022, millega muudetakse otsust 2010/624/EL Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi alusel tehtavate liidu laenusaamise ja laenuandmise toimingute haldamise kohta, (EKP/2022/11)

108

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/474,

17. jaanuar 2022,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/848 II lisa mittemahepõllumajanduslike, üleminekuaja ja mahepõllumajanduslike seemikute ning muu taimse paljundusmaterjali tootmise ja kasutamise erinõuete osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrust (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007, (1) eriti selle artikli 12 lõike 2 punkte b ja e,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2018/848 ja eelkõige selle II lisa I osas on sätestatud teatavad nõuded seoses üleminekuaja ja mittemahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamisega. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2018/848 ja eelkõige selle II lisa I osas on sätestatud teatavad nõuded seoses üleminekuaja ja mittemahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamisega.

| (2) | Võttes arvesse, et määruse (EL) 2018/848 artiklis 53 sätestatud erandid mahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamise osas kaotatakse järk-järgult pikema aja jooksul, on oluline suurendada mahepõllumajandusliku ja üleminekuaja taimse paljundusmaterjali tootmist ja turule laskmist. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse, et määruse (EL) 2018/848 artiklis 53 sätestatud erandid mahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamise osas kaotatakse järk-järgult pikema aja jooksul, on oluline suurendada mahepõllumajandusliku ja üleminekuaja taimse paljundusmaterjali tootmist ja turule laskmist.

| (3) | Mõne aiakultuuri liigi puhul on mahepõllumajanduslike ja üleminekuaja seemnete kättesaadavus piiratud ning tavapärane on kasutada mittemahepõllumajanduslikke seemneid, et toota neist taimseks paljundusmaterjaliks mõeldud mahepõllumajanduslikke seemikuid, mis on kasvatatud konkreetsetes mahepõllumajanduslikes tingimustes. |
| --- | --- |

(3)

Mõne aiakultuuri liigi puhul on mahepõllumajanduslike ja üleminekuaja seemnete kättesaadavus piiratud ning tavapärane on kasutada mittemahepõllumajanduslikke seemneid, et toota neist taimseks paljundusmaterjaliks mõeldud mahepõllumajanduslikke seemikuid, mis on kasvatatud konkreetsetes mahepõllumajanduslikes tingimustes.

| (4) | Andmebaasid ja süsteemid, millele on osutatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõigetes 1 ja 2 ning milles liikmesriigid peavad avalikustama mahepõllumajandusliku ja üleminekuaja taimse paljundusmaterjali kättesaadavust käsitleva teabe, ei hõlma seemikuid. Arvestades seemikute ja nende tootmistsüklite kestuse erinevusi, on vaja selgitada eeskirju nende kasutamise kohta mahepõllumajanduslikus tootmises. Et teha kindlaks, kas mahepõllumajanduslikke ja üleminekuaja seemikuid on võimalik turul kätte saada, tuleks arvesse võtta mahepõllumajanduslike ja üleminekuaja seemnete kättesaadavust asjaomase liigi ja sordi puhul. |
| --- | --- |

(4)

Andmebaasid ja süsteemid, millele on osutatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõigetes 1 ja 2 ning milles liikmesriigid peavad avalikustama mahepõllumajandusliku ja üleminekuaja taimse paljundusmaterjali kättesaadavust käsitleva teabe, ei hõlma seemikuid. Arvestades seemikute ja nende tootmistsüklite kestuse erinevusi, on vaja selgitada eeskirju nende kasutamise kohta mahepõllumajanduslikus tootmises. Et teha kindlaks, kas mahepõllumajanduslikke ja üleminekuaja seemikuid on võimalik turul kätte saada, tuleks arvesse võtta mahepõllumajanduslike ja üleminekuaja seemnete kättesaadavust asjaomase liigi ja sordi puhul.

| (5) | Määruse (EL) 2018/848 artikli 10 lõike 4 teise lõigu punkti a kohaselt võib mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali turustada üleminekuaja tootena tingimusel, et sellise materjali tootmise üleminekuaeg on kestnud vähemalt 12 kuud. Mittemahepõllumajandusliku paljundusmaterjali kasutamise asemel tuleks eelistada üleminekuaja taimse paljundusmaterjali kasutamist. Sellega seoses on vaja selgitada, et üleminekuaja seemikuid võib kasutada, kui nende kasvutsükkel on kestnud vähemalt 12 kuud põllul, mis on läbinud 12kuulise üleminekuperioodi, või kui neid on kasvatatud pottides või põllul ja tingimusel, et seemikud on saadud üleminekuaja seemnetest, mis on korjatud taimedelt, mis on kasvanud põllul, mis on läbinud 12kuulise üleminekuperioodi. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) 2018/848 artikli 10 lõike 4 teise lõigu punkti a kohaselt võib mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali turustada üleminekuaja tootena tingimusel, et sellise materjali tootmise üleminekuaeg on kestnud vähemalt 12 kuud. Mittemahepõllumajandusliku paljundusmaterjali kasutamise asemel tuleks eelistada üleminekuaja taimse paljundusmaterjali kasutamist. Sellega seoses on vaja selgitada, et üleminekuaja seemikuid võib kasutada, kui nende kasvutsükkel on kestnud vähemalt 12 kuud põllul, mis on läbinud 12kuulise üleminekuperioodi, või kui neid on kasvatatud pottides või põllul ja tingimusel, et seemikud on saadud üleminekuaja seemnetest, mis on korjatud taimedelt, mis on kasvanud põllul, mis on läbinud 12kuulise üleminekuperioodi.

| (6) | Seemikutega seoses on sellegipoolest vaja keelata mittemahepõllumajanduslike seemikute kasutamine kultuuride puhul, mille tootmistsükkel seemiku ümberistutamisest kuni lõpptoote esimese saagikoristuseni kestab ühe kasvuperioodi, et tagada mahepõllumajanduslike toodete puhul terviklikkus, mis võiks jääda puudulikuks juhul, kui algmaterjalina kasutatavates mittemahepõllumajanduslikes seemnetes leiduks jääkaineid. |
| --- | --- |

(6)

Seemikutega seoses on sellegipoolest vaja keelata mittemahepõllumajanduslike seemikute kasutamine kultuuride puhul, mille tootmistsükkel seemiku ümberistutamisest kuni lõpptoote esimese saagikoristuseni kestab ühe kasvuperioodi, et tagada mahepõllumajanduslike toodete puhul terviklikkus, mis võiks jääda puudulikuks juhul, kui algmaterjalina kasutatavates mittemahepõllumajanduslikes seemnetes leiduks jääkaineid.

| (7) | Teatavate puuvilja-, viinamarja- ja dekoratiivliikide või -sortide puhul ei ole piisavalt saada emataimi või mõnel juhul muid, vastavalt määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa punktile 1.8.2 taimse paljundusmaterjali tootmiseks kasvatatud taimi. Lisaks on praegu vähe puuvilja- ja viinapuude paljundusmaterjali tootvaid maheistandusi, mis kasutavad asjaomase punkti 1.8.2 kohaselt kasvatatud emataimi, kuna need nõuavad pikaajalisi investeeringuid ning sertifitseerimise nõuete ja fütosanitaarnõuete täitmise tagamisel esineb tehnilisi probleeme. |
| --- | --- |

(7)

Teatavate puuvilja-, viinamarja- ja dekoratiivliikide või -sortide puhul ei ole piisavalt saada emataimi või mõnel juhul muid, vastavalt määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa punktile 1.8.2 taimse paljundusmaterjali tootmiseks kasvatatud taimi. Lisaks on praegu vähe puuvilja- ja viinapuude paljundusmaterjali tootvaid maheistandusi, mis kasutavad asjaomase punkti 1.8.2 kohaselt kasvatatud emataimi, kuna need nõuavad pikaajalisi investeeringuid ning sertifitseerimise nõuete ja fütosanitaarnõuete täitmise tagamisel esineb tehnilisi probleeme.

| (8) | Et toetada selle väga spetsialiseeritud tootmissektori edasist arengut, on asjakohane kehtestada võimalus lubada kasutada mahepõllumajanduslikes tingimustes kasvatatud mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali sellise taimse paljundusmaterjali tootmiseks, mida turustatakse ja kasutatakse mahepõllumajanduslike kultuuride kasvatamiseks, kui seejuures on täidetud teatavad eritingimused. |
| --- | --- |

(8)

Et toetada selle väga spetsialiseeritud tootmissektori edasist arengut, on asjakohane kehtestada võimalus lubada kasutada mahepõllumajanduslikes tingimustes kasvatatud mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali sellise taimse paljundusmaterjali tootmiseks, mida turustatakse ja kasutatakse mahepõllumajanduslike kultuuride kasvatamiseks, kui seejuures on täidetud teatavad eritingimused.

| (9) | Sellist taimset paljundusmaterjali tootvatel ettevõtjatel peaks olema lubatud avaldada vabatahtlikult teavet asjaomase materjali kättesaadavuse kohta määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõike 2 kohaselt loodud riiklikes süsteemides. See võimaldab ettevõtjatel olukorras, kus mahepõllumajanduslikku või üleminekuaja taimset paljundusmaterjali ei ole saada, valida taimset paljundusmaterjali, mida on kasvatatud mahepõllumajanduslikes tingimustes. |
| --- | --- |

(9)

Sellist taimset paljundusmaterjali tootvatel ettevõtjatel peaks olema lubatud avaldada vabatahtlikult teavet asjaomase materjali kättesaadavuse kohta määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõike 2 kohaselt loodud riiklikes süsteemides. See võimaldab ettevõtjatel olukorras, kus mahepõllumajanduslikku või üleminekuaja taimset paljundusmaterjali ei ole saada, valida taimset paljundusmaterjali, mida on kasvatatud mahepõllumajanduslikes tingimustes.

| (10) | Järjepidevuse tagamiseks peaks mahepõllumajanduslikes tingimustes kasvatatud mittemahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamise lubamine aeguma samal ajal, kui aeguvad mahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamise osas kehtivad erandid. Komisjon peaks jälgima mahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kättesaadavust ning lõpetama selliste lubade väljaandmise või pikendama seda võimalust, olles teinud määruse (EL) 2018/848 artikli 53 lõike 7 kohaselt esitatud aruande põhjal ning vastavalt kõnealuse määruse artikli 53 lõikele 2 oma järeldused mahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kättesaadavuse kohta. |
| --- | --- |

(10)

Järjepidevuse tagamiseks peaks mahepõllumajanduslikes tingimustes kasvatatud mittemahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamise lubamine aeguma samal ajal, kui aeguvad mahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamise osas kehtivad erandid. Komisjon peaks jälgima mahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kättesaadavust ning lõpetama selliste lubade väljaandmise või pikendama seda võimalust, olles teinud määruse (EL) 2018/848 artikli 53 lõike 7 kohaselt esitatud aruande põhjal ning vastavalt kõnealuse määruse artikli 53 lõikele 2 oma järeldused mahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kättesaadavuse kohta.

| (11) | Määruse (EL) 2018/848 II lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EL) 2018/848 II lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (12) | Seadusandliku tühimiku vältimiseks tuleks käesolevat määrust kohaldada alates määruse (EL) 2018/848 kohaldamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(12)

Seadusandliku tühimiku vältimiseks tuleks käesolevat määrust kohaldada alates määruse (EL) 2018/848 kohaldamise kuupäevast.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2018/848 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 150, 14.6.2018, lk 1.

1

---

LISA

Määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa muudetakse järgmiselt.

| a) | Punkti 1.8.5.1 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Erandina punktist 1.8.1 võib ettevõtja kooskõlas artikli 10 lõike 4 teise lõigu punktiga a kasutada üleminekuaja taimset paljundusmaterjali või kooskõlas punktiga 1.8.6 lubatud taimset paljundusmaterjali, kui artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasist või artikli 26 lõikes 2 osutatud süsteemist saadud andmete põhjal on näha, et ettevõtja kvalitatiivsed või kvantitatiivsed vajadused asjaomase mahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali järele ei ole rahuldatud.“; |
| --- | --- | --- |

a)

Punkti 1.8.5.1 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Erandina punktist 1.8.1 võib ettevõtja kooskõlas artikli 10 lõike 4 teise lõigu punktiga a kasutada üleminekuaja taimset paljundusmaterjali või kooskõlas punktiga 1.8.6 lubatud taimset paljundusmaterjali, kui artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasist või artikli 26 lõikes 2 osutatud süsteemist saadud andmete põhjal on näha, et ettevõtja kvalitatiivsed või kvantitatiivsed vajadused asjaomase mahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali järele ei ole rahuldatud.“;

| ii) | esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

  „Kui mahepõllumajanduslikke seemikuid ei ole piisavalt saada, võib kasutada üleminekuaja seemikuid, mida turustatakse kooskõlas artikli 10 lõike 4 teise lõigu punktiga a ning mille kasvatamisel on järgitud järgmist:






  a) | seemikud on kogu vähemalt 12 kuud kestva kasvuperioodi jooksul alates seemnetest kuni seemikute valmimiseni kasvanud põllul, millel täitub sama perioodi jooksul vähemalt 12 kuu pikkune üleminekuaeg, või |
| --- | --- | --- |

ii)

esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„Kui mahepõllumajanduslikke seemikuid ei ole piisavalt saada, võib kasutada üleminekuaja seemikuid, mida turustatakse kooskõlas artikli 10 lõike 4 teise lõigu punktiga a ning mille kasvatamisel on järgitud järgmist:

a)

seemikud on kogu vähemalt 12 kuud kestva kasvuperioodi jooksul alates seemnetest kuni seemikute valmimiseni kasvanud põllul, millel täitub sama perioodi jooksul vähemalt 12 kuu pikkune üleminekuaeg, või

| b) | seemikud on kasvanud mahepõllumajanduslikul või üleminekuaja põllul või punktis 1.4 osutatud erandi puhul pottides ning on kasvatatud üleminekuaja seemnetest, mis on korjatud taimedelt, mida on kasvatatud põllul, millel täitub sama perioodi jooksul vähemalt 12 kuu pikkune üleminekuaeg.“; |
| --- | --- |

b)

seemikud on kasvanud mahepõllumajanduslikul või üleminekuaja põllul või punktis 1.4 osutatud erandi puhul pottides ning on kasvatatud üleminekuaja seemnetest, mis on korjatud taimedelt, mida on kasvatatud põllul, millel täitub sama perioodi jooksul vähemalt 12 kuu pikkune üleminekuaeg.“;

| iii) | teine, kolmas ja neljas lõik asendatakse järgmisega:

  „Kui mahepõllumajanduslikku või üleminekuaja taimset paljundusmaterjali või kooskõlas punktiga 1.8.6 lubatud taimset paljundusmaterjali ei ole saada ettevõtja vajaduste rahuldamiseks piisava kvaliteediga või piisavas koguses, võivad pädevad asutused lubada kasutada mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali kooskõlas punktidega 1.8.5.3–1.8.5.8.
  Selline üksikluba antakse välja ainult ühes järgmistest olukordadest:






  a) | kui artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasis või artikli 26 lõikes 2 osutatud süsteemis ei ole registreeritud ühtegi sorti liigist, mida ettevõtja soovib omandada; |
| --- | --- | --- |

iii)

teine, kolmas ja neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Kui mahepõllumajanduslikku või üleminekuaja taimset paljundusmaterjali või kooskõlas punktiga 1.8.6 lubatud taimset paljundusmaterjali ei ole saada ettevõtja vajaduste rahuldamiseks piisava kvaliteediga või piisavas koguses, võivad pädevad asutused lubada kasutada mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali kooskõlas punktidega 1.8.5.3–1.8.5.8.

Selline üksikluba antakse välja ainult ühes järgmistest olukordadest:

a)

kui artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasis või artikli 26 lõikes 2 osutatud süsteemis ei ole registreeritud ühtegi sorti liigist, mida ettevõtja soovib omandada;

| b) | kui ükski taimset paljundusmaterjali turustav ettevõtja, ei saa pakkuda asjaomast mahepõllumajanduslikku või üleminekuaja taimset paljundusmaterjali või kooskõlas punktiga 1.8.6 lubatud taimset paljundusmaterjali õigeaegselt külvamiseks või istutamiseks olukorras, kus kasutaja on tellinud taimse paljundusmaterjali piisavalt aegsasti, et võimaldada mahepõllumajandusliku või üleminekuaja taimse paljundusmaterjali või kooskõlas punktiga 1.8.6 lubatud taimse paljundusmaterjali ettevalmistamist ja tarnimist; |
| --- | --- |

b)

kui ükski taimset paljundusmaterjali turustav ettevõtja, ei saa pakkuda asjaomast mahepõllumajanduslikku või üleminekuaja taimset paljundusmaterjali või kooskõlas punktiga 1.8.6 lubatud taimset paljundusmaterjali õigeaegselt külvamiseks või istutamiseks olukorras, kus kasutaja on tellinud taimse paljundusmaterjali piisavalt aegsasti, et võimaldada mahepõllumajandusliku või üleminekuaja taimse paljundusmaterjali või kooskõlas punktiga 1.8.6 lubatud taimse paljundusmaterjali ettevalmistamist ja tarnimist;

| c) | kui sort, mida ettevõtja soovib omandada, ei ole registreeritud artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasis või artikli 26 lõikes 2 osutatud süsteemis mahepõllumajandusliku või üleminekuaja taimse paljundusmaterjalina või kooskõlas punktiga 1.8.6 lubatud taimse paljundusmaterjalina ning ettevõtja suudab tõendada, et ükski sama liigi registreeritud alternatiivsort ei ole sobiv eelkõige tootmiseks vajalike agronoomiliste, mullastiku- ja kliimatingimuste ning tehnoloogiliste omaduste tõttu; |
| --- | --- |

c)

kui sort, mida ettevõtja soovib omandada, ei ole registreeritud artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasis või artikli 26 lõikes 2 osutatud süsteemis mahepõllumajandusliku või üleminekuaja taimse paljundusmaterjalina või kooskõlas punktiga 1.8.6 lubatud taimse paljundusmaterjalina ning ettevõtja suudab tõendada, et ükski sama liigi registreeritud alternatiivsort ei ole sobiv eelkõige tootmiseks vajalike agronoomiliste, mullastiku- ja kliimatingimuste ning tehnoloogiliste omaduste tõttu;

| d) | kui see on õigustatud kasutamiseks teadusuuringutes, väikesemahulistes välikatsetes, sordikaitse eesmärgil või tooteuuenduseks ning asjaomase liikmesriigi pädevad asutused on selleks nõusoleku andnud. |
| --- | --- |

d)

kui see on õigustatud kasutamiseks teadusuuringutes, väikesemahulistes välikatsetes, sordikaitse eesmärgil või tooteuuenduseks ning asjaomase liikmesriigi pädevad asutused on selleks nõusoleku andnud.

Enne sellise loa taotlemist kasutab ettevõtja artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasi või artikli 26 lõikes 2 osutatud süsteemi, et kontrollida, kas asjakohane mahepõllumajanduslik või üleminekuaja taimne paljundusmaterjal või kooskõlas punktiga 1.8.6 lubatud taimne paljundusmaterjal on kättesaadav ja kas tema taotlus on seega põhjendatud.“;

| b) | punkti 1.8.5.2 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Erandina punktist 1.8.1 võivad kolmandate riikide ettevõtjad kooskõlas artikli 10 lõike 4 teise lõigu punktiga a kasutada üleminekuaja taimset paljundusmaterjali või kooskõlas punktiga 1.8.6 lubatud taimset paljundusmaterjali, kui on põhjendatud, et mahepõllumajanduslik taimne paljundusmaterjal ei ole kolmanda riigi territooriumil, kus ettevõtja asub, piisava kvaliteediga või piisavas koguses kättesaadav.“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 1.8.5.2 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Erandina punktist 1.8.1 võivad kolmandate riikide ettevõtjad kooskõlas artikli 10 lõike 4 teise lõigu punktiga a kasutada üleminekuaja taimset paljundusmaterjali või kooskõlas punktiga 1.8.6 lubatud taimset paljundusmaterjali, kui on põhjendatud, et mahepõllumajanduslik taimne paljundusmaterjal ei ole kolmanda riigi territooriumil, kus ettevõtja asub, piisava kvaliteediga või piisavas koguses kättesaadav.“;

| ii) | kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Kolmandates riikides asuvate ettevõtjate puhul võivad artikli 46 lõike 1 kohaselt tunnustatud kontrolliasutused või kontrollorganid anda loa kasutada mahepõllumajanduslikus tootmisüksuses mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali, kui üleminekuaja või mahepõllumajanduslik taimne paljundusmaterjal või kooskõlas punktiga 1.8.6 lubatud taimne paljundusmaterjal ei ole ettevõtja asukohaks oleva kolmanda riigi territooriumil kättesaadav piisava kvaliteediga või piisavas koguses, ja järgitakse punktides 1.8.5.3, 1.8.5.4, 1.8.5.5 ja 1.8.5.8 sätestatud tingimusi.“; |
| --- | --- |

ii)

kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Kolmandates riikides asuvate ettevõtjate puhul võivad artikli 46 lõike 1 kohaselt tunnustatud kontrolliasutused või kontrollorganid anda loa kasutada mahepõllumajanduslikus tootmisüksuses mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali, kui üleminekuaja või mahepõllumajanduslik taimne paljundusmaterjal või kooskõlas punktiga 1.8.6 lubatud taimne paljundusmaterjal ei ole ettevõtja asukohaks oleva kolmanda riigi territooriumil kättesaadav piisava kvaliteediga või piisavas koguses, ja järgitakse punktides 1.8.5.3, 1.8.5.4, 1.8.5.5 ja 1.8.5.8 sätestatud tingimusi.“;

| c) | Lisatakse punktid 1.8.5.8 ja 1.8.6:






  „1.8.5.8. | Pädevad asutused ei luba mittemahepõllumajanduslike seemikute kasutamist selliste liikide puhul, mille kasvutsükkel seemiku ümberistutamisest kuni toote esimese saagikoristuseni kestab vaid ühe kasvuperioodi. |
| --- | --- | --- |

c)

Lisatakse punktid 1.8.5.8 ja 1.8.6:

„1.8.5.8.

Pädevad asutused ei luba mittemahepõllumajanduslike seemikute kasutamist selliste liikide puhul, mille kasvutsükkel seemiku ümberistutamisest kuni toote esimese saagikoristuseni kestab vaid ühe kasvuperioodi.

| 1.8.6. | Pädevad asutused või asjakohasel juhul artikli 46 lõike 1 kohaselt tunnustatud kontrolliasutused või kontrollorganid võivad lubada neil ettevõtjatel, kes toodavad mahepõllumajanduslikus tootmises kasutatavat taimset paljundusmaterjali, kasutada selleks mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali, kui emataimi või asjakohasel juhul muid taimse paljundusmaterjali tootmiseks ettenähtud ning kooskõlas punktiga 1.8.2 toodetud taimi ei ole saada piisavas koguses ega piisava kvaliteediga, samuti võivad nad lubada neil ettevõtjatel sellist materjali mahepõllumajandusliku tootmise jaoks turule viia, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | kasutatud mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali ei ole pärast saagikoristust töödeldud muude taimekaitsevahenditega kui käesoleva määruse artikli 24 lõike 1 kohaselt lubatud taimekaitsevahendid, välja arvatud juhul, kui asjaomase liikmesriigi pädevad asutused on määruse (EL) 2016/2031 kohaselt ette näinud asjaomase liigi kõigi sortide ja heterogeense materjali keemilise töötlemise taimetervise eesmärgil piirkonnas, kus taimset paljundusmaterjali kavatsetakse kasutada. Kui kasutatakse ettenähtud keemilise töötluse läbinud mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali, kohaldatakse selle põllu suhtes, kus töödeldud taimne paljundusmaterjal kasvab, vajaduse korral üleminekuaega vastavalt punktidele 1.7.3 ja 1.7.4; |
| --- | --- | --- |

1.8.6.

Pädevad asutused või asjakohasel juhul artikli 46 lõike 1 kohaselt tunnustatud kontrolliasutused või kontrollorganid võivad lubada neil ettevõtjatel, kes toodavad mahepõllumajanduslikus tootmises kasutatavat taimset paljundusmaterjali, kasutada selleks mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali, kui emataimi või asjakohasel juhul muid taimse paljundusmaterjali tootmiseks ettenähtud ning kooskõlas punktiga 1.8.2 toodetud taimi ei ole saada piisavas koguses ega piisava kvaliteediga, samuti võivad nad lubada neil ettevõtjatel sellist materjali mahepõllumajandusliku tootmise jaoks turule viia, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

kasutatud mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali ei ole pärast saagikoristust töödeldud muude taimekaitsevahenditega kui käesoleva määruse artikli 24 lõike 1 kohaselt lubatud taimekaitsevahendid, välja arvatud juhul, kui asjaomase liikmesriigi pädevad asutused on määruse (EL) 2016/2031 kohaselt ette näinud asjaomase liigi kõigi sortide ja heterogeense materjali keemilise töötlemise taimetervise eesmärgil piirkonnas, kus taimset paljundusmaterjali kavatsetakse kasutada. Kui kasutatakse ettenähtud keemilise töötluse läbinud mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali, kohaldatakse selle põllu suhtes, kus töödeldud taimne paljundusmaterjal kasvab, vajaduse korral üleminekuaega vastavalt punktidele 1.7.3 ja 1.7.4;

| b) | kasutatud mittemahepõllumajanduslik taimne paljundusmaterjal ei ole selliste liikide seemikud, mille kasvutsükkel seemiku ümberistutamisest kuni toote esimese saagikoristuseni kestab vaid ühe kasvuperioodi; |
| --- | --- |

b)

kasutatud mittemahepõllumajanduslik taimne paljundusmaterjal ei ole selliste liikide seemikud, mille kasvutsükkel seemiku ümberistutamisest kuni toote esimese saagikoristuseni kestab vaid ühe kasvuperioodi;

| c) | taimset paljundusmaterjali on kasvatatud kooskõlas kõigi muude asjakohaste mahepõllumajandusliku taimekasvatuse nõuetega; |
| --- | --- |

c)

taimset paljundusmaterjali on kasvatatud kooskõlas kõigi muude asjakohaste mahepõllumajandusliku taimekasvatuse nõuetega;

| d) | mittemahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamise luba on saadud enne selle materjali külvamist või istutamist; |
| --- | --- |

d)

mittemahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamise luba on saadud enne selle materjali külvamist või istutamist;

| e) | loa andmise eest vastutav pädev asutus, kontrolliasutus või kontrollorgan annab loa ainult üksikkasutajatele ning üheks hooajaks korraga ja dokumenteerib loa saanud taimse paljundusmaterjali kogused; |
| --- | --- |

e)

loa andmise eest vastutav pädev asutus, kontrolliasutus või kontrollorgan annab loa ainult üksikkasutajatele ning üheks hooajaks korraga ja dokumenteerib loa saanud taimse paljundusmaterjali kogused;

| f) | erandina punktist e võivad liikmesriikide pädevad asutused anda igal aastal üldloa konkreetse liigi või alamliigi või sordi mittemahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamiseks, ning nad peavad tegema nende liikide, alamliikide või sortide loendi avalikult kättesaadavaks ja ajakohastama seda loendit igal aastal. Sel juhul peavad kõnealused pädevad asutused dokumenteerima lubatud mittemahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kogused; |
| --- | --- |

f)

erandina punktist e võivad liikmesriikide pädevad asutused anda igal aastal üldloa konkreetse liigi või alamliigi või sordi mittemahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamiseks, ning nad peavad tegema nende liikide, alamliikide või sortide loendi avalikult kättesaadavaks ja ajakohastama seda loendit igal aastal. Sel juhul peavad kõnealused pädevad asutused dokumenteerima lubatud mittemahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kogused;

| g) | käesoleva punkti kohaselt antud load kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2036. |
| --- | --- |

g)

käesoleva punkti kohaselt antud load kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2036.

Liikmesriikide pädevad asutused edastavad iga aasta 30. juuniks ja esimest korda 30. juuniks 2023 komisjonile ja teistele liikmesriikidele teabe esimese lõigu kohaselt antud lubade kohta.

Esimese lõigu kohaselt taimset paljundusmaterjali tootvad ja turustavad ettevõtjad tohivad vabatahtlikkuse alusel avaldada artikli 26 lõike 2 kohaselt loodud riiklikes süsteemides asjakohase konkreetse teabe sellise paljundusmaterjali kättesaadavuse kohta. Ettevõtjad, kes otsustavad sellise teabe avaldada, peavad tagama, et teavet ajakohastatakse korrapäraselt ja et see eemaldatakse riiklikest süsteemidest, kui asjaomast paljundusmaterjali enam saada ei ole. Kui aluseks on võetud punktis f osutatud üldluba, peavad ettevõtjad kasutatud koguste kohta arvet pidama.“

---

| 25.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/475,

23. märts 2022,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. märts 2022

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Wolfgang BURTSCHER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot/100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot/100 kg) | Päritolu  (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 220,7 | 24 | BR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot/100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot/100 kg)

Päritolu  (1)

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

220,7

24

BR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7).

1

---

| 25.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/476,

24. märts 2022,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja IV lisa seoses äädikhappe, asoksüstrobiini, bensovindiflupüüri, tsüantraniliprooli, tsüflufenamiidi, emamektiini, flutolaniili, lubiväävli, maltodekstriini ja prokinasiidi jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 14 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asoksüstrobiini, bensovindiflupüüri, tsüantraniliprooli, tsüflufenamiidi, flutolaniili ja prokinasiidi jääkide piirnormid on kehtestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas. Emamektiini jääkide piirnormid on sätestatud kõnealuse määruse III lisa A osas. Äädikhape, lubiväävel ja maltodekstriin on lisatud määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Asoksüstrobiini, bensovindiflupüüri, tsüantraniliprooli, tsüflufenamiidi, flutolaniili ja prokinasiidi jääkide piirnormid on kehtestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas. Emamektiini jääkide piirnormid on sätestatud kõnealuse määruse III lisa A osas. Äädikhape, lubiväävel ja maltodekstriin on lisatud määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse.

| (2) | Seoses loa andmisega toimeainet bensovindiflupüüri sisaldava taimekaitsevahendi kasutamiseks on esitatud määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõike 1 kohaselt kaks taotlust muuta kehtivaid jääkide piirnorme maitsetaimede ja söödavate õite, rohelise sibula ja talisibula ning porrulaugu puhul. |
| --- | --- |

(2)

Seoses loa andmisega toimeainet bensovindiflupüüri sisaldava taimekaitsevahendi kasutamiseks on esitatud määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõike 1 kohaselt kaks taotlust muuta kehtivaid jääkide piirnorme maitsetaimede ja söödavate õite, rohelise sibula ja talisibula ning porrulaugu puhul.

| (3) | Seoses tsüantraniliprooliga on esitatud määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõike 1 kohane taotlus muuta kehtivaid jääkide piirnorme lauaoliivide ja õli tootmiseks ettenähtud oliivide puhul. Seoses tsüflufenamiidiga on selline taotlus esitatud pamplite ja vaarikate (punane ja kollane) puhul. Seoses emamektiiniga on selline taotlus esitatud õunviljade, aprikooside, kirsside (magusate), spinati ja muude samalaadsete lehtede ning lehtedest ja ürtidest taimeteede puhul. Seoses prokinasiidiga on selline taotlus esitatud mustikate ja jõhvikate puhul. |
| --- | --- |

(3)

Seoses tsüantraniliprooliga on esitatud määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõike 1 kohane taotlus muuta kehtivaid jääkide piirnorme lauaoliivide ja õli tootmiseks ettenähtud oliivide puhul. Seoses tsüflufenamiidiga on selline taotlus esitatud pamplite ja vaarikate (punane ja kollane) puhul. Seoses emamektiiniga on selline taotlus esitatud õunviljade, aprikooside, kirsside (magusate), spinati ja muude samalaadsete lehtede ning lehtedest ja ürtidest taimeteede puhul. Seoses prokinasiidiga on selline taotlus esitatud mustikate ja jõhvikate puhul.

| (4) | Seoses asoksüstrobiiniga on esitatud kaks taotlust impordi piirnormi kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõigetele 2 ja 4 kõnealuse aine kasutamisel Brasiilias mangode puhul ja Colombias õlipalmi viljade puhul ning flutolaniili kasutamisel Ameerika Ühendriikides maapähklite puhul. Taotlejate väitel põhjustab nende ainete lubatud kasutamine kõnealustes riikides kõnealuste kultuuride puhul jääkide esinemist määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud jääkide piirnormist suuremal määral, mistõttu on vaja kehtestada suuremad jääkide piirnormid, et hoida ära kaubandustõkete tekkimist nimetatud kultuuride importimisel. |
| --- | --- |

(4)

Seoses asoksüstrobiiniga on esitatud kaks taotlust impordi piirnormi kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõigetele 2 ja 4 kõnealuse aine kasutamisel Brasiilias mangode puhul ja Colombias õlipalmi viljade puhul ning flutolaniili kasutamisel Ameerika Ühendriikides maapähklite puhul. Taotlejate väitel põhjustab nende ainete lubatud kasutamine kõnealustes riikides kõnealuste kultuuride puhul jääkide esinemist määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud jääkide piirnormist suuremal määral, mistõttu on vaja kehtestada suuremad jääkide piirnormid, et hoida ära kaubandustõkete tekkimist nimetatud kultuuride importimisel.

| (5) | Asjaomased liikmesriigid hindasid määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 8 kohaselt kõiki ülalnimetatud taotlusi ja edastasid hindamisaruanded komisjonile. |
| --- | --- |

(5)

Asjaomased liikmesriigid hindasid määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 8 kohaselt kõiki ülalnimetatud taotlusi ja edastasid hindamisaruanded komisjonile.

| (6) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) hindas taotlusi ja hindamisaruandeid, analüüsides eelkõige ohtu tarbijatele ja vajaduse korral ka ohtu loomadele, ning esitas jääkide kavandatud piirnormide kohta põhjendatud arvamused (2). Toiduohutusamet edastas kõnealused arvamused taotlejatele, komisjonile ja liikmesriikidele ning tegi need üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) hindas taotlusi ja hindamisaruandeid, analüüsides eelkõige ohtu tarbijatele ja vajaduse korral ka ohtu loomadele, ning esitas jääkide kavandatud piirnormide kohta põhjendatud arvamused (2). Toiduohutusamet edastas kõnealused arvamused taotlejatele, komisjonile ja liikmesriikidele ning tegi need üldsusele kättesaadavaks.

| (7) | Seoses emamektiiniga jõudis toiduohutusamet järeldusele, et õunviljade puhul ei olnud esitatud andmed uute jääkide piirnormide kehtestamiseks piisavad. Kõigi muude taotluste kohta tegi toiduohutusamet järelduse, et kõik terviklike andmete esitamise nõuded on täidetud ja taotlejate soovitud muudatused jääkide piirnormides on tarbijaohutuse seisukohalt vastuvõetavad, arvestades tarbija kokkupuute hinnangut Euroopa 27 konkreetse tarbijarühma kohta. Toiduohutusamet võttis arvesse kõige uuemat teavet ainete toksikoloogiliste omaduste kohta. Hinnangute kohaselt ei teki ei tarbijate eluaegsel kokkupuutel kõnealuste ainetega kõigi selliseid aineid sisaldada võivate toiduainete tarbimisel ega ka asjaomaste toodete suures koguses tarbimisega kaasneval lühiajalisel kokkupuutel ohtu ületada aktsepteeritavat päevadoosi või akuutset standarddoosi. |
| --- | --- |

(7)

Seoses emamektiiniga jõudis toiduohutusamet järeldusele, et õunviljade puhul ei olnud esitatud andmed uute jääkide piirnormide kehtestamiseks piisavad. Kõigi muude taotluste kohta tegi toiduohutusamet järelduse, et kõik terviklike andmete esitamise nõuded on täidetud ja taotlejate soovitud muudatused jääkide piirnormides on tarbijaohutuse seisukohalt vastuvõetavad, arvestades tarbija kokkupuute hinnangut Euroopa 27 konkreetse tarbijarühma kohta. Toiduohutusamet võttis arvesse kõige uuemat teavet ainete toksikoloogiliste omaduste kohta. Hinnangute kohaselt ei teki ei tarbijate eluaegsel kokkupuutel kõnealuste ainetega kõigi selliseid aineid sisaldada võivate toiduainete tarbimisel ega ka asjaomaste toodete suures koguses tarbimisega kaasneval lühiajalisel kokkupuutel ohtu ületada aktsepteeritavat päevadoosi või akuutset standarddoosi.

| (8) | Äädikhape, lubiväävel ja maltodekstriin lisati ajutiselt määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse, kuni nende hindamine on lõpetatud vastavalt nõukogu direktiivile 91/414/EMÜ (3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 (4). Toiduohutusamet hindas neid aineid ja jõudis järeldusele, et äädikhappe, lubiväävli ja maltodekstriini puhul ei ole jääkide piirnorme vaja kehtestada ning seega on asjakohane jätta need ained määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse (5). |
| --- | --- |

(8)

Äädikhape, lubiväävel ja maltodekstriin lisati ajutiselt määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse, kuni nende hindamine on lõpetatud vastavalt nõukogu direktiivile 91/414/EMÜ (3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 (4). Toiduohutusamet hindas neid aineid ja jõudis järeldusele, et äädikhappe, lubiväävli ja maltodekstriini puhul ei ole jääkide piirnorme vaja kehtestada ning seega on asjakohane jätta need ained määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse (5).

| (9) | Tuginedes toiduohutusameti põhjendatud arvamustele ja järeldusele ning võttes arvesse käsitletava küsimuse puhul asjakohaseid tegureid, on jääkide piirnormide muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõike 2 nõuetega. |
| --- | --- |

(9)

Tuginedes toiduohutusameti põhjendatud arvamustele ja järeldusele ning võttes arvesse käsitletava küsimuse puhul asjakohaseid tegureid, on jääkide piirnormide muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõike 2 nõuetega.

| (10) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. märts 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

1

(2)  Toiduohutusameti teaduslikud aruanded on kättesaadavad aadressil: http://www.efsa.europa.eu:

2

„Reasoned opinion on the setting of import tolerances for asoxystrobin in mangoes and oil palm fruits“ (Põhjendatud arvamus asoksüstrobiini jääkide piirnormide kehtestamise kohta impordi korral mangode ja õlipalmi viljade puhul), EFSA Journal 2021;19(8):6821.

„Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for benzovindiflupyr in fresh herbs and edible flowers“ (Põhjendatud arvamus bensovindiflupüüri jääkide kehtivate piirnormide muutmise kohta värskete maitsetaimede ja söödavate õite puhul), EFSA Journal 2021;19(9):6839.

„Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for benzovindiflupyr leeks and spring onions/green onions/Welsh onions“ (Põhjendatud arvamus bensovindiflupüüri jääkide kehtivate piirnormide muutmise kohta porrulaugu, rohelise sibula ja talisibula puhul). EFSA Journal 2021;19(7):6774.

„Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for cyantraniliprole in olives“ (Põhjendatud arvamus tsüantraniliprooli jääkide kehtiva piirnormi muutmise kohta oliivide puhul), EFSA Journal 2021;19(8):6805.

„Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for cyflufenamid in blackberries and raspberries“ (Põhjendatud arvamus tsüflufenamiidi jääkide kehtivate piirnormide muutmise kohta pamplite ja vaarikate puhul), EFSA Journal 2021;19(8):6831.

„Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for emamectin in various crops“ (Põhjendatud arvamus emamektiini jääkide kehtivate piirnormide muutmise kohta eri kultuuride puhul), EFSA Journal 2021;19(8):6824.

„Reasoned opinion on the setting of import tolerance for flutolanil in peanuts“ (Põhjendatud arvamus flutolaniili jääkide piirnormi kehtestamise kohta impordi korral maapähklite puhul). EFSA Journal 2021;19(8):6717.

„Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for proquinazid in blueberries and cranberries“ (Põhjendatud arvamus prokinasiidi jääkide kehtivate piirnormide muutmise kohta mustikate ja jõhvikate puhul), EFSA Journal 2021;19(9):6835.

(3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

4

(5)  
  „Statement on pesticide active substances that do not require a review of the existing maximum residue levels under Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005“ (Avaldus selliste pestitsiidide toimeainete kohta, mille puhul ei ole määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 12 kohast jääkide piirnormi vaja läbi vaadata), EFSA Journal 2020;18(12):6318.

5

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja IV lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | II lisas asendatakse asoksüstrobiini, bensovindiflupüüri, tsüantraniliprooli, tsüflufenamiidi, flutolaniili ja prokinasiidi käsitlevad veerud järgmisega:
  „Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)














  Kood- number | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme
   (1) | Asoksüstrobiin | Bensovindiflupüür | Tsüantraniliprool | Tsüflufenamiid (tsüflufenamiidi (Z-isomeer) ja selle E-isomeeri summa, väljendatud tsüflufenamiidina) (R) (A) | Flutolaniil (R) | Prokinasiid (R) (F) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0100000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID | | | | | 0,01  (*1) | |
| 0110000 | Tsitrusviljad | 15 | 0,01  (*1) | 0,9 | 0,01  (*1) | | 0,01  (*1) |
| 0110010 | Greibid | | | | | | |
| 0110020 | Apelsinid | | | | | | |
| 0110030 | Sidrunid | | | | | | |
| 0110040 | Laimid | | | | | | |
| 0110050 | Mandariinid | | | | | | |
| 0110990 | Muud | | | | | | |
| 0120000 | Pähklid | | 0,01  (*1) | 0,04 | 0,01  (*1) | | 0,02  (*1) |
| 0120010 | Mandlid | 0,01 | | | | | |
| 0120020 | Brasiilia pähklid | 0,01 | | | | | |
| 0120030 | Kašupähklid | 0,01 | | | | | |
| 0120040 | Kastanid | 0,01 | | | | | |
| 0120050 | Kookospähklid | 0,01 | | | | | |
| 0120060 | Sarapuupähklid | 0,01 | | | | | |
| 0120070 | Makadaamiapähklid | 0,01 | | | | | |
| 0120080 | Pekanipähklid | 0,01 | | | | | |
| 0120090 | Piiniapähklid | 0,01 | | | | | |
| 0120100 | Pistaatsiapähklid | 1 | | | | | |
| 0120110 | Kreeka pähklid | 0,01 | | | | | |
| 0120990 | Muud | 0,01 | | | | | |
| 0130000 | Õunviljad | 0,01  (*1) | 0,2 | 0,8 | 0,06 | | |
| 0130010 | Õunad | | | | | | 0,08 |
| 0130020 | Pirnid | | | | | | 0,08 |
| 0130030 | Küdooniad | | | | | | 0,01  (*1) |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | | | | | | 0,01  (*1) |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | | | | | | 0,01  (*1) |
| 0130990 | Muud | | | | | | 0,01  (*1) |
| 0140000 | Luuviljad | 2 | 0,01  (*1) | | | | 0,01  (*1) |
| 0140010 | Aprikoosid | | | 0,01  (*1) | 0,06 | | |
| 0140020 | Maguskirsid | | | 6 | 0,1 | | |
| 0140030 | Virsikud | | | 1,5 | 0,06 | | |
| 0140040 | Ploomid | | | 0,7 | 0,07 | | |
| 0140990 | Muud | | | 0,01  (*1) | 0,06 | | |
| 0150000 | Marjad ja väikesed puuviljad | | | | | | |
| 0151000 | a) | Viinamarjad |

1)

II lisas asendatakse asoksüstrobiini, bensovindiflupüüri, tsüantraniliprooli, tsüflufenamiidi, flutolaniili ja prokinasiidi käsitlevad veerud järgmisega:

„Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Kood- number

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme
   (1)

Asoksüstrobiin

Bensovindiflupüür

Tsüantraniliprool

Tsüflufenamiid (tsüflufenamiidi (Z-isomeer) ja selle E-isomeeri summa, väljendatud tsüflufenamiidina) (R) (A)

Flutolaniil (R)

Prokinasiid (R) (F)

0100000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID

0,01  (*1)

0110000

Tsitrusviljad

15

0,01  (*1)

0,9

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0110010

Greibid

0110020

Apelsinid

0110030

Sidrunid

0110040

Laimid

0110050

Mandariinid

0110990

Muud

0120000

Pähklid

0,01  (*1)

0,04

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0120010

Mandlid

0,01

0120020

Brasiilia pähklid

0,01

0120030

Kašupähklid

0,01

0120040

Kastanid

0,01

0120050

Kookospähklid

0,01

0120060

Sarapuupähklid

0,01

0120070

Makadaamiapähklid

0,01

0120080

Pekanipähklid

0,01

0120090

Piiniapähklid

0,01

0120100

Pistaatsiapähklid

1

0120110

Kreeka pähklid

0,01

0120990

Muud

0,01

0130000

Õunviljad

0,01  (*1)

0,2

0,8

0,06

0130010

Õunad

0,08

0130020

Pirnid

0,08

0130030

Küdooniad

0,01  (*1)

0130040

Astelpihlaka viljad

0,01  (*1)

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0,01  (*1)

0130990

Muud

0,01  (*1)

0140000

Luuviljad

2

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0140010

Aprikoosid

0,01  (*1)

0,06

0140020

Maguskirsid

6

0,1

0140030

Virsikud

1,5

0,06

0140040

Ploomid

0,7

0,07

0140990

Muud

0,01  (*1)

0,06

0150000

Marjad ja väikesed puuviljad

0151000

a)

Viinamarjad

3

1

1,5

0,2

0,5

0151010

Lauaviinamarjad

0151020

Veiniviinamarjad

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

Maasikad

10

0,01  (*1)

1,5

0,04

2

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

Koguviljad

5

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0153010

Pamplid

0,07

0153020

Põldmurakad

0,01  (*1)

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

0,07

0153990

Muud

0,01  (*1)

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad

0,01  (*1)

0154010

Mustikad

5

0,01  (*1)

4

1,5

0154020

Jõhvikad

0,5

0,01  (*1)

0,08

1,5

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

5

0,01  (*1)

4

1,5

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

5

0,01  (*1)

4

1,5

0154050

Kibuvitsamarjad

5

0,01  (*1)

4

0,01  (*1)

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

5

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0154070

Õun-viirpuu marjad

5

0,2

0,8

0,01  (*1)

0154080

Musta leedri marjad

5

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0154990

Muud

5

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0160000

Mitmesugused puuviljad

0,01  (*1)

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

Söödava koorega

0161010

Datlid

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0161020

Viigimarjad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0161030

Lauaoliivid

0,01  (*1)

0,01  (*1)

3

0,02  (*1)

0161040

Kinkanid

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0161050

Tähtviljad

0,1

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0161060

Hurmaad

0,01  (*1)

0,2

0,8

0,01  (*1)

0161070

Jambolanid

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0161990

Muud

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

Mittesöödava koorega, väikesed

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0162010

Kiivid (rohelised, punased, kollased)

0,01  (*1)

0162020

Litšid

0,01  (*1)

0162030

Granadillid/marakujad

4

0162040

Kaktusviljad

0,3

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0,01  (*1)

0162060

Virgiinia persimonid

0,01  (*1)

0162990

Muud

0,01  (*1)

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

Mittesöödava koorega, suured

0,01  (*1)

0163010

Avokaadod

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0163020

Banaanid

2

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0163030

Mangod

4

0,7

0,01  (*1)

0163040

Papaiad

0,3

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0163050

Granaatõunad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0163060

Suhkurannoonad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0163070

Guajaavid

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0163080

Ananassid

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0163100

Durianid

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0163110

Oga-annoonad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0163990

Muud

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0200000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI

0210000

Juur- ja mugulköögivili

0,05

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

Kartulid

7

0,02

0,1

0212000

| b) | Troopiline juur- ja mugulköögivili |
| --- | --- |

b)

Troopiline juur- ja mugulköögivili

1

0,02

0,01  (*1)

0212010

Kassaava/jahumanioki juured

0212020

Bataat

0212030

Jamss

0212040

Roogmaranta

0212990

Muud

0213000

| c) | Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet

0,01  (*1)

0213010

Söögipeet

1

0,01  (*1)

0213020

Porgand

1

0,01  (*1)

0213030

Juurseller

1

0,01  (*1)

0213040

Mädarõigas

1

0,01  (*1)

0213050

Maapirn

1

0,02

0213060

Pastinaak

1

0,01  (*1)

0213070

Juurpetersell

1

0,01  (*1)

0213080

Redis

1,5

0,01  (*1)

0213090

Aed-piimjuur

1

0,01  (*1)

0213100

Kaalikas

1

0,01  (*1)

0213110

Naeris

1

0,01  (*1)

0213990

Muud

1

0,01  (*1)

0220000

Sibulköögivili

10

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0220010

Küüslauk

0,01  (*1)

0,05

0220020

Sibul

0,01  (*1)

0,05

0220030

Pesasibul

0,01  (*1)

0,05

0220040

Roheline sibul ja talisibul

0,09

8

0220990

Muud

0,01  (*1)

0,05

0230000

Viliköögivili

0,01  (*1)

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

3

0231010

Tomat

0,9

1

0,04

0,15

0231020

Harilik paprika

1

1,5

0,06

(+)

0,01  (*1)

0231030

Baklažaan

0,9

1

0,02  (*1)

0,15

0231040

Söödav muskushibisk

1

1,5

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0231990

Muud

1

1,5

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0232000

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

Kõrvitsalised – söödava koorega

1

0,08

0,4

0,05

0,05

0232010

Kurk

0232020

Kornišon

0232030

Kabatšokk

0232990

Muud

0233000

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

1

0,01  (*1)

0,3

0,05

0,01  (*1)

0233010

Melon

0233020

Suureviljaline kõrvits

0233030

Arbuus

0233990

Muud

0234000

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

Suhkrumais

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0239000

| e) | Muu viliköögivili |
| --- | --- |

e)

Muu viliköögivili

0,01  (*1)

0,9

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0240000

Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

Õisikkapsad

5

2

0,05

0241010

Spargelkapsas

0241020

Lillkapsas

0241990

Muud

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

Peakapsad

5

2

0,05

0242010

Rooskapsas

0242020

Peakapsas

0242990

Muud

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

Lehtkapsad

6

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0243010

Pekingi lehtnaeris / petsai

0243020

Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

0243990

Muud

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

Nuikapsad

5

2

0,01  (*1)

0250000

Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad õied

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed |
| --- | --- |

a)

Aedsalat ja muud salatitaimed

15

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0251010

Põldkännak

(+)

0,01  (*1)

0251020

Aedsalat

5

0251030

Sile endiiviasigur / eskariool

(+)

0,01  (*1)

0251040

Salatkress ning muud idandid ja võrsed

(+)

0,01  (*1)

0251050

Ameerika kollakas

(+)

0,01  (*1)

0251060

Põld-võõrkapsas/rukola

(+)

0,01  (*1)

0251070

Kapsas-lehtsinep

(+)

0,01  (*1)

0251080

Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

(+)

0,01  (*1)

0251990

Muud

0,01  (*1)

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

Spinat ja muu samalaadne (lehed)

15

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0252010

Spinat

0252020

Harilik portulak

0252030

Lehtpeet

0252990

Muud

0253000

| c) | Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed |
| --- | --- |

c)

Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0254000

| d) | Ürt-allikkerss |
| --- | --- |

d)

Ürt-allikkerss

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0255000

| e) | Salatsigur |
| --- | --- |

e)

Salatsigur

0,3

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0256000

| f) | Maitsetaimed ja söödavad õied |
| --- | --- |

f)

Maitsetaimed ja söödavad õied

70

1

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0256010

Aed-harakputk

0256020

Murulauk

0256030

Lehtseller

0256040

Petersell

0256050

Aedsalvei

0256060

Rosmariin

0256070

Aed-liivatee

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad õied

0256090

Loorberilehed

0256100

Estragon

0256990

Muud

0260000

Kaunköögivili

3

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0260010

Oad (kaunadega)

1,5

0260020

Oad (kaunadeta)

0,3

0260030

Herned (kaunadega)

2

0260040

Herned (kaunadeta)

0,3

0260050

Läätsed

0,01  (*1)

0260990

Muud

0,01  (*1)

0270000

Varsköögivili

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270010

Spargel

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270020

Kardi

15

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270030

Varsseller

15

0,01  (*1)

15

0,01  (*1)

0270040

Salat-apteegitill

10

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270050

Harilik artišokk

5

0,01  (*1)

0,1

0,04

0270060

Porrulauk

10

0,09

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270070

Rabarber

0,6

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270080

Bambusevõrsed

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270090

Palmipungad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270990

Muud

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0280000

Seened, samblad ja samblikud

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0280010

Kultuurseened

0280020

Metsaseened

0280990

Samblad ja samblikud

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0300000

KAUNVILI

0,15

0,2

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0300010

Oad

0,3

0300020

Läätsed

0,01  (*1)

0300030

Herned

0,01  (*1)

0300040

Lupiinid/lupiinioad

0,01  (*1)

0300990

Muud

0,01  (*1)

0400000

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILI

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0401000

Õliseemned

0401010

Linaseemned

0,4

0,15

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0401020

Maapähklid

0,2

0,04

0,01  (*1)

0,02

0401030

Unimagunaseemned

0,5

0,15

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0401040

Seesamiseemned

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0401050

Päevalilleseemned

0,5

0,01  (*1)

0,5

0,01  (*1)

0401060

Rapsiseemned

0,5

0,2

0,8

0,01  (*1)

0401070

Sojaoad

0,5

0,08

0,4

0,01  (*1)

0401080

Sinepiseemned

0,5

0,15

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0401090

Puuvillaseemned

0,7

0,15

1,5

0,01  (*1)

0401100

Kõrvitsaseemned

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0401110

Värvisafloori seemned

0,4

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

0,4

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0401130

Põldtudra seemned

0,5

0,15

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0401140

Kanepiseemned

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0401150

Riitsinuseseemned

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0401990

Muud

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0402000

Õlivili

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0402010

Oliivid õli tootmiseks

0,01  (*1)

3

0402020

Õlipalmi tuumad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0402030

Õlipalmi viljad

0,03

0,01  (*1)

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0402990

Muud

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0500000

TERAVILI

0,01  (*1)

0500010

Oder

1,5

1,5

0,1

0,01  (*1)

0,04 (+)

0500020

Tatar ja muu ebateravili

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,1

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0500030

Mais

0,02

0,02

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0500040

Harilik hirss

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0500050

Kaer

1,5

1,5

0,1

0,01  (*1)

0,04 (+)

0500060

Riis

5

0,01  (*1)

0,01  (*1)

2

0,01  (*1)

0500070

Rukis

0,5

0,1

0,04

0,01  (*1)

0,02

0500080

Harilik sorgo

10

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0500090

Nisu

0,5

0,1

0,04 (+)

0,01  (*1)

0,02

0500990

Muud

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0600000

TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0610000

Teed

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0620000

Kohvioad

0,03

0,15

0,05

0630000

Taimeteed

0,05  (*1)

0631000

| a) | Õitest |
| --- | --- |

a)

Õitest

60

0,05  (*1)

0631010

Kummel

0631020

Hapu hibisk

0631030

Roos

0631040

Jasmiin

0631050

Pärn

0631990

Muud

0632000

| b) | Lehtedest ja ürtidest |
| --- | --- |

b)

Lehtedest ja ürtidest

60

0,05  (*1)

0632010

Maasikas

0632020

Tee-punapõõsas

0632030

Matepuu

0632990

Muud

0633000

| c) | Juurtest |
| --- | --- |

c)

Juurtest

0,3

0,2

0633010

Palderjan

0633020

Ženženn

0633990

Muud

0639000

| d) | Muudest taimeosadest |
| --- | --- |

d)

Muudest taimeosadest

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0640000

Kakaooad

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0650000

Jaanikaunad/jaanileivad

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0700000

HUMAL

30

0,05  (*1)

0,05  (*1)

5

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0800000

MAITSEAINED

0810000

Seemned

0,3

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0810010

Aniis

0810020

Pärsia köömen

0810030

Seller

0810040

Koriander

0810050

Harilik vürtsköömen

0810060

Aedtill

0810070

Harilik apteegitill

0810080

Põld-lambalääts

0810090

Muskaatpähkel

0810990

Muud

0820000

Viljad

0,3

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0820010

Piment

0820020

Jaapani pipar

0820030

Köömen

0820040

Kardemon

0820050

Kadakamarjad

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

0820070

Vanill

0820080

Tamarind

0820990

Muud

0830000

Puukoor

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0830010

Kaneel

0830990

Muud

0840000

Juured ja risoomid

0840010

Lagritsa-magusjuur

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,2

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0840020

Harilik ingver

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

0,05  (*1)

0,15

0,2

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0840040

Mädarõigas

0840990

Muud

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,2

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0850000

Pungad

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0850010

Nelk

0850020

Kappar

0850990

Muud

0860000

Õie emakasuue

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0860010

Safran

0860990

Muud

0870000

Seemnerüü

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0870010

Muskaatõis

0870990

Muud

0900000

SUHKRUTAIMED

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0900010

Suhkrupeedi juured

5

0,01  (*1)

0,05

0900020

Harilik suhkruroog

0,05

0,04

0,01  (*1)

0900030

Juursigur

0,09

0,01  (*1)

0,05

0900990

Muud

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1000000

LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

1010000

Koed

0,02  (*1)

0,02  (*1)

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

Sead

1011010

Lihaskude

0,01  (*1)(+)

0,01  (*1)

0,2

0,05  (*1)

1011020

Rasvkude

0,05 (+)

0,03

0,5

0,05  (*1)

1011030

Maks

0,07 (+)

0,1

1,5

0,5

1011040

Neerud

0,07 (+)

0,1

1,5

0,5

1011050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,07 (+)

0,1

1,5

0,5

1011990

Muud

0,01  (*1)(+)

0,01  (*1)

0,01

0,05  (*1)

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

Veised

1012010

Lihaskude

0,01  (*1)(+)

0,01  (*1)

0,2

0,05  (*1)

(+)

1012020

Rasvkude

0,05 (+)

0,03

0,5

0,05  (*1)

(+)

1012030

Maks

0,07 (+)

0,1

1,5

0,5

(+)

1012040

Neerud

0,07 (+)

0,1

1,5

0,5

(+)

1012050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,07 (+)

0,1

1,5

0,5

1012990

Muud

0,01  (*1)(+)

0,01  (*1)

0,01

0,05  (*1)

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

Lambad

1013010

Lihaskude

0,01  (*1)(+)

0,01  (*1)

0,2

0,05  (*1)

(+)

1013020

Rasvkude

0,05 (+)

0,03

0,5

0,05  (*1)

(+)

1013030

Maks

0,07 (+)

0,1

1,5

0,5

(+)

1013040

Neerud

0,07 (+)

0,1

1,5

0,5

(+)

1013050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,07 (+)

0,1

1,5

0,5

1013990

Muud

0,01  (*1)(+)

0,01  (*1)

0,01

0,05  (*1)

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

Kitsed

1014010

Lihaskude

0,01  (*1)(+)

0,01  (*1)

0,2

0,05  (*1)

(+)

1014020

Rasvkude

0,05 (+)

0,03

0,5

0,05  (*1)

(+)

1014030

Maks

0,07 (+)

0,1

1,5

0,5

(+)

1014040

Neerud

0,07 (+)

0,1

1,5

0,5

(+)

1014050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,07 (+)

0,1

1,5

0,5

1014990

Muud

0,01  (*1)(+)

0,01  (*1)

0,01

0,05  (*1)

1015000

| e) | Hobuslased |
| --- | --- |

e)

Hobuslased

1015010

Lihaskude

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,2

0,05  (*1)

(+)

1015020

Rasvkude

0,05

0,03

0,5

0,05  (*1)

(+)

1015030

Maks

0,07

0,1

1,5

0,5

(+)

1015040

Neerud

0,07

0,1

1,5

0,5

(+)

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,07

0,1

1,5

0,5

1015990

Muud

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01

0,05  (*1)

1016000

| f) | Kodulinnud |
| --- | --- |

f)

Kodulinnud

0,01  (*1)(+)

0,01  (*1)

0,05  (*1)

1016010

Lihaskude

(+)

0,02

1016020

Rasvkude

(+)

0,04

1016030

Maks

(+)

0,15

1016040

Neerud

(+)

0,15

1016050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

(+)

0,15

1016990

Muud

(+)

0,01

1017000

| g) | Muud põllumajanduslikud maismaaloomad |
| --- | --- |

g)

Muud põllumajanduslikud maismaaloomad

1017010

Lihaskude

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,2

0,05  (*1)

1017020

Rasvkude

0,05

0,03

0,5

0,05  (*1)

1017030

Maks

0,07

0,1

1,5

0,5

1017040

Neerud

0,07

0,1

1,5

0,5

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,07

0,1

1,5

0,5

1017990

Muud

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01

0,05  (*1)

1020000

Piim

0,01  (*1)(+)

0,01  (*1)

0,02

0,02  (*1)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

1020010

Veised

(+)

(+)

1020020

Lambad

(+)

(+)

1020030

Kitsed

(+)

(+)

1020040

Hobused

(+)

(+)

1020990

Muud

(+)

1030000

Linnumunad

0,01  (*1)(+)

0,01  (*1)

0,15

0,02  (*1)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

1030010

Kanad

(+)

1030020

Pardid

(+)

1030030

Haned

(+)

1030040

Vutid

(+)

1030990

Muud

(+)

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01

0,02  (*1)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

1060000

Selgrootud maismaaloomad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01

0,02  (*1)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01

0,02  (*1)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

1100000

LOOMSED TOOTED — KALA, KALATOOTED JA MUUD MEREVEE JA MAGEVEE TOIDUAINED (8)

1200000

ÜKSNES LOOMASÖÖDAKS KASUTATAVAD TOOTED VÕI NENDE OSAD (8)

1300000

TÖÖDELDUD TOIDUAINED (9)

Asoksüstrobiin

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 1. juuliks 2017, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0251010 Põldkännak

0251030 Sile endiiviasigur

0251040 Kressid, muud võrsed ja võsud

0251050 Ameerika kollakas

0251060 Põld-võõrkapsas/rukola

0251070 Kapsas-lehtsinep

0251080 Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave metaboliitide toksilisuse kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud hiljemalt 1. juuliks 2017, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

1011000 a) sead

1011010 Lihas

1011020 Rasvkude

1011030 Maks

1011040 Neerud

1011050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1011990 Muud (2)

1012000 b) veised

1012010 Lihas

1012020 Rasvkude

1012030 Maks

1012040 Neerud

1012050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1012990 Muud (2)

1013000 c) lambad

1013010 Lihas

1013020 Rasvkude

1013030 Maks

1013040 Neerud

1013050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1013990 Muud (2)

1014000 d) kitsed

1014010 Lihas

1014020 Rasvkude

1014030 Maks

1014040 Neerud

1014050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1014990 Muud (2)

1016000 f) kodulinnud

1016010 Lihas

1016020 Rasvkude

1016030 Maks

1016040 Neerud

1016050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1016990 Muud (2)

1020000 Piim

1020010 Veised

1020020 Lambad

1020030 Kitsed

1020040 Hobused

1020990 Muud (2)

1030000 Linnumunad

1030010 Kanad

1030020 Pardid

1030030 Haned

1030040 Vutid

1030990 Muud (2)

Tsüflufenamiid (tsüflufenamiidi (Z-isomeer) ja selle E-isomeeri summa, väljendatud tsüflufenamiidina) (R) (A)

(R) Jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul: tsüflufenamiid – kood 1000000, välja arvatud 1040000: tsüflufenamiidi (Z-isomeer), selle E-isomeeri ja metaboliidi 149-F1 summa, väljendatud tsüflufenamiidina

(A) ELi referentlaborid tegid kindlaks, et E-isomeeri ja metaboliidi 149-F1 võrdlusstandardid ei ole kaubanduslikult kättesaadavad. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud võrdlusstandardi kaubanduslikku kättesaadavust hiljemalt 17. septembriks 2020, või selle puudumist, kui võrdlusstandard ei ole nimetatud kuupäevaks kaubanduslikult kättesaadav.

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave kodulindude söötmisuuringute kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 17. septembriks 2021, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0500090 Nisu

Flutolaniil (R)

(R) Jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul: kood 1000000, v.a kood 1040000: flutolaniil (flutolaniil ja 2-trifluorometüülbensoehappejääke sisaldavad metaboliidid, väljendatud flutolaniilina).

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 17. aprilliks 2017, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0231020 Paprikad

Prokinasiid (R) (F)

(R) Jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul: prokinasiid – kood 1000000, välja arvatud 1040000: prokinasiidi ja metaboliidi 3-[(6-jodo-4-okso-3-propüül-3,4-dihüdrokinasoliin-2-üül)oksü]-propaanhape (IN-MU210) summa, väljendatud prokinasiidina

(F) rasvas lahustuv

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 16. aprilliks 2023, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0500010 Oder

0500050 Kaer

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave katsete kohta, milles jääke määrati rohus (kariloomade sööda põhikomponent), ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 16. aprilliks 2023, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

1012010 Lihas

1012020 Rasvkude

1012030 Maks

1012040 Neerud

1013010 Lihas

1013020 Rasvkude

1013030 Maks

1013040 Neerud

1014010 Lihas

1014020 Rasvkude

1014030 Maks

1014040 Neerud

1015010 Lihas

1015020 Rasvkude

1015030 Maks

1015040 Neerud

1020010 Veised

1020020 Lambad

1020030 Kitsed

1020040 Hobused“

| 2) | III lisa A osas asendatakse emamektiini käsitlev veerg järgmisega:
  „Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)









  Kood- number | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme
   (2) | Emamektiinbensoaat B1a, väljendatud emamektiinina |
| --- | --- | --- | --- |
| 0100000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID | |
| 0110000 | Tsitrusviljad | 0,01  (*2) |
| 0110010 | Greibid | |
| 0110020 | Apelsinid | |
| 0110030 | Sidrunid | |
| 0110040 | Laimid | |
| 0110050 | Mandariinid | |
| 0110990 | Muud | |
| 0120000 | Pähklid | 0,01  (*2) |
| 0120010 | Mandlid | |
| 0120020 | Brasiilia pähklid | |
| 0120030 | Kašupähklid | |
| 0120040 | Kastanid | |
| 0120050 | Kookospähklid | |
| 0120060 | Sarapuupähklid | |
| 0120070 | Makadaamiapähklid | |
| 0120080 | Pekanipähklid | |
| 0120090 | Piiniapähklid | |
| 0120100 | Pistaatsiapähklid | |
| 0120110 | Kreeka pähklid | |
| 0120990 | Muud | |
| 0130000 | Õunviljad | 0,02 |
| 0130010 | Õunad | |
| 0130020 | Pirnid | |
| 0130030 | Küdooniad | |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | |
| 0130990 | Muud | |
| 0140000 | Luuviljad | |
| 0140010 | Aprikoosid | 0,05 |
| 0140020 | Maguskirsid | 0,04 |
| 0140030 | Virsikud | 0,15 |
| 0140040 | Ploomid | 0,02 |
| 0140990 | Muud | 0,01  (*2) |
| 0150000 | Marjad ja väikesed puuviljad | |
| 0151000 | a) | Viinamarjad |

2)

III lisa A osas asendatakse emamektiini käsitlev veerg järgmisega:

„Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Kood- number

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme
   (2)

Emamektiinbensoaat B1a, väljendatud emamektiinina

0100000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID

0110000

Tsitrusviljad

0,01  (*2)

0110010

Greibid

0110020

Apelsinid

0110030

Sidrunid

0110040

Laimid

0110050

Mandariinid

0110990

Muud

0120000

Pähklid

0,01  (*2)

0120010

Mandlid

0120020

Brasiilia pähklid

0120030

Kašupähklid

0120040

Kastanid

0120050

Kookospähklid

0120060

Sarapuupähklid

0120070

Makadaamiapähklid

0120080

Pekanipähklid

0120090

Piiniapähklid

0120100

Pistaatsiapähklid

0120110

Kreeka pähklid

0120990

Muud

0130000

Õunviljad

0,02

0130010

Õunad

0130020

Pirnid

0130030

Küdooniad

0130040

Astelpihlaka viljad

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0130990

Muud

0140000

Luuviljad

0140010

Aprikoosid

0,05

0140020

Maguskirsid

0,04

0140030

Virsikud

0,15

0140040

Ploomid

0,02

0140990

Muud

0,01  (*2)

0150000

Marjad ja väikesed puuviljad

0151000

a)

Viinamarjad

0,05

0151010

Lauaviinamarjad

0151020

Veiniviinamarjad

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

Maasikad

0,05

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

Koguviljad

0,01  (*2)

0153010

Pamplid

0153020

Põldmurakad

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

0153990

Muud

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad

0,01  (*2)

0154010

Mustikad

0154020

Jõhvikad

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

0154050

Kibuvitsamarjad

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

0154070

Õun-viirpuu marjad

0154080

Musta leedri marjad

0154990

Muud

0160000

Mitmesugused puuviljad

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

Söödava koorega

0,01  (*2)

0161010

Datlid

0161020

Viigimarjad

0161030

Lauaoliivid

0161040

Kinkanid

0161050

Tähtviljad

0161060

Hurmaad

0161070

Jambolanid

0161990

Muud

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

Mittesöödava koorega, väikesed

0162010

Kiivid (rohelised, punased, kollased)

0,15

0162020

Litšid

0,01  (*2)

0162030

Granadillid/marakujad

0,01  (*2)

0162040

Kaktusviljad

0,01  (*2)

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0,01  (*2)

0162060

Virgiinia persimonid

0,01  (*2)

0162990

Muud

0,01  (*2)

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

Mittesöödava koorega, suured

0,01  (*2)

0163010

Avokaadod

0163020

Banaanid

0163030

Mangod

0163040

Papaiad

0163050

Granaatõunad

0163060

Suhkurannoonad

0163070

Guajaavid

0163080

Ananassid

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

0163100

Durianid

0163110

Oga-annoonad

0163990

Muud

0200000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI

0210000

Juur- ja mugulköögivili

0,01  (*2)

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

Kartulid

0212000

| b) | Troopiline juur- ja mugulköögivili |
| --- | --- |

b)

Troopiline juur- ja mugulköögivili

0212010

Kassaava/jahumanioki juured

0212020

Bataat

0212030

Jamss

0212040

Roogmaranta

0212990

Muud

0213000

| c) | Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet

0213010

Söögipeet

0213020

Porgand

0213030

Juurseller

0213040

Mädarõigas

0213050

Maapirn

0213060

Pastinaak

0213070

Juurpetersell

0213080

Redis

0213090

Aed-piimjuur

0213100

Kaalikas

0213110

Naeris

0213990

Muud

0220000

Sibulköögivili

0,01  (*2)

0220010

Küüslauk

0220020

Sibul

0220030

Pesasibul

0220040

Roheline sibul ja talisibul

0220990

Muud

0230000

Viliköögivili

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

0,02

0231010

Tomat

0231020

Harilik paprika

0231030

Baklažaan

0231040

Söödav muskushibisk

0231990

Muud

0232000

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

Kõrvitsalised – söödava koorega

0,01  (*2)

0232010

Kurk

0232020

Kornišon

0232030

Kabatšokk

0232990

Muud

0233000

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

0,01  (*2)

0233010

Melon

0233020

Suureviljaline kõrvits

0233030

Arbuus

0233990

Muud

0234000

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

Suhkrumais

0,01  (*2)

0239000

| e) | Muu viliköögivili |
| --- | --- |

e)

Muu viliköögivili

0,02

0240000

Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid)

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

Õisikkapsad

0,01  (*2)

0241010

Spargelkapsas

0241020

Lillkapsas

0241990

Muud

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

Peakapsad

0,01  (*2)

0242010

Rooskapsas

0242020

Peakapsas

0242990

Muud

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

Lehtkapsad

0,03

0243010

Pekingi lehtnaeris / petsai

0243020

Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

0243990

Muud

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

Nuikapsad

0,01  (*2)

0250000

Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad õied

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed |
| --- | --- |

a)

Aedsalat ja muud salatitaimed

0251010

Põldkännak

1

0251020

Aedsalat

1

0251030

Sile endiiviasigur / eskariool

0,2

0251040

Salatkress ning muud idandid ja võrsed

1

0251050

Ameerika kollakas

1

0251060

Põld-võõrkapsas/rukola

1

0251070

Kapsas-lehtsinep

1

0251080

Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

1

0251990

Muud

1

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

Spinat ja muu samalaadne (lehed)

0,2

0252010

Spinat

0252020

Harilik portulak

0252030

Lehtpeet

0252990

Muud

0253000

| c) | Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed |
| --- | --- |

c)

Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed

0,01  (*2)

0254000

| d) | Ürt-allikkerss |
| --- | --- |

d)

Ürt-allikkerss

0,01  (*2)

0255000

| e) | Salatsigur |
| --- | --- |

e)

Salatsigur

0,01  (*2)

0256000

| f) | Maitsetaimed ja söödavad õied |
| --- | --- |

f)

Maitsetaimed ja söödavad õied

1

0256010

Aed-harakputk

0256020

Murulauk

0256030

Lehtseller

0256040

Petersell

0256050

Aedsalvei

0256060

Rosmariin

0256070

Aed-liivatee

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad õied

0256090

Loorberilehed

0256100

Estragon

0256990

Muud

0260000

Kaunköögivili

0260010

Oad (kaunadega)

0,03

0260020

Oad (kaunadeta)

0,01  (*2)

0260030

Herned (kaunadega)

0,03

0260040

Herned (kaunadeta)

0,01  (*2)

0260050

Läätsed

0,01  (*2)

0260990

Muud

0,01  (*2)

0270000

Varsköögivili

0270010

Spargel

0,01  (*2)

0270020

Kardi

0,01  (*2)

0270030

Varsseller

0,01  (*2)

0270040

Salat-apteegitill

0,01  (*2)

0270050

Harilik artišokk

0,1

0270060

Porrulauk

0,01  (*2)

0270070

Rabarber

0,01  (*2)

0270080

Bambusevõrsed

0,01  (*2)

0270090

Palmipungad

0,01  (*2)

0270990

Muud

0,01  (*2)

0280000

Seened, samblad ja samblikud

0,01  (*2)

0280010

Kultuurseened

0280020

Metsaseened

0280990

Samblad ja samblikud

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

0,01  (*2)

0300000

KAUNVILI

0,01  (*2)

0300010

Oad

0300020

Läätsed

0300030

Herned

0300040

Lupiinid/lupiinioad

0300990

Muud

0400000

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILI

0,01  (*2)

0401000

Õliseemned

0401010

Linaseemned

0401020

Maapähklid

0401030

Unimagunaseemned

0401040

Seesamiseemned

0401050

Päevalilleseemned

0401060

Rapsiseemned

0401070

Sojaoad

0401080

Sinepiseemned

0401090

Puuvillaseemned

0401100

Kõrvitsaseemned

0401110

Värvisafloori seemned

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

0401130

Põldtudra seemned

0401140

Kanepiseemned

0401150

Riitsinuseseemned

0401990

Muud

0402000

Õlivili

0402010

Oliivid õli tootmiseks

0402020

Õlipalmi tuumad

0402030

Õlipalmi viljad

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

0402990

Muud

0500000

TERAVILI

0,01  (*2)

0500010

Oder

0500020

Tatar ja muu ebateravili

0500030

Mais

0500040

Harilik hirss

0500050

Kaer

0500060

Riis

0500070

Rukis

0500080

Harilik sorgo

0500090

Nisu

0500990

Muud

0600000

TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD

0610000

Teed

0,02  (*2)

0620000

Kohvioad

0,02  (*2)

0630000

Taimeteed

0631000

| a) | Õitest |
| --- | --- |

a)

Õitest

0,02  (*2)

0631010

Kummel

0631020

Hapu hibisk

0631030

Roos

0631040

Jasmiin

0631050

Pärn

0631990

Muud

0632000

| b) | Lehtedest ja ürtidest |
| --- | --- |

b)

Lehtedest ja ürtidest

2

0632010

Maasikas

0632020

Tee-punapõõsas

0632030

Matepuu

0632990

Muud

0633000

| c) | Juurtest |
| --- | --- |

c)

Juurtest

0,02  (*2)

0633010

Palderjan

0633020

Ženženn

0633990

Muud

0639000

| d) | Muudest taimeosadest |
| --- | --- |

d)

Muudest taimeosadest

0,02  (*2)

0640000

Kakaooad

0,02  (*2)

0650000

Jaanikaunad/jaanileivad

0,02  (*2)

0700000

HUMAL

0,02  (*2)

0800000

MAITSEAINED

0810000

Seemned

0,02  (*2)

0810010

Aniis

0810020

Pärsia köömen

0810030

Seller

0810040

Koriander

0810050

Harilik vürtsköömen

0810060

Aedtill

0810070

Harilik apteegitill

0810080

Põld-lambalääts

0810090

Muskaatpähkel

0810990

Muud

0820000

Viljad

0,02  (*2)

0820010

Piment

0820020

Jaapani pipar

0820030

Köömen

0820040

Kardemon

0820050

Kadakamarjad

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

0820070

Vanill

0820080

Tamarind

0820990

Muud

0830000

Puukoor

0,02  (*2)

0830010

Kaneel

0830990

Muud

0840000

Juured ja risoomid

0840010

Lagritsa-magusjuur

0,02  (*2)

0840020

Harilik ingver

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

0,02  (*2)

0840040

Mädarõigas

0840990

Muud

0,02  (*2)

0850000

Pungad

0,02  (*2)

0850010

Nelk

0850020

Kappar

0850990

Muud

0860000

Õie emakasuue

0,02  (*2)

0860010

Safran

0860990

Muud

0870000

Seemnerüü

0,02  (*2)

0870010

Muskaatõis

0870990

Muud

0900000

SUHKRUTAIMED

0,01  (*2)

0900010

Suhkrupeedi juured

0900020

Harilik suhkruroog

0900030

Juursigur

0900990

Muud

1000000

LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

1010000

Koed

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

Sead

1011010

Lihaskude

0,01  (*2)

1011020

Rasvkude

0,02

1011030

Maks

0,08

1011040

Neerud

0,08

1011050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,08

1011990

Muud

0,01  (*2)

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

Veised

1012010

Lihaskude

0,01  (*2)

1012020

Rasvkude

0,02

1012030

Maks

0,08

1012040

Neerud

0,08

1012050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,08

1012990

Muud

0,01  (*2)

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

Lambad

1013010

Lihaskude

0,01  (*2)

1013020

Rasvkude

0,02

1013030

Maks

0,08

1013040

Neerud

0,08

1013050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,08

1013990

Muud

0,01  (*2)

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

Kitsed

1014010

Lihaskude

0,01  (*2)

1014020

Rasvkude

0,02

1014030

Maks

0,08

1014040

Neerud

0,08

1014050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,08

1014990

Muud

0,01  (*2)

1015000

| e) | Hobuslased |
| --- | --- |

e)

Hobuslased

1015010

Lihaskude

0,01  (*2)

1015020

Rasvkude

0,02

1015030

Maks

0,08

1015040

Neerud

0,08

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,08

1015990

Muud

0,01  (*2)

1016000

| f) | Kodulinnud |
| --- | --- |

f)

Kodulinnud

0,01  (*2)

1016010

Lihaskude

1016020

Rasvkude

1016030

Maks

1016040

Neerud

1016050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1016990

Muud

1017000

| g) | Muud põllumajanduslikud maismaaloomad |
| --- | --- |

g)

Muud põllumajanduslikud maismaaloomad

1017010

Lihaskude

0,01  (*2)

1017020

Rasvkude

0,02

1017030

Maks

0,08

1017040

Neerud

0,08

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,08

1017990

Muud

0,01  (*2)

1020000

Piim

0,01  (*2)

1020010

Veised

1020020

Lambad

1020030

Kitsed

1020040

Hobused

1020990

Muud

1030000

Linnumunad

0,01  (*2)

1030010

Kanad

1030020

Pardid

1030030

Haned

1030040

Vutid

1030990

Muud

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

0,05  (*2)

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

0,01  (*2)

1060000

Selgrootud maismaaloomad

0,01  (*2)

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

0,01  (*2)

1100000

LOOMSED TOOTED — KALA, KALATOOTED JA MUUD MEREVEE JA MAGEVEE TOIDUAINED (8)

1200000

ÜKSNES LOOMASÖÖDAKS KASUTATAVAD TOOTED VÕI NENDE OSAD (8)

1300000

TÖÖDELDUD TOIDUAINED (9)

| 3) | IV lisas asendatakse äädikhapet (1), lubiväävlit (1) ja maltodekstriini (1) käsitlevad kanded vastavalt äädikhapet, lubiväävlit ja maltodekstriini käsitlevate kannetega. |
| --- | --- |

3)

IV lisas asendatakse äädikhapet (1), lubiväävlit (1) ja maltodekstriini (1) käsitlevad kanded vastavalt äädikhapet, lubiväävlit ja maltodekstriini käsitlevate kannetega.

---

(*1)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

(1)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille puhul kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.

(*2)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

(2)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille puhul kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.“

---

| 25.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/38

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/477,

24. märts 2022,

millega muudetakse kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 VI–X lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ, (1) eriti selle artiklit 131,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1907/2006 on tootjatele, importijatele ja allkasutajatele kehtestatud konkreetsed registreerimisega seotud ülesanded ja kohustused andmete saamiseks nende toodetavate, imporditavate või kasutatavate ainete kohta, et võimaldada hinnata kõnealuste ainetega seotud riske ning töötada välja asjakohased riskijuhtimismeetmed ja neid soovitada. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1907/2006 on tootjatele, importijatele ja allkasutajatele kehtestatud konkreetsed registreerimisega seotud ülesanded ja kohustused andmete saamiseks nende toodetavate, imporditavate või kasutatavate ainete kohta, et võimaldada hinnata kõnealuste ainetega seotud riske ning töötada välja asjakohased riskijuhtimismeetmed ja neid soovitada.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 VI lisas on esitatud nimetatud määruse artikli 10 punkti a alapunktides i–v ja x osutatud teabele esitatavad nõuded. Nimetatud määruse VII–X lisas on sätestatud nõutavad standardandmed ainete kohta, mida toodetakse või imporditakse vastavalt vähemalt üks tonn, vähemalt 10 tonni, vähemalt 100 tonni ja vähemalt 1 000 tonni. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 VI lisas on esitatud nimetatud määruse artikli 10 punkti a alapunktides i–v ja x osutatud teabele esitatavad nõuded. Nimetatud määruse VII–X lisas on sätestatud nõutavad standardandmed ainete kohta, mida toodetakse või imporditakse vastavalt vähemalt üks tonn, vähemalt 10 tonni, vähemalt 100 tonni ja vähemalt 1 000 tonni.

| (3) | 2019. aasta juunis jõudsid komisjon ja Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „amet“) REACH-määruse hindamise ühises tegevuskavas (2) järeldusele, et määruse (EÜ) nr 1907/2006 lisade teatavaid teabele esitatavaid nõudeid tuleks muuta, et suurendada selgust registreerijate kohustuste suhtes seoses teabe esitamisega. |
| --- | --- |

(3)

2019. aasta juunis jõudsid komisjon ja Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „amet“) REACH-määruse hindamise ühises tegevuskavas (2) järeldusele, et määruse (EÜ) nr 1907/2006 lisade teatavaid teabele esitatavaid nõudeid tuleks muuta, et suurendada selgust registreerijate kohustuste suhtes seoses teabe esitamisega.

| (4) | Selleks, et registreerijate kohustused oleksid selgemad, on komisjoni aasta määrusega (EL) 2021/979 (3) parandatud mitut teabele esitatavat nõuet määruse (EÜ) nr 1907/2006 VII–X lisas ning standardse katsetamiskorra kohandamise üldeeskirju kõnealuse määruse XI lisas, kuid kooskõlas REACHi hindamise ühise tegevuskava eesmärkidega tuleb veel selgitada mitut teabele esitatavat nõuet. |
| --- | --- |

(4)

Selleks, et registreerijate kohustused oleksid selgemad, on komisjoni aasta määrusega (EL) 2021/979 (3) parandatud mitut teabele esitatavat nõuet määruse (EÜ) nr 1907/2006 VII–X lisas ning standardse katsetamiskorra kohandamise üldeeskirju kõnealuse määruse XI lisas, kuid kooskõlas REACHi hindamise ühise tegevuskava eesmärkidega tuleb veel selgitada mitut teabele esitatavat nõuet.

| (5) | Sellest tulenevalt tuleks muuta määruse (EÜ) nr 1907/2006 VI lisa punktides 1 ja 2 sätestatud nõudeid, mis on seotud registreerijat käsitleva üldise teabe ja aine identifitseerimiseks vajaliku teabega, mille registreerija peab esitama üldiseks registreerimiseks. |
| --- | --- |

(5)

Sellest tulenevalt tuleks muuta määruse (EÜ) nr 1907/2006 VI lisa punktides 1 ja 2 sätestatud nõudeid, mis on seotud registreerijat käsitleva üldise teabe ja aine identifitseerimiseks vajaliku teabega, mille registreerija peab esitama üldiseks registreerimiseks.

| (6) | Tuleks muuta teatavaid konkreetseid eeskirju määruse (EÜ) nr 1907/2006 VII–X lisas sätestatud nõutavate standardandmete kohandamiseks, et viia ohtlike ainete liigitamisega seotud mõisted vastavusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (4) I lisa 2.–5. osas kasutatud mõistetega. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks muuta teatavaid konkreetseid eeskirju määruse (EÜ) nr 1907/2006 VII–X lisas sätestatud nõutavate standardandmete kohandamiseks, et viia ohtlike ainete liigitamisega seotud mõisted vastavusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (4) I lisa 2.–5. osas kasutatud mõistetega.

| (7) | Selguse huvides ja kasuliku teabe esitamise tagamiseks tuleks muuta konkreetseid eeskirju määruse (EÜ) nr 1907/2006 VII lisas sätestatud, mutageensust ja veekeskkonnas avalduvat mürgisust käsitlevate nõutavate standardandmete kohandamiseks. Täpsemalt tuleks muuta punkti 8.4, et selgitada, millised on tagajärjed in vitro geenimutatsiooniuuringu positiivse tulemuse korral ja millisel juhul ei ole punkti 8.4.1 kohaselt nõutava uuringu tegemine vajalik. Peale selle tuleks punktis 9.1.1 jätta 1. veerust välja osad, kus ei osutata nõutavatele standardandmetele, ning kirjeldada nimetatud punkti 2. veerus täpsemalt olukordi, kus asjaomase uuringu tegemine ei ole vajalik, ja olukordi, kus tuleb läbi viia pikaajalise veekeskkonnas avalduva mürgisuse uuring. Samuti tuleks muuta punkti 9.1.2, et selgitada, millisel juhul ei ole uuringu tegemine vajalik. |
| --- | --- |

(7)

Selguse huvides ja kasuliku teabe esitamise tagamiseks tuleks muuta konkreetseid eeskirju määruse (EÜ) nr 1907/2006 VII lisas sätestatud, mutageensust ja veekeskkonnas avalduvat mürgisust käsitlevate nõutavate standardandmete kohandamiseks. Täpsemalt tuleks muuta punkti 8.4, et selgitada, millised on tagajärjed in vitro geenimutatsiooniuuringu positiivse tulemuse korral ja millisel juhul ei ole punkti 8.4.1 kohaselt nõutava uuringu tegemine vajalik. Peale selle tuleks punktis 9.1.1 jätta 1. veerust välja osad, kus ei osutata nõutavatele standardandmetele, ning kirjeldada nimetatud punkti 2. veerus täpsemalt olukordi, kus asjaomase uuringu tegemine ei ole vajalik, ja olukordi, kus tuleb läbi viia pikaajalise veekeskkonnas avalduva mürgisuse uuring. Samuti tuleks muuta punkti 9.1.2, et selgitada, millisel juhul ei ole uuringu tegemine vajalik.

| (8) | Registreerijate kohustuste täpsustamiseks tuleks muuta määruse (EÜ) nr 1907/2006 VIII lisas esitatud nõudeid mutageensuse ja reproduktiivtoksilisuse uuringuid käsitleva ja ökotoksikoloogilise teabe kohta. Täpsemalt tuleks mutageensusuuringuid käsitlevate punktis 8.4 esitatud eeskirjade puhul täpsustada, millisel juhul ei ole kõnealuses lisas osutatud uuringute tegemine vajalik ja millisel juhul on vaja teha IX lisas osutatud lisauuringud. Ühtlasi tuleks viia punktis 8.4.2 kirjeldatud uuringute nomenklatuur kooskõlla Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) vastavates tehnilistes juhenddokumentides (5) kasutatuga. Peale selle tuleks reproduktiiv- ja arengutoksilisuse kohta kasuliku teabe saamise tagamiseks märkida punktis 8.7.1 katsete puhul eelistatud loomaliigid ja manustamisviisid ning täpsustada teatavaid konkreetseid nõutavate standardandmete kohandamise eeskirju. Tuleks lisada ka puuduv punkt 9.1 pealkirjaga veekeskkonnale avalduva mürgisuse kohta ning muuta punktis 9.1.3 esitatud nõudeid teabele kaladega tehtava lühiajalise mürgisuse katse kohta, et jätta 1. veerust välja osad, kus ei osutata standardandmetele, ning täpsustada 2. veerus olukordi, kus uuringu tegemine ei ole vajalik. Samuti tuleks muuta lagundatavust käsitlevat punkti 9.2 ning keskkonnas säilimist ja käitumist käsitlevat punkti 9.3, et kirjeldada paremini olukordi, kus on vaja saada lisateavet lagundatavuse ja bioakumuleeruvuse kohta ning teha sellekohased lisauuringud. |
| --- | --- |

(8)

Registreerijate kohustuste täpsustamiseks tuleks muuta määruse (EÜ) nr 1907/2006 VIII lisas esitatud nõudeid mutageensuse ja reproduktiivtoksilisuse uuringuid käsitleva ja ökotoksikoloogilise teabe kohta. Täpsemalt tuleks mutageensusuuringuid käsitlevate punktis 8.4 esitatud eeskirjade puhul täpsustada, millisel juhul ei ole kõnealuses lisas osutatud uuringute tegemine vajalik ja millisel juhul on vaja teha IX lisas osutatud lisauuringud. Ühtlasi tuleks viia punktis 8.4.2 kirjeldatud uuringute nomenklatuur kooskõlla Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) vastavates tehnilistes juhenddokumentides (5) kasutatuga. Peale selle tuleks reproduktiiv- ja arengutoksilisuse kohta kasuliku teabe saamise tagamiseks märkida punktis 8.7.1 katsete puhul eelistatud loomaliigid ja manustamisviisid ning täpsustada teatavaid konkreetseid nõutavate standardandmete kohandamise eeskirju. Tuleks lisada ka puuduv punkt 9.1 pealkirjaga veekeskkonnale avalduva mürgisuse kohta ning muuta punktis 9.1.3 esitatud nõudeid teabele kaladega tehtava lühiajalise mürgisuse katse kohta, et jätta 1. veerust välja osad, kus ei osutata standardandmetele, ning täpsustada 2. veerus olukordi, kus uuringu tegemine ei ole vajalik. Samuti tuleks muuta lagundatavust käsitlevat punkti 9.2 ning keskkonnas säilimist ja käitumist käsitlevat punkti 9.3, et kirjeldada paremini olukordi, kus on vaja saada lisateavet lagundatavuse ja bioakumuleeruvuse kohta ning teha sellekohased lisauuringud.

| (9) | Tuleks muuta määruse (EÜ) nr 1907/2006 IX lisas esitatud nõudeid teabele mutageensusuuringute kohta, et täpsustada punktides 8.4.4 ja 8.4.5, millised uuringud tuleb teha imetajate somaatiliste rakkudega ja vajaduse korral imetajate sugurakkudega ning millisel juhul ei ole selliste uuringute tegemine vajalik. Peale selle tuleks täpsustada punktis 8.7.2 esitatud nõudeid teabele esimese ja teise loomaliigiga tehtavate sünnieelse arengutoksilisuse uuringute kohta ning punktis 8.7.3 esitatud nõudeid teabele ühte põlvkonda hõlmavate laiendatud reproduktiivtoksilisuse uuringute kohta; selleks tuleks märkida uuringute puhul eelistatud loomaliigid ja manustamisviisid ning kirjeldada üldeeskirjadest kõrvalekaldumist võimaldavaid olukordi. Lõpuks tuleks loomade heaoluga seotud põhjustel jätta ökotoksikoloogilist teavet käsitlevast jaotisest välja teatavad nõuded teabele kaladega tehtava pikaajalise mürgisuse katse kohta. Ühtlasi tuleks muuta lagundatavust käsitlevat punkti 9.2, et viia lagunemissaaduste identifitseerimisele osutav punkti 9.2.3 sõnastus vastavusse XIII lisa asjaomase sätte sõnastusega ning kajastada asjaomast muudetud nõuet lagundatavuse lisakatse kohta. Tuleks muuta ka maismaaorganismidele avalduvat mõju käsitlevat punkti 9.4 eesmärgiga selgitada, et ainete puhul, mis eeldatavalt adsorbeeruvad pinnases suurel määral või mis on väga püsivad, peaks registreerija tegema ettepaneku teha pikaajalise mürgisuse uuring või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet. |
| --- | --- |

(9)

Tuleks muuta määruse (EÜ) nr 1907/2006 IX lisas esitatud nõudeid teabele mutageensusuuringute kohta, et täpsustada punktides 8.4.4 ja 8.4.5, millised uuringud tuleb teha imetajate somaatiliste rakkudega ja vajaduse korral imetajate sugurakkudega ning millisel juhul ei ole selliste uuringute tegemine vajalik. Peale selle tuleks täpsustada punktis 8.7.2 esitatud nõudeid teabele esimese ja teise loomaliigiga tehtavate sünnieelse arengutoksilisuse uuringute kohta ning punktis 8.7.3 esitatud nõudeid teabele ühte põlvkonda hõlmavate laiendatud reproduktiivtoksilisuse uuringute kohta; selleks tuleks märkida uuringute puhul eelistatud loomaliigid ja manustamisviisid ning kirjeldada üldeeskirjadest kõrvalekaldumist võimaldavaid olukordi. Lõpuks tuleks loomade heaoluga seotud põhjustel jätta ökotoksikoloogilist teavet käsitlevast jaotisest välja teatavad nõuded teabele kaladega tehtava pikaajalise mürgisuse katse kohta. Ühtlasi tuleks muuta lagundatavust käsitlevat punkti 9.2, et viia lagunemissaaduste identifitseerimisele osutav punkti 9.2.3 sõnastus vastavusse XIII lisa asjaomase sätte sõnastusega ning kajastada asjaomast muudetud nõuet lagundatavuse lisakatse kohta. Tuleks muuta ka maismaaorganismidele avalduvat mõju käsitlevat punkti 9.4 eesmärgiga selgitada, et ainete puhul, mis eeldatavalt adsorbeeruvad pinnases suurel määral või mis on väga püsivad, peaks registreerija tegema ettepaneku teha pikaajalise mürgisuse uuring või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet.

| (10) | Mutageensust ning arengu- ja reproduktiivtoksilisust käsitlevale teabele ja ökotoksikoloogilisele teabele esitatavate teatavate nõuete selgitamiseks tuleks muuta määruse (EÜ) nr 1907/2006 X lisa. Eelkõige tuleks kõnealuste muudatuste puhul kirjeldada olukordi, kus on nõutav somaatiliste rakkudega teise in vivo uuringu või sugurakkudega teise in vivo uuringu tegemine, ning täpsustada vajadust viia sellised uuringud läbi imetajaliikidega. Tuleks esitada kõnealuste uuringute loetelu koos neis vaadeldavate mutageensusaspektide kirjeldusega. Peale selle tuleks muuta nõudeid teabele sünnieelse arengutoksilisuse uuringute ja ühte põlvkonda hõlmavate laiendatud reproduktiivtoksilisuse uuringute kohta, et selgitada vajadust teise liigiga tehtava uuringu järele ning täpsustada teise liigi valikut ja uuringus kasutatavaid eelistatud manustamisviise, samuti üldeeskirjadest kõrvalekaldumise olukordi. Punktis 9.2.1 osutatud konkreetne biootilist lagundatavust käsitlev nõue ei ole enam vajalik ja tuleks seega välja jätta ning asjaomaseid punktis 9.2 esitatud konkreetseid kohandamiseeskirju tuleks vastavalt sellele muuta. Lõpuks tuleks punktides 9.4 ja 9.5.1 täpsustada, et peale lagunemissaaduste tuleb pikaajalise mürgisuse uuringus vaadelda ka muundumissaadusi, et hinnata nende mõju maismaaorganismidele ja põhjasette organismidele. |
| --- | --- |

(10)

Mutageensust ning arengu- ja reproduktiivtoksilisust käsitlevale teabele ja ökotoksikoloogilisele teabele esitatavate teatavate nõuete selgitamiseks tuleks muuta määruse (EÜ) nr 1907/2006 X lisa. Eelkõige tuleks kõnealuste muudatuste puhul kirjeldada olukordi, kus on nõutav somaatiliste rakkudega teise in vivo uuringu või sugurakkudega teise in vivo uuringu tegemine, ning täpsustada vajadust viia sellised uuringud läbi imetajaliikidega. Tuleks esitada kõnealuste uuringute loetelu koos neis vaadeldavate mutageensusaspektide kirjeldusega. Peale selle tuleks muuta nõudeid teabele sünnieelse arengutoksilisuse uuringute ja ühte põlvkonda hõlmavate laiendatud reproduktiivtoksilisuse uuringute kohta, et selgitada vajadust teise liigiga tehtava uuringu järele ning täpsustada teise liigi valikut ja uuringus kasutatavaid eelistatud manustamisviise, samuti üldeeskirjadest kõrvalekaldumise olukordi. Punktis 9.2.1 osutatud konkreetne biootilist lagundatavust käsitlev nõue ei ole enam vajalik ja tuleks seega välja jätta ning asjaomaseid punktis 9.2 esitatud konkreetseid kohandamiseeskirju tuleks vastavalt sellele muuta. Lõpuks tuleks punktides 9.4 ja 9.5.1 täpsustada, et peale lagunemissaaduste tuleb pikaajalise mürgisuse uuringus vaadelda ka muundumissaadusi, et hinnata nende mõju maismaaorganismidele ja põhjasette organismidele.

| (11) | Määrust (EÜ) nr 1907/2006 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Määrust (EÜ) nr 1907/2006 tuleks seega vastavalt muuta.

| (12) | Muudatusettepanekute eesmärk on kirjeldada selgemalt teatavaid nõutavaid standardandmeid ja nende kohandamise konkreetseid eeskirju ning suurendada õiguskindlust seoses ametis juba kohaldatava hindamistavaga. Siiski ei saa jätta tähelepanuta asjaolu, et nende muudatuste tulemusena on vaja teatavad registreerimistoimikud ajakohastada. Seepärast tuleks käesoleva määruse kohaldamine edasi lükata. |
| --- | --- |

(12)

Muudatusettepanekute eesmärk on kirjeldada selgemalt teatavaid nõutavaid standardandmeid ja nende kohandamise konkreetseid eeskirju ning suurendada õiguskindlust seoses ametis juba kohaldatava hindamistavaga. Siiski ei saa jätta tähelepanuta asjaolu, et nende muudatuste tulemusena on vaja teatavad registreerimistoimikud ajakohastada. Seepärast tuleks käesoleva määruse kohaldamine edasi lükata.

| (13) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 alusel asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 alusel asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 VI–X lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 14. oktoobrist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. märts 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  Euroopa Komisjoni ja Euroopa Kemikaaliameti ühine REACH-määruse hindamise tegevuskava, juuni 2019 (https://echa.europa.eu/documents/10162/21877836/final_echa_com_reach_evaluation_action_plan_en.pdf/0003c9fc-652e-5f0b-90f9-dff9d5371d17).

2

(3)  Komisjoni 17. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/979 millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) VII–XI lisa (ELT L 216, 18.6.2021, lk 121).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

4

(5)  OECD katsejuhendid nr 473 ja 487.

5

---

LISA

Määrust (EÜ) nr 1907/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | VI lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 1.1.1 asendatakse järgmisega:






  „1.1.1. | Nimi, aadress, telefoninumber ja e-posti aadress“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

VI lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 1.1.1 asendatakse järgmisega:

„1.1.1.

Nimi, aadress, telefoninumber ja e-posti aadress“;

| b) | lisatakse punkt 1.1.4:






  „1.1.4. | Kui vastavalt artikli 8 lõikele 1 on määratud ainuesindaja, esitatakse ainuesindaja määranud, väljaspool liitu asuva füüsilise või juriidilise isiku kohta järgmine teave: nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress, kontaktisik, vastavalt vajadusele tootmis- või valmistamiskoha/-kohtade asukoht, vajaduse korral äriühingu veebisait ning vajaduse korral äriühingu riiklik identifitseerimisnumber/riiklikud identifitseerimisnumbrid.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt 1.1.4:

„1.1.4.

Kui vastavalt artikli 8 lõikele 1 on määratud ainuesindaja, esitatakse ainuesindaja määranud, väljaspool liitu asuva füüsilise või juriidilise isiku kohta järgmine teave: nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress, kontaktisik, vastavalt vajadusele tootmis- või valmistamiskoha/-kohtade asukoht, vajaduse korral äriühingu veebisait ning vajaduse korral äriühingu riiklik identifitseerimisnumber/riiklikud identifitseerimisnumbrid.“;

| c) | punkt 1.2 asendatakse järgmisega:






  „1.2. | Andmete ühine esitamine
  Artiklitega 11 ja 19 on ette nähtud võimalus, et juhtregistreerija esitab osa registreerimiseks vajalikust teabest teiste kaasregistreerijate nimel.
  Kui juhtregistreerija esitab kooskõlas artikli 11 lõikega 1 artikli 10 punkti a alapunktides iv, vi, vii ja ix osutatud teabe, kirjeldab ta vastavalt käesoleva lisa punktidele 2.3.1–2.3.4 ja 2.4 asjaomast koostist, nanovormi või sarnaste nanovormide rühma, mida see teave käsitleb. Iga kaasregistreerija, kes tugineb juhtregistreerija esitatud teabele, märgib, millised sel viisil esitatud andmed käsitlevad millist aine koostist, nanovormi või sarnaste nanovormide rühma, mille kohta registreerija esitab identifitseerimisandmed vastavalt artikli 10 punkti a alapunktile ii ja artikli 11 lõikele 1.
  Kui registreerija esitab kooskõlas artikli 11 lõikega 3 artikli 10 punkti a alapunktides iv, vi, vii või ix osutatud teabe eraldi, kirjeldab ta vastavalt käesoleva lisa punktidele 2.3.1–2.3.4 ja 2.4 aine asjaomast koostist, nanovormi või sarnaste nanovormide rühma, mida see teave käsitleb.“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 1.2 asendatakse järgmisega:

„1.2.

Andmete ühine esitamine

Artiklitega 11 ja 19 on ette nähtud võimalus, et juhtregistreerija esitab osa registreerimiseks vajalikust teabest teiste kaasregistreerijate nimel.

Kui juhtregistreerija esitab kooskõlas artikli 11 lõikega 1 artikli 10 punkti a alapunktides iv, vi, vii ja ix osutatud teabe, kirjeldab ta vastavalt käesoleva lisa punktidele 2.3.1–2.3.4 ja 2.4 asjaomast koostist, nanovormi või sarnaste nanovormide rühma, mida see teave käsitleb. Iga kaasregistreerija, kes tugineb juhtregistreerija esitatud teabele, märgib, millised sel viisil esitatud andmed käsitlevad millist aine koostist, nanovormi või sarnaste nanovormide rühma, mille kohta registreerija esitab identifitseerimisandmed vastavalt artikli 10 punkti a alapunktile ii ja artikli 11 lõikele 1.

Kui registreerija esitab kooskõlas artikli 11 lõikega 3 artikli 10 punkti a alapunktides iv, vi, vii või ix osutatud teabe eraldi, kirjeldab ta vastavalt käesoleva lisa punktidele 2.3.1–2.3.4 ja 2.4 aine asjaomast koostist, nanovormi või sarnaste nanovormide rühma, mida see teave käsitleb.“;

| d) | punkt 1.3.1 asendatakse järgmisega:






  „1.3.1. | Nimi, aadress, telefoninumber ja e-posti aadress“; |
| --- | --- | --- |

d)

punkt 1.3.1 asendatakse järgmisega:

„1.3.1.

Nimi, aadress, telefoninumber ja e-posti aadress“;

| e) | punkt 2.1 asendatakse järgmisega:






  „2.1. | Aine nimetus ja mis tahes muu identifitseerimistunnus iga aine kohta“; |
| --- | --- | --- |

e)

punkt 2.1 asendatakse järgmisega:

„2.1.

Aine nimetus ja mis tahes muu identifitseerimistunnus iga aine kohta“;

| f) | punkt 2.1.1 asendatakse järgmisega:






  „2.1.1. | Nimetus/nimetused IUPACi nomenklatuuris; selle puudumisel muu rahvusvaheline keemiline nimetus/muud rahvusvahelised keemilised nimetused“; |
| --- | --- | --- |

f)

punkt 2.1.1 asendatakse järgmisega:

„2.1.1.

Nimetus/nimetused IUPACi nomenklatuuris; selle puudumisel muu rahvusvaheline keemiline nimetus/muud rahvusvahelised keemilised nimetused“;

| g) | punkt 2.1.3 asendatakse järgmisega:






  „2.1.3. | EÜ number – st EINECSi, ELINCSi või NLP-loetelu number – või ameti määratud number (kui on kättesaadav ja asjakohane)“; |
| --- | --- | --- |

g)

punkt 2.1.3 asendatakse järgmisega:

„2.1.3.

EÜ number – st EINECSi, ELINCSi või NLP-loetelu number – või ameti määratud number (kui on kättesaadav ja asjakohane)“;

| h) | punkt 2.1.5 asendatakse järgmisega:






  „2.1.5. | Muu tunnuskood, näiteks tollinumber (kui on kättesaadav)“; |
| --- | --- | --- |

h)

punkt 2.1.5 asendatakse järgmisega:

„2.1.5.

Muu tunnuskood, näiteks tollinumber (kui on kättesaadav)“;

| i) | punkt 2.2 asendatakse järgmisega:






  „2.2. | Teave iga aine molekuli- ja struktuurivalemi või kristallstruktuuri kohta“; |
| --- | --- | --- |

i)

punkt 2.2 asendatakse järgmisega:

„2.2.

Teave iga aine molekuli- ja struktuurivalemi või kristallstruktuuri kohta“;

| j) | punkt 2.2.1 asendatakse järgmisega:






  „2.2.1. | Molekulivalem ja struktuurivalem (sealhulgas SMILESi kood ja muu esitusviis, kui on kättesaadav) ning kristallstruktuuri(de) kirjeldus“; |
| --- | --- | --- |

j)

punkt 2.2.1 asendatakse järgmisega:

„2.2.1.

Molekulivalem ja struktuurivalem (sealhulgas SMILESi kood ja muu esitusviis, kui on kättesaadav) ning kristallstruktuuri(de) kirjeldus“;

| k) | punktid 2.3.1–2.3.7 asendatakse järgmisega:






  „2.3.1. | Puhtusaste (%), kui see on kohaldatav |
| --- | --- | --- |

k)

punktid 2.3.1–2.3.7 asendatakse järgmisega:

„2.3.1.

Puhtusaste (%), kui see on kohaldatav

| 2.3.2. | Koostisainete ja lisandite nimetused
  Tundmatu või muutuva koostisega aine, kompleksse reaktsioonisaaduse või bioloogilist päritolu materjali (UVCB) puhul:






  — | nende koostisainete nimetused, mille sisaldus on ≥ 10 %; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

Koostisainete ja lisandite nimetused

Tundmatu või muutuva koostisega aine, kompleksse reaktsioonisaaduse või bioloogilist päritolu materjali (UVCB) puhul:

—

nende koostisainete nimetused, mille sisaldus on ≥ 10 %;

| — | nende teadaolevate koostisainete nimetused, mille sisaldus on < 10 %; |
| --- | --- |

—

nende teadaolevate koostisainete nimetused, mille sisaldus on < 10 %;

| — | koostisainete puhul, mis ei ole eraldi identifitseeritavad, koostisainete rühmade kirjeldus nende keemilise olemuse alusel; |
| --- | --- |

—

koostisainete puhul, mis ei ole eraldi identifitseeritavad, koostisainete rühmade kirjeldus nende keemilise olemuse alusel;

| — | päritolu või allika ja tootmisprotsessi kirjeldus |
| --- | --- |

—

päritolu või allika ja tootmisprotsessi kirjeldus

| 2.3.3. | Punktis 2.3.2 kirjeldatud koostisainete, eraldi identifitseerimatute koostisainete rühmade ja lisandite tüüpiline protsentuaalne sisaldus ja sisalduste vahemik |
| --- | --- |

2.3.3.

Punktis 2.3.2 kirjeldatud koostisainete, eraldi identifitseerimatute koostisainete rühmade ja lisandite tüüpiline protsentuaalne sisaldus ja sisalduste vahemik

| 2.3.4. | Lisaainete nimetused ning tüüpiline protsentuaalne sisaldus ja sisalduste vahemik |
| --- | --- |

2.3.4.

Lisaainete nimetused ning tüüpiline protsentuaalne sisaldus ja sisalduste vahemik

| 2.3.5. | Kõik aine identifitseerimiseks vajalikud kvalitatiivsed analüüsiandmed, näiteks ultraviolett-, infrapuna-, tuumamagnetresonants- või massispektri või difraktsiooni andmed |
| --- | --- |

2.3.5.

Kõik aine identifitseerimiseks vajalikud kvalitatiivsed analüüsiandmed, näiteks ultraviolett-, infrapuna-, tuumamagnetresonants- või massispektri või difraktsiooni andmed

| 2.3.6. | Kõik aine identifitseerimiseks vajalikud kvantitatiivsed analüüsiandmed, näiteks kromatograafilise, titrimeetrilise või elementanalüüsi või difraktsiooni andmed |
| --- | --- |

2.3.6.

Kõik aine identifitseerimiseks vajalikud kvantitatiivsed analüüsiandmed, näiteks kromatograafilise, titrimeetrilise või elementanalüüsi või difraktsiooni andmed

| 2.3.7. | Aine identifitseerimiseks, sealhulgas selle koostisainete ning vajaduse korral lisandite ja lisaainete identifitseerimiseks ja nende sisalduse määramiseks vajalike analüüsimeetodite kirjeldus või asjakohased kirjandusviited; see kirjeldus hõlmab punktide 2.3.1–2.3.6 kohaste tulemuste saamiseks kasutatud katsemeetodeid ja tulemuste asjakohast tõlgendust; teave peab olema meetodite reprodutseeritavuse tagamiseks piisav“; |
| --- | --- |

2.3.7.

Aine identifitseerimiseks, sealhulgas selle koostisainete ning vajaduse korral lisandite ja lisaainete identifitseerimiseks ja nende sisalduse määramiseks vajalike analüüsimeetodite kirjeldus või asjakohased kirjandusviited; see kirjeldus hõlmab punktide 2.3.1–2.3.6 kohaste tulemuste saamiseks kasutatud katsemeetodeid ja tulemuste asjakohast tõlgendust; teave peab olema meetodite reprodutseeritavuse tagamiseks piisav“;

| l) | punkt 2.4.6 asendatakse järgmisega:






  „2.4.6. | Punkti 2.4 kohaste andmete saamiseks kasutatud analüüsimeetodite kirjeldus või asjakohased kirjandusviited; see kirjeldus hõlmab punktide 2.4.2–2.4.5 kohaste tulemuste saamiseks kasutatud katsemeetodeid ja tulemuste asjakohast tõlgendust; teave peab olema meetodite reprodutseeritavuse tagamiseks piisav“; |
| --- | --- | --- |

l)

punkt 2.4.6 asendatakse järgmisega:

„2.4.6.

Punkti 2.4 kohaste andmete saamiseks kasutatud analüüsimeetodite kirjeldus või asjakohased kirjandusviited; see kirjeldus hõlmab punktide 2.4.2–2.4.5 kohaste tulemuste saamiseks kasutatud katsemeetodeid ja tulemuste asjakohast tõlgendust; teave peab olema meetodite reprodutseeritavuse tagamiseks piisav“;

| m) | lisatakse punkt 2.5:






  „2.5. | Aine identifitseerimiseks asjakohane mis tahes muu kättesaadav teave“; |
| --- | --- | --- |

m)

lisatakse punkt 2.5:

„2.5.

Aine identifitseerimiseks asjakohane mis tahes muu kättesaadav teave“;

| n) | punkt 3.5 asendatakse järgmisega:






  „3.5. | Tuvastatud kasutusala(de) üldine kirjeldus“. |
| --- | --- | --- |

n)

punkt 3.5 asendatakse järgmisega:

„3.5.

Tuvastatud kasutusala(de) üldine kirjeldus“.

| 2) | VII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 8.4 teise veeru tekst asendatakse järgmisega: | „8.4. | Käesoleva lisa punktis 8.4.1 osutatud, bakteritega tehtava in vitro geenimutatsiooniuuringu murettekitava positiivse tulemuse korral viib registreerija läbi VIII lisa punktis 8.4.2 osutatud in vitro uuringu. Ükskõik millise kõnealuse in vitro genotoksilisuse uuringu positiivsest tulemusest lähtuvalt kavandab registreerija IX lisa punktis 8.4.4 osutatud asjakohase in vivo uuringu või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet. Kõnealuses in vivo uuringus vaadeldakse vastavalt vajadusele kromosoomiaberratsioone või geenimutatsioone või mõlemat liiki muutusi.
  Bakteritega in vitro geenimutatsiooniuuringu tegemine ei ole vajalik, kui katsemeetod ei ole uuritava aine puhul kohaldatav. Sellisel juhul esitab registreerija põhjenduse ja teeb VIII lisa punktis 8.4.3 osutatud in vitro uuringu. Kui kõnealuse uuringu tulemus on positiivne, teeb registreerija VIII lisa punktis 8.4.2 osutatud in vitro tsütogeensuse uuringu. Ükskõik millise kõnealuse in vitro genotoksilisuse uuringu positiivsest tulemusest lähtuvalt või juhul, kui üks VIII lisas osutatud in vitro katsemeetod ei ole aine puhul kohaldatav, kavandab registreerija IX lisa punktis 8.4.4 osutatud asjakohase in vivo uuringu või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet. Kõnealuses in vivo uuringus vaadeldakse vastavalt vajadusele kromosoomiaberratsioone või geenimutatsioone või mõlemat liiki muutusi.
  Punktis 8.4.1 osutatud, bakteritega tehtavat in vitro geenimutatsiooniuuringut ega järelkatseid ei ole vaja läbi viia järgmistel juhtudel:






  — | aine põhjustab teadaolevalt mutatsioone sugurakkudes ja vastab sugurakkudel avalduva 1A või 1B kategooria mutageensuse ohuklassi liigitamise kriteeriumidele ning rakendatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

VII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 8.4 teise veeru tekst asendatakse järgmisega:

„8.4.

Käesoleva lisa punktis 8.4.1 osutatud, bakteritega tehtava in vitro geenimutatsiooniuuringu murettekitava positiivse tulemuse korral viib registreerija läbi VIII lisa punktis 8.4.2 osutatud in vitro uuringu. Ükskõik millise kõnealuse in vitro genotoksilisuse uuringu positiivsest tulemusest lähtuvalt kavandab registreerija IX lisa punktis 8.4.4 osutatud asjakohase in vivo uuringu või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet. Kõnealuses in vivo uuringus vaadeldakse vastavalt vajadusele kromosoomiaberratsioone või geenimutatsioone või mõlemat liiki muutusi.

Bakteritega in vitro geenimutatsiooniuuringu tegemine ei ole vajalik, kui katsemeetod ei ole uuritava aine puhul kohaldatav. Sellisel juhul esitab registreerija põhjenduse ja teeb VIII lisa punktis 8.4.3 osutatud in vitro uuringu. Kui kõnealuse uuringu tulemus on positiivne, teeb registreerija VIII lisa punktis 8.4.2 osutatud in vitro tsütogeensuse uuringu. Ükskõik millise kõnealuse in vitro genotoksilisuse uuringu positiivsest tulemusest lähtuvalt või juhul, kui üks VIII lisas osutatud in vitro katsemeetod ei ole aine puhul kohaldatav, kavandab registreerija IX lisa punktis 8.4.4 osutatud asjakohase in vivo uuringu või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet. Kõnealuses in vivo uuringus vaadeldakse vastavalt vajadusele kromosoomiaberratsioone või geenimutatsioone või mõlemat liiki muutusi.

Punktis 8.4.1 osutatud, bakteritega tehtavat in vitro geenimutatsiooniuuringut ega järelkatseid ei ole vaja läbi viia järgmistel juhtudel:

—

aine põhjustab teadaolevalt mutatsioone sugurakkudes ja vastab sugurakkudel avalduva 1A või 1B kategooria mutageensuse ohuklassi liigitamise kriteeriumidele ning rakendatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid;

| — | aine on teadaolevalt genotoksiline kantserogeen ja vastab nii sugurakkudel avalduva 1A, 1B või 2. kategooria mutageensuse kui ka 1A või 1B kategooria kantserogeensuse ohuklassi liigitamise kriteeriumidele ning rakendatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid.“; |
| --- | --- |

—

aine on teadaolevalt genotoksiline kantserogeen ja vastab nii sugurakkudel avalduva 1A, 1B või 2. kategooria mutageensuse kui ka 1A või 1B kategooria kantserogeensuse ohuklassi liigitamise kriteeriumidele ning rakendatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid.“;

| b) | punkti 8.4.1 teise veeru tekst asendatakse järgmisega: | „8.4.1. | Nanovormide puhul ei ole bakteritega in vitro geenimutatsiooniuuringut vaja teha, kui see ei ole asjakohane. Sellisel juhul esitatakse VIII lisa punktis 8.4.3 osutatud in vitro uuringu andmed.“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

punkti 8.4.1 teise veeru tekst asendatakse järgmisega:

„8.4.1.

Nanovormide puhul ei ole bakteritega in vitro geenimutatsiooniuuringut vaja teha, kui see ei ole asjakohane. Sellisel juhul esitatakse VIII lisa punktis 8.4.3 osutatud in vitro uuringu andmed.“;

| c) | punkti 9.1.1 esimese veeru teine lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

punkti 9.1.1 esimese veeru teine lõik jäetakse välja;

| d) | punkti 9.1.1 teise veeru tekst asendatakse järgmisega: | „9.1.1. | Uuringut ei ole vaja teha järgmistel juhtudel:






  — | esinevad asjaolud, millest tulenevalt on lühiajaline mürgisus veekeskkonnas ebatõenäoline, näiteks kui aine on vees väga raskesti lahustuv või ei ole tõenäoliselt võimeline läbima biomembraane; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

d)

punkti 9.1.1 teise veeru tekst asendatakse järgmisega:

„9.1.1.

Uuringut ei ole vaja teha järgmistel juhtudel:

—

esinevad asjaolud, millest tulenevalt on lühiajaline mürgisus veekeskkonnas ebatõenäoline, näiteks kui aine on vees väga raskesti lahustuv või ei ole tõenäoliselt võimeline läbima biomembraane;

| — | on olemas selgrootutega tehtud pikaajalise veekeskkonnas avalduva mürgisuse uuringu tulemused.
  Nanovormide puhul ei või uuringut ära jätta ainuüksi väga vähese vees lahustuvuse tõttu.
  Registreerija võib kavandada lühiajalise mürgisuse uuringu asemel pikaajalise mürgisuse uuringu.
  Registreerija kavandab pikaajalise mürgisuse uuringu selgrootutega (eelistatud liik: Daphnia sp.) (IX lisa punkt 9.1.5) või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet, kui lühiajalise mürgisuse uuring ei võimalda tõenäoliselt saada õiget pilti aine tegelikust mürgisusest veekeskkonnas, näiteks juhul, kui: |
| --- | --- |

—

on olemas selgrootutega tehtud pikaajalise veekeskkonnas avalduva mürgisuse uuringu tulemused.

Nanovormide puhul ei või uuringut ära jätta ainuüksi väga vähese vees lahustuvuse tõttu.

Registreerija võib kavandada lühiajalise mürgisuse uuringu asemel pikaajalise mürgisuse uuringu.

Registreerija kavandab pikaajalise mürgisuse uuringu selgrootutega (eelistatud liik: Daphnia sp.) (IX lisa punkt 9.1.5) või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet, kui lühiajalise mürgisuse uuring ei võimalda tõenäoliselt saada õiget pilti aine tegelikust mürgisusest veekeskkonnas, näiteks juhul, kui:

| — | aine on vees raskesti lahustuv (lahustuvus alla 1 mg/l) või |
| --- | --- |

—

aine on vees raskesti lahustuv (lahustuvus alla 1 mg/l) või

| — | nanovormi lahustumiskiirus asjaomases katsekeskkonnas on väike.“; |
| --- | --- |

—

nanovormi lahustumiskiirus asjaomases katsekeskkonnas on väike.“;

| e) | punkti 9.1.2 teise veeru tekst asendatakse järgmisega: | „9.1.2. | Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui esinevad asjaolud, millest tulenevalt on mürgisus veekeskkonnas ebatõenäoline, näiteks kui aine on vees väga raskesti lahustuv või ei ole tõenäoliselt võimeline läbima biomembraane.
  Nanovormide puhul ei või uuringut ära jätta ainuüksi väga vähese vees lahustuvuse tõttu.“ |
| --- | --- | --- | --- |

e)

punkti 9.1.2 teise veeru tekst asendatakse järgmisega:

„9.1.2.

Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui esinevad asjaolud, millest tulenevalt on mürgisus veekeskkonnas ebatõenäoline, näiteks kui aine on vees väga raskesti lahustuv või ei ole tõenäoliselt võimeline läbima biomembraane.

Nanovormide puhul ei või uuringut ära jätta ainuüksi väga vähese vees lahustuvuse tõttu.“

| 3) | VIII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 8.4 teise veergu lisatakse järgmine tekst: | „8.4. | Punktides 8.4.2 ja 8.4.3 osutatud uuringuid ei ole vaja läbi viia järgmistel juhtudel:






  — | on olemas piisavad andmed vastavast in vivo uuringust (punkti 8.4.2 puhul in vivo kromosoomiaberratsiooniuuringust (või mikrotuumauuringust) ning punkti 8.4.3 puhul imetajatega tehtud in vivo geenimutatsiooniuuringust); |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

VIII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 8.4 teise veergu lisatakse järgmine tekst:

„8.4.

Punktides 8.4.2 ja 8.4.3 osutatud uuringuid ei ole vaja läbi viia järgmistel juhtudel:

—

on olemas piisavad andmed vastavast in vivo uuringust (punkti 8.4.2 puhul in vivo kromosoomiaberratsiooniuuringust (või mikrotuumauuringust) ning punkti 8.4.3 puhul imetajatega tehtud in vivo geenimutatsiooniuuringust);

| — | aine põhjustab teadaolevalt mutatsioone sugurakkudes ja vastab sugurakkude 1A või 1B kategooria mutageenina liigitamise kriteeriumidele ning rakendatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid; |
| --- | --- |

—

aine põhjustab teadaolevalt mutatsioone sugurakkudes ja vastab sugurakkude 1A või 1B kategooria mutageenina liigitamise kriteeriumidele ning rakendatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid;

| — | aine on teadaolevalt genotoksiline kantserogeen ja vastab nii sugurakkudel avalduva 1A, 1B või 2. kategooria mutageensuse kui ka 1A või 1B kategooria kantserogeensuse ohuklassi liigitamise kriteeriumidele ning rakendatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid.
  VII lisas või käesolevas lisas osutatud mis tahes in vitro genotoksilisuse uuringu murettekitava positiivse tulemuse korral kavandab registreerija IX lisa punktis 8.4 osutatud asjakohase in vivo uuringu või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet. Kõnealuses in vivo uuringus vaadeldakse vastavalt vajadusele kromosoomiaberratsioone või geenimutatsioone või mõlemat liiki muutusi.
  Kui punktis 8.4.2 või 8.4.3 osutatud in vitro mutageensuse uuring ei ole aine puhul kohaldatav, esitab registreerija põhjenduse ja kavandab IX lisa punktis 8.4.4 osutatud asjakohase in vivo uuringu või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet. Kõnealuses in vivo uuringus vaadeldakse vastavalt vajadusele kromosoomiaberratsioone või geenimutatsioone või mõlemat liiki muutusi.“; |
| --- | --- |

—

aine on teadaolevalt genotoksiline kantserogeen ja vastab nii sugurakkudel avalduva 1A, 1B või 2. kategooria mutageensuse kui ka 1A või 1B kategooria kantserogeensuse ohuklassi liigitamise kriteeriumidele ning rakendatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid.

VII lisas või käesolevas lisas osutatud mis tahes in vitro genotoksilisuse uuringu murettekitava positiivse tulemuse korral kavandab registreerija IX lisa punktis 8.4 osutatud asjakohase in vivo uuringu või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet. Kõnealuses in vivo uuringus vaadeldakse vastavalt vajadusele kromosoomiaberratsioone või geenimutatsioone või mõlemat liiki muutusi.

Kui punktis 8.4.2 või 8.4.3 osutatud in vitro mutageensuse uuring ei ole aine puhul kohaldatav, esitab registreerija põhjenduse ja kavandab IX lisa punktis 8.4.4 osutatud asjakohase in vivo uuringu või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet. Kõnealuses in vivo uuringus vaadeldakse vastavalt vajadusele kromosoomiaberratsioone või geenimutatsioone või mõlemat liiki muutusi.“;

| b) | punkti 8.4.2 esimese veeru tekst asendatakse järgmisega:












  „8.4.2. | Imetajate in vitro kromosoomiaberratsiooniuuring või imetajate in vitro mikrotuumauuring“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 8.4.2 esimese veeru tekst asendatakse järgmisega:

„8.4.2.

Imetajate in vitro kromosoomiaberratsiooniuuring või imetajate in vitro mikrotuumauuring“;

| c) | punkti 8.4.2 teise veeru tekst jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

punkti 8.4.2 teise veeru tekst jäetakse välja;

| d) | punkti 8.4.3 teise veeru tekst jäetakse välja; |
| --- | --- |

d)

punkti 8.4.3 teise veeru tekst jäetakse välja;

| e) | punkti 8.6.1 teises veerus asendatakse kuuenda lõigu sissejuhatav tekst järgmisega: | „Registreerija kavandab lisauuringud või võib selliste uuringute tegemist nõuda amet, kui:“; |
| --- | --- | --- |

e)

punkti 8.6.1 teises veerus asendatakse kuuenda lõigu sissejuhatav tekst järgmisega:

„Registreerija kavandab lisauuringud või võib selliste uuringute tegemist nõuda amet, kui:“;

| f) | punkt 8.7.1 asendatakse järgmisega:












  „8.7.1. | Reproduktiivtoksilisuse/arengutoksilisuse sõeluuring (OECD katsejuhend nr 421 või 422); eelistatud liik on rott. Kui aine on tahkis või vedelik, toimub manustamine suukaudselt, gaasi puhul aga sissehingamise teel; teaduslikult põhjendatud juhtudel võib kasutada teistsugust manustamisviisi, näiteks kui on tõendeid, et mõne muu asjakohase kokkupuuteviisi puhul on inimese süsteemne kokkupuude ainega samaväärne või ulatuslikum või et mürgisus avaldub konkreetse kokkupuuteviisi puhul. |
| --- | --- | --- |

f)

punkt 8.7.1 asendatakse järgmisega:

„8.7.1.

Reproduktiivtoksilisuse/arengutoksilisuse sõeluuring (OECD katsejuhend nr 421 või 422); eelistatud liik on rott. Kui aine on tahkis või vedelik, toimub manustamine suukaudselt, gaasi puhul aga sissehingamise teel; teaduslikult põhjendatud juhtudel võib kasutada teistsugust manustamisviisi, näiteks kui on tõendeid, et mõne muu asjakohase kokkupuuteviisi puhul on inimese süsteemne kokkupuude ainega samaväärne või ulatuslikum või et mürgisus avaldub konkreetse kokkupuuteviisi puhul.

| 8.7.1. | Seda uuringut ei ole vaja teha järgmistel juhtudel:






  — | aine on teadaolevalt genotoksiline kantserogeen ja vastab nii sugurakkudel avalduva 1A, 1B või 2. kategooria mutageensuse kui ka 1A või 1B kategooria kantserogeensuse ohuklassi liigitamise kriteeriumidele ning rakendatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid; |
| --- | --- | --- |

8.7.1.

Seda uuringut ei ole vaja teha järgmistel juhtudel:

—

aine on teadaolevalt genotoksiline kantserogeen ja vastab nii sugurakkudel avalduva 1A, 1B või 2. kategooria mutageensuse kui ka 1A või 1B kategooria kantserogeensuse ohuklassi liigitamise kriteeriumidele ning rakendatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid;

| — | aine on teadaolevalt sugurakkude mutageen ja vastab sugurakkudel avalduva 1A või 1B kategooria mutageensuse ohuklassi liigitamise kriteeriumidele ning rakendatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid; |
| --- | --- |

—

aine on teadaolevalt sugurakkude mutageen ja vastab sugurakkudel avalduva 1A või 1B kategooria mutageensuse ohuklassi liigitamise kriteeriumidele ning rakendatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid;

| — | vastavalt XI lisa punktile 3 saab välistada inimeste asjakohase kokkupuute ainega; |
| --- | --- |

—

vastavalt XI lisa punktile 3 saab välistada inimeste asjakohase kokkupuute ainega;

| — | on olemas IX lisa punktis 8.7.2 osutatud sünnieelse arengutoksilisuse uuringu (OECD katsejuhend nr 414) või IX lisa punktis 8.7.3 osutatud ühte põlvkonda hõlmava laiendatud reproduktiivtoksilisuse uuringu (OECD katsejuhend nr 443) andmed või registreerija kavandab sellise uuringu tegemist või on olemas kahte põlvkonda hõlmava reproduktiivtoksilisuse uuringu (OECD katsejuhend nr 416) andmed; |
| --- | --- |

—

on olemas IX lisa punktis 8.7.2 osutatud sünnieelse arengutoksilisuse uuringu (OECD katsejuhend nr 414) või IX lisa punktis 8.7.3 osutatud ühte põlvkonda hõlmava laiendatud reproduktiivtoksilisuse uuringu (OECD katsejuhend nr 443) andmed või registreerija kavandab sellise uuringu tegemist või on olemas kahte põlvkonda hõlmava reproduktiivtoksilisuse uuringu (OECD katsejuhend nr 416) andmed;

| — | ainel on teadaolevalt kahjulik mõju suguvõimele või viljakusele ja aine vastab 1A või 1B kategooria reproduktiivtoksilisuse ohuklassi (H360F: „Võib kahjustada viljakust“) liigitamise kriteeriumidele ning olemasolevad andmed on piisavad usaldusväärse riskihindamise toetamiseks; |
| --- | --- |

—

ainel on teadaolevalt kahjulik mõju suguvõimele või viljakusele ja aine vastab 1A või 1B kategooria reproduktiivtoksilisuse ohuklassi (H360F: „Võib kahjustada viljakust“) liigitamise kriteeriumidele ning olemasolevad andmed on piisavad usaldusväärse riskihindamise toetamiseks;

| — | aine põhjustab teadaolevalt arengutoksilisust ja vastab 1A või 1B kategooria reproduktiivtoksilisuse ohuklassi (H360D: „Võib kahjustada loodet“) liigitamise kriteeriumidele ning olemasolevad andmed on piisavad usaldusväärse riskihindamise toetamiseks.
  Kui on tõsine mure seoses aine võimaliku kahjuliku mõjuga suguvõimele, viljakusele või arengule, kavandab registreerija selle küsimusega tegelemiseks sõeluuringu (OECD katsejuhend nr 421 või 422) asemel IX lisa punktis 8.7.3 osutatud ühte põlvkonda hõlmava laiendatud reproduktiivtoksilisuse uuringu (OECD katsejuhend nr 443) või IX lisa punktis 8.7.2 osutatud sünnieelse arengutoksilisuse uuringu (OECD katsejuhend nr 414) või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet. Kõnealune tõsine mure hõlmab muu hulgas järgmist: |
| --- | --- |

—

aine põhjustab teadaolevalt arengutoksilisust ja vastab 1A või 1B kategooria reproduktiivtoksilisuse ohuklassi (H360D: „Võib kahjustada loodet“) liigitamise kriteeriumidele ning olemasolevad andmed on piisavad usaldusväärse riskihindamise toetamiseks.

Kui on tõsine mure seoses aine võimaliku kahjuliku mõjuga suguvõimele, viljakusele või arengule, kavandab registreerija selle küsimusega tegelemiseks sõeluuringu (OECD katsejuhend nr 421 või 422) asemel IX lisa punktis 8.7.3 osutatud ühte põlvkonda hõlmava laiendatud reproduktiivtoksilisuse uuringu (OECD katsejuhend nr 443) või IX lisa punktis 8.7.2 osutatud sünnieelse arengutoksilisuse uuringu (OECD katsejuhend nr 414) või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet. Kõnealune tõsine mure hõlmab muu hulgas järgmist:

| — | kättesaadava teabe kohane suguvõime, viljakuse või arenguga seotud kahjulik mõju, mille puhul ei ole täidetud 1A või 1B kategooria reproduktiivtoksilise ainena liigitamise kriteeriumid; |
| --- | --- |

—

kättesaadava teabe kohane suguvõime, viljakuse või arenguga seotud kahjulik mõju, mille puhul ei ole täidetud 1A või 1B kategooria reproduktiivtoksilise ainena liigitamise kriteeriumid;

| — | aine võimalik arengutoksilisus või reproduktiivtoksilisus vastavalt prognoosile, mis on tehtud sarnase struktuuriga aineid käsitleva teabe, (Q)SARi hindamise või in vitro meetodite põhjal.“; |
| --- | --- |

—

aine võimalik arengutoksilisus või reproduktiivtoksilisus vastavalt prognoosile, mis on tehtud sarnase struktuuriga aineid käsitleva teabe, (Q)SARi hindamise või in vitro meetodite põhjal.“;

| g) | punkti 8.8.1 teises veerus asendatakse esimene lõik järgmisega: | „Nende nanovormide puhul, mille lahustumiskiirus bioloogilises keskkonnas on väike, kavandab registreerija toksikokineetika uuringu või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet, kui vastav hindamine ei ole asjakohase kättesaadava teabe, sealhulgas punkti 8.6.1 kohaselt tehtud uuringu andmete põhjal võimalik.“; |
| --- | --- | --- |

g)

punkti 8.8.1 teises veerus asendatakse esimene lõik järgmisega:

„Nende nanovormide puhul, mille lahustumiskiirus bioloogilises keskkonnas on väike, kavandab registreerija toksikokineetika uuringu või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet, kui vastav hindamine ei ole asjakohase kättesaadava teabe, sealhulgas punkti 8.6.1 kohaselt tehtud uuringu andmete põhjal võimalik.“;

| h) | lisatakse punkt 9.1:












  „9.1. | Mürgisus veekeskkonnas |
| --- | --- | --- |

h)

lisatakse punkt 9.1:

„9.1.

Mürgisus veekeskkonnas

| 9.1. | Registreerija kavandab lisaks lühiajalise mürgisuse uuringule IX lisa punktis 9.1 osutatud pikaajalise veekeskkonnas avalduva mürgisuse uuringu või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet, kui I lisa kohaselt tehtud kemikaaliohutuse hindamisest nähtub, et selline uuring on vajalik veeorganismidele avalduva mõju täiendavaks uurimiseks, näiteks juhul, kui on vaja saada lisateavet PNECi täpsustamiseks või kui võimaliku PBT- või vPvB-aine omaduste hindamiseks on vaja XIII lisa punktis 3.2.3 kirjeldatud lisateavet mürgisuse kohta.
  Asjakohas(t)e uuringu(te) valik tehakse lähtuvalt kemikaaliohutuse hindamise tulemustest.“; |
| --- | --- |

9.1.

Registreerija kavandab lisaks lühiajalise mürgisuse uuringule IX lisa punktis 9.1 osutatud pikaajalise veekeskkonnas avalduva mürgisuse uuringu või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet, kui I lisa kohaselt tehtud kemikaaliohutuse hindamisest nähtub, et selline uuring on vajalik veeorganismidele avalduva mõju täiendavaks uurimiseks, näiteks juhul, kui on vaja saada lisateavet PNECi täpsustamiseks või kui võimaliku PBT- või vPvB-aine omaduste hindamiseks on vaja XIII lisa punktis 3.2.3 kirjeldatud lisateavet mürgisuse kohta.

Asjakohas(t)e uuringu(te) valik tehakse lähtuvalt kemikaaliohutuse hindamise tulemustest.“;

| i) | punkt 9.1.3 asendatakse järgmisega:












  „9.1.3. | Lühiajalise mürgisuse uuring kaladega |
| --- | --- | --- |

i)

punkt 9.1.3 asendatakse järgmisega:

„9.1.3.

Lühiajalise mürgisuse uuring kaladega

| 9.1.3. | Uuringut ei ole vaja teha järgmistel juhtudel:






  — | esinevad asjaolud, millest tulenevalt on lühiajaline mürgisus veekeskkonnas ebatõenäoline, näiteks kui aine on vees väga raskesti lahustuv või ei ole tõenäoliselt võimeline läbima biomembraane; |
| --- | --- | --- |

9.1.3.

Uuringut ei ole vaja teha järgmistel juhtudel:

—

esinevad asjaolud, millest tulenevalt on lühiajaline mürgisus veekeskkonnas ebatõenäoline, näiteks kui aine on vees väga raskesti lahustuv või ei ole tõenäoliselt võimeline läbima biomembraane;

| — | on olemas kaladega tehtud pikaajalise veekeskkonnas avalduva mürgisuse uuringu tulemused.
  Nanovormide puhul ei või uuringut ära jätta ainuüksi väga vähese vees lahustuvuse tõttu.
  Registreerija võib kavandada lühiajalise mürgisuse uuringu asemel pikaajalise mürgisuse uuringu.
  Registreerija kavandab IX lisa punktis 9.1.6 osutatud pikaajalise mürgisuse uuringu kaladega või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet, kui lühiajalise mürgisuse uuring ei võimalda tõenäoliselt saada õiget pilti aine tegelikust mürgisusest veekeskkonnas, näiteks juhul, kui: |
| --- | --- |

—

on olemas kaladega tehtud pikaajalise veekeskkonnas avalduva mürgisuse uuringu tulemused.

Nanovormide puhul ei või uuringut ära jätta ainuüksi väga vähese vees lahustuvuse tõttu.

Registreerija võib kavandada lühiajalise mürgisuse uuringu asemel pikaajalise mürgisuse uuringu.

Registreerija kavandab IX lisa punktis 9.1.6 osutatud pikaajalise mürgisuse uuringu kaladega või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet, kui lühiajalise mürgisuse uuring ei võimalda tõenäoliselt saada õiget pilti aine tegelikust mürgisusest veekeskkonnas, näiteks juhul, kui:

| — | aine on vees raskesti lahustuv (lahustuvus alla 1 mg/l) või |
| --- | --- |

—

aine on vees raskesti lahustuv (lahustuvus alla 1 mg/l) või

| — | nanovormi lahustumiskiirus asjaomases katsekeskkonnas on väike.“; |
| --- | --- |

—

nanovormi lahustumiskiirus asjaomases katsekeskkonnas on väike.“;

| j) | punkti 9.2 teise veeru tekst asendatakse järgmisega: | „9.2. | Kui I lisa kohaselt tehtud kemikaaliohutuse hindamisest nähtub, et aine lagunemist on vaja täiendavalt uurida, kogutakse lagunemise kohta lisateavet või kavandatakse IX lisas kirjeldatud täiendavad lagunemisuuringud. See võib olla vajalik näiteks juhul, kui vastavalt XIII lisa punktile 2.1 tuleb võimaliku PBT- või vPvB-aine omaduste hindamiseks koguda nimetatud lisa punktis 3.2.1 kirjeldatud lisateavet.
  Niisuguste nanovormide puhul, mis ei ole lahustuvad või mille lahustumiskiirus on väike, vaadeldakse sellis(t)es katse(te)s morfoloogilisi muutusi (nt osakeste suuruse, kuju ja pinnaomaduste pöördumatu muutumine, kattekihi kadu), keemilist muundumist (nt oksüdeerumine, redutseerumine) ja muid abiootilise lagunemise ilminguid (nt fotolüüs).
  Asjakohas(t)e uuringu(te) valik tehakse lähtuvalt kemikaaliohutuse hindamise tulemustest.“
  Kui lisateabe kogumiseks on vaja teha IX lisa kohased täiendavad uuringud, kavandab registreerija sellised uuringud või võib nende tegemist nõuda amet.“; |
| --- | --- | --- | --- |

j)

punkti 9.2 teise veeru tekst asendatakse järgmisega:

„9.2.

Kui I lisa kohaselt tehtud kemikaaliohutuse hindamisest nähtub, et aine lagunemist on vaja täiendavalt uurida, kogutakse lagunemise kohta lisateavet või kavandatakse IX lisas kirjeldatud täiendavad lagunemisuuringud. See võib olla vajalik näiteks juhul, kui vastavalt XIII lisa punktile 2.1 tuleb võimaliku PBT- või vPvB-aine omaduste hindamiseks koguda nimetatud lisa punktis 3.2.1 kirjeldatud lisateavet.

Niisuguste nanovormide puhul, mis ei ole lahustuvad või mille lahustumiskiirus on väike, vaadeldakse sellis(t)es katse(te)s morfoloogilisi muutusi (nt osakeste suuruse, kuju ja pinnaomaduste pöördumatu muutumine, kattekihi kadu), keemilist muundumist (nt oksüdeerumine, redutseerumine) ja muid abiootilise lagunemise ilminguid (nt fotolüüs).

Asjakohas(t)e uuringu(te) valik tehakse lähtuvalt kemikaaliohutuse hindamise tulemustest.“

Kui lisateabe kogumiseks on vaja teha IX lisa kohased täiendavad uuringud, kavandab registreerija sellised uuringud või võib nende tegemist nõuda amet.“;

| k) | punkti 9.2.2.1 teise veeru tekst asendatakse järgmisega: | „9.2.2.1. | Uuringut ei ole vaja teha järgmistel juhtudel:






  — | aine on hõlpsalt biolagundatav; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

k)

punkti 9.2.2.1 teise veeru tekst asendatakse järgmisega:

„9.2.2.1.

Uuringut ei ole vaja teha järgmistel juhtudel:

—

aine on hõlpsalt biolagundatav;

| — | aine on vees väga raskesti lahustuv; |
| --- | --- |

—

aine on vees väga raskesti lahustuv;

| — | aine struktuur on selline, et puuduvad hüdrolüüsuvad funktsionaalrühmad. |
| --- | --- |

—

aine struktuur on selline, et puuduvad hüdrolüüsuvad funktsionaalrühmad.

Nanovormide puhul ei või uuringut ära jätta ainuüksi väga vähese vees lahustuvuse tõttu.“;

| l) | punkti 9.3 teise veergu lisatakse järgmine tekst: | „9.3. | Bioakumuleerumise kohta kogutakse XIII lisa punktis 3.2.2 kirjeldatud lisateavet, kui see on vajalik võimaliku PBT- või vPvB-aine omaduste hindamiseks vastavalt nimetatud lisa punktile 2.1.
  Kui lisateabe kogumiseks on vaja teha IX või X lisa kohased täiendavad uuringud, kavandab registreerija sellised uuringud või võib nende tegemist nõuda amet.“ |
| --- | --- | --- | --- |

l)

punkti 9.3 teise veergu lisatakse järgmine tekst:

„9.3.

Bioakumuleerumise kohta kogutakse XIII lisa punktis 3.2.2 kirjeldatud lisateavet, kui see on vajalik võimaliku PBT- või vPvB-aine omaduste hindamiseks vastavalt nimetatud lisa punktile 2.1.

Kui lisateabe kogumiseks on vaja teha IX või X lisa kohased täiendavad uuringud, kavandab registreerija sellised uuringud või võib nende tegemist nõuda amet.“

| 4) | IX lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis 7.16 jäetakse teisest veerust välja teine loetelupunkt; |
| --- | --- | --- |

4)

IX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punktis 7.16 jäetakse teisest veerust välja teine loetelupunkt;

| b) | punkt 8.4 asendatakse järgmisega:












  „8.4. | Mutageensus |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 8.4 asendatakse järgmisega:

„8.4.

Mutageensus

| 8.4. | Punktides 8.4.4 ja 8.4.5 osutatud uuringuid ei ole vaja läbi viia järgmistel juhtudel:






  — | aine põhjustab teadaolevalt mutatsioone sugurakkudes ja vastab sugurakkudel avalduva 1A või 1B kategooria mutageensuse ohuklassi liigitamise kriteeriumidele ning rakendatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid; |
| --- | --- | --- |

8.4.

Punktides 8.4.4 ja 8.4.5 osutatud uuringuid ei ole vaja läbi viia järgmistel juhtudel:

—

aine põhjustab teadaolevalt mutatsioone sugurakkudes ja vastab sugurakkudel avalduva 1A või 1B kategooria mutageensuse ohuklassi liigitamise kriteeriumidele ning rakendatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid;

| — | aine on teadaolevalt genotoksiline kantserogeen ja vastab nii sugurakkudel avalduva 1A, 1B või 2. kategooria mutageensuse kui ka 1A või 1B kategooria kantserogeensuse ohuklassi liigitamise kriteeriumidele ning rakendatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid.“; |
| --- | --- |

—

aine on teadaolevalt genotoksiline kantserogeen ja vastab nii sugurakkudel avalduva 1A, 1B või 2. kategooria mutageensuse kui ka 1A või 1B kategooria kantserogeensuse ohuklassi liigitamise kriteeriumidele ning rakendatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid.“;

| c) | lisatakse punktid 8.4.4 ja 8.4.5:












  „8.4.4. | Asjakohane in vivo genotoksilisuse uuring imetajate somaatiliste rakkudega, kui VII või VIII lisas osutatud mis tahes in vitro genotoksilisuse uuringus on saadud murettekitav positiivne tulemus; kõnealuses imetajate somaatiliste rakkudega tehtavas in vivo genotoksilisuse uuringus vaadeldakse vastavalt vajadusele kromosoomiaberratsioone või geenimutatsioone või mõlemat liiki muutusi. |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse punktid 8.4.4 ja 8.4.5:

„8.4.4.

Asjakohane in vivo genotoksilisuse uuring imetajate somaatiliste rakkudega, kui VII või VIII lisas osutatud mis tahes in vitro genotoksilisuse uuringus on saadud murettekitav positiivne tulemus; kõnealuses imetajate somaatiliste rakkudega tehtavas in vivo genotoksilisuse uuringus vaadeldakse vastavalt vajadusele kromosoomiaberratsioone või geenimutatsioone või mõlemat liiki muutusi.

| 8.4.4. | In vivo genotoksilisuse uuringut imetajate somaatiliste rakkudega ei ole vaja läbi viia, kui on olemas piisavad andmed asjakohasest imetajate somaatiliste rakkudega tehtud in vivo genotoksilisuse uuringust. |
| --- | --- |

8.4.4.

In vivo genotoksilisuse uuringut imetajate somaatiliste rakkudega ei ole vaja läbi viia, kui on olemas piisavad andmed asjakohasest imetajate somaatiliste rakkudega tehtud in vivo genotoksilisuse uuringust.

| 8.4.5. | Asjakohane in vivo genotoksilisuse uuring imetajate sugurakkudega, kui imetajate somaatiliste rakkudega tehtud in vivo genotoksilisuse uuringus on saadud murettekitav positiivne tulemus; kõnealuses imetajate sugurakkudega tehtavas in vivo genotoksilisuse uuringus vaadeldakse vastavalt vajadusele kromosoomiaberratsioone või geenimutatsioone või mõlemat liiki muutusi. |
| --- | --- |

8.4.5.

Asjakohane in vivo genotoksilisuse uuring imetajate sugurakkudega, kui imetajate somaatiliste rakkudega tehtud in vivo genotoksilisuse uuringus on saadud murettekitav positiivne tulemus; kõnealuses imetajate sugurakkudega tehtavas in vivo genotoksilisuse uuringus vaadeldakse vastavalt vajadusele kromosoomiaberratsioone või geenimutatsioone või mõlemat liiki muutusi.

| 8.4.5. | Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui on olemas selged tõendid selle kohta, et aine ega selle metaboliidid ei jõua sugurakkudeni.“; |
| --- | --- |

8.4.5.

Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui on olemas selged tõendid selle kohta, et aine ega selle metaboliidid ei jõua sugurakkudeni.“;

| d) | punkt 8.7.2 asendatakse järgmisega:












  „8.7.2. | Sünnieelse arengutoksilisuse uuring (OECD katsejuhend nr 414) ühe liigiga; eelistatud liik on rott või küülik. Kui aine on tahkis või vedelik, toimub manustamine suukaudselt, gaasi puhul aga sissehingamise teel; teaduslikult põhjendatud juhtudel võib kasutada teistsugust manustamisviisi, näiteks kui on tõendeid, et mõne muu asjakohase kokkupuuteviisi puhul on inimese süsteemne kokkupuude ainega samaväärne või ulatuslikum või et mürgisus avaldub konkreetse kokkupuuteviisi puhul. |
| --- | --- | --- |

d)

punkt 8.7.2 asendatakse järgmisega:

„8.7.2.

Sünnieelse arengutoksilisuse uuring (OECD katsejuhend nr 414) ühe liigiga; eelistatud liik on rott või küülik. Kui aine on tahkis või vedelik, toimub manustamine suukaudselt, gaasi puhul aga sissehingamise teel; teaduslikult põhjendatud juhtudel võib kasutada teistsugust manustamisviisi, näiteks kui on tõendeid, et mõne muu asjakohase kokkupuuteviisi puhul on inimese süsteemne kokkupuude ainega samaväärne või ulatuslikum või et mürgisus avaldub konkreetse kokkupuuteviisi puhul.

| 8.7.2. | Registreerija kavandab sünnieelse arengutoksilisuse lisauuringu teise liigiga, st muu eelistatud liigiga kui esimeses uuringus kasutatud liik, või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet, kui esimese uuringu tulemused ja mis tahes muud asjakohased andmed viitavad arengutoksilisusele. Selline olukord võib tekkida näiteks juhul, kui esimese liigiga tehtud uuringus ilmneb selline arengutoksilisus, mille alusel aine ei vasta 1A või 1B kategooria reproduktiivtoksilisuse ohuklassi (H360D: „Võib kahjustada loodet“) liigitamise kriteeriumidele. muu manustamisviisi ja muu liigi valimist tuleb teaduslikult põhjendada.“; |
| --- | --- |

8.7.2.

Registreerija kavandab sünnieelse arengutoksilisuse lisauuringu teise liigiga, st muu eelistatud liigiga kui esimeses uuringus kasutatud liik, või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet, kui esimese uuringu tulemused ja mis tahes muud asjakohased andmed viitavad arengutoksilisusele. Selline olukord võib tekkida näiteks juhul, kui esimese liigiga tehtud uuringus ilmneb selline arengutoksilisus, mille alusel aine ei vasta 1A või 1B kategooria reproduktiivtoksilisuse ohuklassi (H360D: „Võib kahjustada loodet“) liigitamise kriteeriumidele. muu manustamisviisi ja muu liigi valimist tuleb teaduslikult põhjendada.“;

| e) | punkti 8.7.3 esimese veeru tekst asendatakse järgmisega:












  „8.7.3. | Ühte põlvkonda hõlmav laiendatud reproduktiivtoksilisuse uuring (OECD katsejuhend nr 443), põhikatseplaan (kohordid 1A ja 1B, ei hõlma F2-põlvkonda), üks liik, kui olemasolevatest korduval manustamisel avalduva mürgisuse uuringute (nt 28-päevaste või 90-päevaste uuringute või OECD katsejuhendi nr 421 või 422 kohaste uuringute) andmetest nähtub kahjulik mõju reproduktiivorganitele või -kudedele või mõni muu reproduktiivtoksilisusega seotud probleem. Kui aine on tahkis või vedelik, toimub manustamine suukaudselt, gaasi puhul aga sissehingamise teel; teaduslikult põhjendatud juhtudel võib kasutada teistsugust manustamisviisi, näiteks kui on tõendeid, et mõne muu asjakohase kokkupuuteviisi puhul on inimese süsteemne kokkupuude ainega samaväärne või ulatuslikum või et mürgisus avaldub konkreetse kokkupuuteviisi puhul.“; |
| --- | --- | --- |

e)

punkti 8.7.3 esimese veeru tekst asendatakse järgmisega:

„8.7.3.

Ühte põlvkonda hõlmav laiendatud reproduktiivtoksilisuse uuring (OECD katsejuhend nr 443), põhikatseplaan (kohordid 1A ja 1B, ei hõlma F2-põlvkonda), üks liik, kui olemasolevatest korduval manustamisel avalduva mürgisuse uuringute (nt 28-päevaste või 90-päevaste uuringute või OECD katsejuhendi nr 421 või 422 kohaste uuringute) andmetest nähtub kahjulik mõju reproduktiivorganitele või -kudedele või mõni muu reproduktiivtoksilisusega seotud probleem. Kui aine on tahkis või vedelik, toimub manustamine suukaudselt, gaasi puhul aga sissehingamise teel; teaduslikult põhjendatud juhtudel võib kasutada teistsugust manustamisviisi, näiteks kui on tõendeid, et mõne muu asjakohase kokkupuuteviisi puhul on inimese süsteemne kokkupuude ainega samaväärne või ulatuslikum või et mürgisus avaldub konkreetse kokkupuuteviisi puhul.“;

| f) | punkti 8.7.3 teises veerus asendatakse esimese lõigu sissejuhatav tekst järgmisega: | „8.7.3. | Registreerija kavandab ühte põlvkonda hõlmava laiendatud reproduktiivtoksilisuse uuringu, kus kohordi 1B puhul on kaasatud ka F2-põlvkond, või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet, kui:“; |
| --- | --- | --- | --- |

f)

punkti 8.7.3 teises veerus asendatakse esimese lõigu sissejuhatav tekst järgmisega:

„8.7.3.

Registreerija kavandab ühte põlvkonda hõlmava laiendatud reproduktiivtoksilisuse uuringu, kus kohordi 1B puhul on kaasatud ka F2-põlvkond, või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet, kui:“;

| g) | punkti 8.7.3 teises veerus asendatakse teise lõigu sissejuhatav tekst järgmisega: | „Registreerija kavandab ühte põlvkonda hõlmava laiendatud reproduktiivtoksilisuse uuringu, millesse on kaasatud kohordid 2A ja 2B (arenguga seotud neurotoksilisus) ja/või kohort 3 (arenguga seotud immunotoksilisus), või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet, kui seoses (arenguga seotud) neurotoksilisuse või (arenguga seotud) immunotoksilisusega on tekkinud konkreetne mure, mis on põhjendatud lähtuvalt ükskõik millisest järgmisest teabest:“; |
| --- | --- | --- |

g)

punkti 8.7.3 teises veerus asendatakse teise lõigu sissejuhatav tekst järgmisega:

„Registreerija kavandab ühte põlvkonda hõlmava laiendatud reproduktiivtoksilisuse uuringu, millesse on kaasatud kohordid 2A ja 2B (arenguga seotud neurotoksilisus) ja/või kohort 3 (arenguga seotud immunotoksilisus), või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet, kui seoses (arenguga seotud) neurotoksilisuse või (arenguga seotud) immunotoksilisusega on tekkinud konkreetne mure, mis on põhjendatud lähtuvalt ükskõik millisest järgmisest teabest:“;

| h) | punkti 9.1 teise veeru tekst asendatakse järgmisega: | „9.1. | Registreerija kavandab muu pikaajalise mürgisuse uuringu kui punktides 9.1.5 ja 9.1.6 osutatud uuringud või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet, kui I lisa kohaselt tehtud kemikaaliohutuse hindamisest nähtub, et selline uuring on vajalik veeorganismidele avalduva ainest põhjustatud mõju täiendavaks uurimiseks.
  Asjakohas(t)e uuringu(te) valik tehakse lähtuvalt kemikaaliohutuse hindamise tulemustest.“; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

punkti 9.1 teise veeru tekst asendatakse järgmisega:

„9.1.

Registreerija kavandab muu pikaajalise mürgisuse uuringu kui punktides 9.1.5 ja 9.1.6 osutatud uuringud või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet, kui I lisa kohaselt tehtud kemikaaliohutuse hindamisest nähtub, et selline uuring on vajalik veeorganismidele avalduva ainest põhjustatud mõju täiendavaks uurimiseks.

Asjakohas(t)e uuringu(te) valik tehakse lähtuvalt kemikaaliohutuse hindamise tulemustest.“;

| i) | punkt 9.1.6 asendatakse järgmisega:












  „9.1.6. | Pikaajalise mürgisuse uuring kaladega (kui vastavaid andmeid ei ole juba esitatud VIII lisa nõuetest lähtuvalt).
  Andmed esitatakse punkti 9.1.6.1 või 9.1.6.3 kohta. |
| --- | --- | --- |

i)

punkt 9.1.6 asendatakse järgmisega:

„9.1.6.

Pikaajalise mürgisuse uuring kaladega (kui vastavaid andmeid ei ole juba esitatud VIII lisa nõuetest lähtuvalt).

Andmed esitatakse punkti 9.1.6.1 või 9.1.6.3 kohta.

| 9.1.6. | Andmed kalaembrüote ja rebukotiga vastsetega tehtud lühiajalise mürgisuse uuringutest (OECD katsejuhend nr 212), mida alustati enne 14. aprill 2022, loetakse olevat nõutavate standardandmetena asjakohased, kui aine ei ole väga lipofiilne (log Kow > 4) või sellel ei ole täheldatud endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi ega ühtki muud konkreetset toimemehhanismi.“; |
| --- | --- |

9.1.6.

Andmed kalaembrüote ja rebukotiga vastsetega tehtud lühiajalise mürgisuse uuringutest (OECD katsejuhend nr 212), mida alustati enne 14. aprill 2022, loetakse olevat nõutavate standardandmetena asjakohased, kui aine ei ole väga lipofiilne (log Kow > 4) või sellel ei ole täheldatud endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi ega ühtki muud konkreetset toimemehhanismi.“;

| j) | punkt 9.1.6.1 asendatakse järgmisega:












  „9.1.6.1. | Varases arengujärgus kaladele avalduva mürgisuse uuring (OECD katsejuhend nr 210)“; |
| --- | --- | --- |

j)

punkt 9.1.6.1 asendatakse järgmisega:

„9.1.6.1.

Varases arengujärgus kaladele avalduva mürgisuse uuring (OECD katsejuhend nr 210)“;

| k) | punkt 9.1.6.2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

k)

punkt 9.1.6.2 jäetakse välja;

| l) | punkt 9.1.6.3 asendatakse järgmisega:












  „9.1.6.3. | Noorkalade kasvu uuring (OECD katsejuhend nr 215)“; |
| --- | --- | --- |

l)

punkt 9.1.6.3 asendatakse järgmisega:

„9.1.6.3.

Noorkalade kasvu uuring (OECD katsejuhend nr 215)“;

| m) | punkti 9.2 teise veeru tekst asendatakse järgmisega: | „9.2. | Registreerija kavandab täiendavad lagunemisuuringud või võib selliste uuringute tegemist nõuda amet, kui I lisa kohaselt tehtud kemikaaliohutuse hindamisest nähtub, et sellised uuringud on vajalikud aine lagunemise ning selle muundumis- või lagunemissaaduste täiendavaks uurimiseks.
  Asjakohas(t)e uuringu(te) ja katsekeskkonna valik tehakse lähtuvalt kemikaaliohutuse hindamise tulemustest.“; |
| --- | --- | --- | --- |

m)

punkti 9.2 teise veeru tekst asendatakse järgmisega:

„9.2.

Registreerija kavandab täiendavad lagunemisuuringud või võib selliste uuringute tegemist nõuda amet, kui I lisa kohaselt tehtud kemikaaliohutuse hindamisest nähtub, et sellised uuringud on vajalikud aine lagunemise ning selle muundumis- või lagunemissaaduste täiendavaks uurimiseks.

Asjakohas(t)e uuringu(te) ja katsekeskkonna valik tehakse lähtuvalt kemikaaliohutuse hindamise tulemustest.“;

| n) | punkti 9.2.3 esimese veeru tekst asendatakse järgmisega:












  „9.2.3. | Muundumissaaduste ning abiootilise ja biootilise lagunemise saaduste identifitseerimine“; |
| --- | --- | --- |

n)

punkti 9.2.3 esimese veeru tekst asendatakse järgmisega:

„9.2.3.

Muundumissaaduste ning abiootilise ja biootilise lagunemise saaduste identifitseerimine“;

| o) | punkti 9.4 teise veeru tekst asendatakse järgmisega: | „9.4. | Neid uuringuid ei ole vaja läbi viia, kui aine otsene ja kaudne kokkupuude pinnasega on ebatõenäoline.
  Andmete puudumisel pinnaseorganismidele avalduva mürgisuse kohta võib pinnaseorganismidele avalduva ohu hindamiseks kasutada tasakaalulisel jaotumisel põhinevat meetodit. Kui tasakaalulisel jaotumisel põhinevat meetodit kohaldatakse nanovormide puhul, tuleb seda teaduslikult põhjendada. Asjakohas(t)e uuringu(te) valik tehakse lähtuvalt kemikaaliohutuse hindamise tulemustest.
  Registreerija kavandab lühiajalise mürgisuse uuringu asemel X lisas osutatud pikaajalise mürgisuse uuringu eelkõige ainete puhul, mis eeldatavalt adsorbeeruvad pinnases suurel määral või on väga püsivad, või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet.“ |
| --- | --- | --- | --- |

o)

punkti 9.4 teise veeru tekst asendatakse järgmisega:

„9.4.

Neid uuringuid ei ole vaja läbi viia, kui aine otsene ja kaudne kokkupuude pinnasega on ebatõenäoline.

Andmete puudumisel pinnaseorganismidele avalduva mürgisuse kohta võib pinnaseorganismidele avalduva ohu hindamiseks kasutada tasakaalulisel jaotumisel põhinevat meetodit. Kui tasakaalulisel jaotumisel põhinevat meetodit kohaldatakse nanovormide puhul, tuleb seda teaduslikult põhjendada. Asjakohas(t)e uuringu(te) valik tehakse lähtuvalt kemikaaliohutuse hindamise tulemustest.

Registreerija kavandab lühiajalise mürgisuse uuringu asemel X lisas osutatud pikaajalise mürgisuse uuringu eelkõige ainete puhul, mis eeldatavalt adsorbeeruvad pinnases suurel määral või on väga püsivad, või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet.“

| 5) | X lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 8.4 asendatakse järgmisega:












  „8.4. | Mutageensus |
| --- | --- | --- | --- |

5)

X lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 8.4 asendatakse järgmisega:

„8.4.

Mutageensus

| „8.4. | Punktides 8.4.6 ja 8.4.7 osutatud uuringuid ei ole vaja läbi viia järgmistel juhtudel:






  — | aine põhjustab teadaolevalt mutatsioone sugurakkudes ja vastab sugurakkudel avalduva 1A või 1B kategooria mutageensuse ohuklassi liigitamise kriteeriumidele ning rakendatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid; |
| --- | --- | --- |

„8.4.

Punktides 8.4.6 ja 8.4.7 osutatud uuringuid ei ole vaja läbi viia järgmistel juhtudel:

—

aine põhjustab teadaolevalt mutatsioone sugurakkudes ja vastab sugurakkudel avalduva 1A või 1B kategooria mutageensuse ohuklassi liigitamise kriteeriumidele ning rakendatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid;

| — | aine on teadaolevalt genotoksiline kantserogeen ja vastab nii sugurakkudel avalduva 1A, 1B või 2. kategooria mutageensuse kui ka 1A või 1B kategooria kantserogeensuse ohuklassi liigitamise kriteeriumidele ning rakendatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid.“; |
| --- | --- |

—

aine on teadaolevalt genotoksiline kantserogeen ja vastab nii sugurakkudel avalduva 1A, 1B või 2. kategooria mutageensuse kui ka 1A või 1B kategooria kantserogeensuse ohuklassi liigitamise kriteeriumidele ning rakendatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid.“;

| b) | lisatakse punktid 8.4.6 ja 8.4.7:












  „8.4.6. | Teine in vivo genotoksilisuse uuring imetajate somaatiliste rakkudega, kui VII või VIII lisas osutatud mis tahes in vitro genotoksilisuse uuringus on nii kromosoomiaberratsioonide kui ka geenimutatsioonide puhul saadud murettekitav positiivne tulemus. Teises uuringus vaadeldakse vastavalt vajadusele kromosoomiaberratsioone või geenimutatsioone, olenevalt sellest, milliseid muutusi ei vaadeldud imetajate somaatiliste rakkudega tehtud esimeses in vivo genotoksilisuse uuringus. |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punktid 8.4.6 ja 8.4.7:

„8.4.6.

Teine in vivo genotoksilisuse uuring imetajate somaatiliste rakkudega, kui VII või VIII lisas osutatud mis tahes in vitro genotoksilisuse uuringus on nii kromosoomiaberratsioonide kui ka geenimutatsioonide puhul saadud murettekitav positiivne tulemus. Teises uuringus vaadeldakse vastavalt vajadusele kromosoomiaberratsioone või geenimutatsioone, olenevalt sellest, milliseid muutusi ei vaadeldud imetajate somaatiliste rakkudega tehtud esimeses in vivo genotoksilisuse uuringus.

| 8.4.7. | Teine in vivo genotoksilisuse uuring imetajate sugurakkudega, kui imetajate somaatiliste rakkudega tehtud in vivo genotoksilisuse uuringutes on nii kromosoomiaberratsioonide kui ka geenimutatsioonide puhul saadud murettekitav positiivne tulemus. Teises uuringus vaadeldakse vastavalt vajadusele kromosoomiaberratsioone või geenimutatsioone, olenevalt sellest, milliseid muutusi ei vaadeldud imetajate sugurakkudega tehtud esimeses in vivo genotoksilisuse uuringus. |
| --- | --- |

8.4.7.

Teine in vivo genotoksilisuse uuring imetajate sugurakkudega, kui imetajate somaatiliste rakkudega tehtud in vivo genotoksilisuse uuringutes on nii kromosoomiaberratsioonide kui ka geenimutatsioonide puhul saadud murettekitav positiivne tulemus. Teises uuringus vaadeldakse vastavalt vajadusele kromosoomiaberratsioone või geenimutatsioone, olenevalt sellest, milliseid muutusi ei vaadeldud imetajate sugurakkudega tehtud esimeses in vivo genotoksilisuse uuringus.

| 8.4.7. | Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui on olemas selged tõendid selle kohta, et aine ega selle metaboliidid ei jõua sugurakkudeni.“; |
| --- | --- |

8.4.7.

Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui on olemas selged tõendid selle kohta, et aine ega selle metaboliidid ei jõua sugurakkudeni.“;

| c) | punkt 8.7.2 asendatakse järgmisega:












  „8.7.2. | Sünnieelse arengutoksilisuse uuring (OECD katsejuhend 414) teise liigiga, eelistatud liik on rott või küülik olenevalt sellest, kumba IX lisa kohases esimeses uuringus ei kasutatud. Kui aine on tahkis või vedelik, toimub manustamine suukaudselt, gaasi puhul aga sissehingamise teel; teaduslikult põhjendatud juhtudel võib kasutada teistsugust manustamisviisi, näiteks kui on tõendeid, et mõne muu asjakohase kokkupuuteviisi puhul on inimese süsteemne kokkupuude ainega samaväärne või ulatuslikum või et mürgisus avaldub konkreetse kokkupuuteviisi puhul; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 8.7.2 asendatakse järgmisega:

„8.7.2.

Sünnieelse arengutoksilisuse uuring (OECD katsejuhend 414) teise liigiga, eelistatud liik on rott või küülik olenevalt sellest, kumba IX lisa kohases esimeses uuringus ei kasutatud. Kui aine on tahkis või vedelik, toimub manustamine suukaudselt, gaasi puhul aga sissehingamise teel; teaduslikult põhjendatud juhtudel võib kasutada teistsugust manustamisviisi, näiteks kui on tõendeid, et mõne muu asjakohase kokkupuuteviisi puhul on inimese süsteemne kokkupuude ainega samaväärne või ulatuslikum või et mürgisus avaldub konkreetse kokkupuuteviisi puhul;

muu manustamisviisi ja muu liigi valimist tuleb teaduslikult põhjendada.“;

| d) | punkti 8.7.3 esimese veeru tekst asendatakse järgmisega:












  „8.7.3. | Ühte põlvkonda hõlmav laiendatud reproduktiivtoksilisuse uuring (OECD katsejuhend nr 443), põhikatseplaan (kohordid 1A ja 1B, ei hõlma F2-põlvkonda), üks liik (kui vastavaid andmeid ei ole juba esitatud IX lisa nõuetest lähtuvalt). Kui aine on tahkis või vedelik, toimub manustamine suukaudselt, gaasi puhul aga sissehingamise teel; teaduslikult põhjendatud juhtudel võib kasutada teistsugust manustamisviisi, näiteks kui on tõendeid, et mõne muu asjakohase kokkupuuteviisi puhul on inimese süsteemne kokkupuude ainega samaväärne või ulatuslikum või et mürgisus avaldub konkreetse kokkupuuteviisi puhul.“; |
| --- | --- | --- |

d)

punkti 8.7.3 esimese veeru tekst asendatakse järgmisega:

„8.7.3.

Ühte põlvkonda hõlmav laiendatud reproduktiivtoksilisuse uuring (OECD katsejuhend nr 443), põhikatseplaan (kohordid 1A ja 1B, ei hõlma F2-põlvkonda), üks liik (kui vastavaid andmeid ei ole juba esitatud IX lisa nõuetest lähtuvalt). Kui aine on tahkis või vedelik, toimub manustamine suukaudselt, gaasi puhul aga sissehingamise teel; teaduslikult põhjendatud juhtudel võib kasutada teistsugust manustamisviisi, näiteks kui on tõendeid, et mõne muu asjakohase kokkupuuteviisi puhul on inimese süsteemne kokkupuude ainega samaväärne või ulatuslikum või et mürgisus avaldub konkreetse kokkupuuteviisi puhul.“;

| e) | punkti 8.7.3 teises veerus asendatakse esimese lõigu sissejuhatav tekst järgmisega: | „Registreerija kavandab ühte põlvkonda hõlmava laiendatud reproduktiivtoksilisuse uuringu, kus kohordi 1B puhul on kaasatud ka F2-põlvkond, või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet, kui:“; |
| --- | --- | --- |

e)

punkti 8.7.3 teises veerus asendatakse esimese lõigu sissejuhatav tekst järgmisega:

„Registreerija kavandab ühte põlvkonda hõlmava laiendatud reproduktiivtoksilisuse uuringu, kus kohordi 1B puhul on kaasatud ka F2-põlvkond, või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet, kui:“;

| f) | punkti 8.7.3 teises veerus asendatakse teise lõigu sissejuhatav tekst järgmisega: | „Registreerija kavandab ühte põlvkonda hõlmava laiendatud reproduktiivtoksilisuse uuringu, millesse on kaasatud kohordid 2A ja 2B (arenguga seotud neurotoksilisus) ja/või kohort 3 (arenguga seotud immunotoksilisus), või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet, kui seoses (arenguga seotud) neurotoksilisuse või (arenguga seotud) immunotoksilisusega on tekkinud konkreetne mure, mis on põhjendatud lähtuvalt ükskõik millisest järgmisest teabest:“; |
| --- | --- | --- |

f)

punkti 8.7.3 teises veerus asendatakse teise lõigu sissejuhatav tekst järgmisega:

„Registreerija kavandab ühte põlvkonda hõlmava laiendatud reproduktiivtoksilisuse uuringu, millesse on kaasatud kohordid 2A ja 2B (arenguga seotud neurotoksilisus) ja/või kohort 3 (arenguga seotud immunotoksilisus), või võib sellise uuringu tegemist nõuda amet, kui seoses (arenguga seotud) neurotoksilisuse või (arenguga seotud) immunotoksilisusega on tekkinud konkreetne mure, mis on põhjendatud lähtuvalt ükskõik millisest järgmisest teabest:“;

| g) | punkti 9.2 teise veeru tekst asendatakse järgmisega: | „9.2. | Registreerija kavandab täiendavad lagunemisuuringud või võib selliste uuringute tegemist nõuda amet, kui I lisa kohaselt tehtud kemikaaliohutuse hindamisest nähtub, et sellised uuringud on vajalikud aine lagunemise ning selle muundumis- või lagunemissaaduste täiendavaks uurimiseks. Asjakohas(t)e uuringu(te) ja katsekeskkonna valik tehakse lähtuvalt kemikaaliohutuse hindamise tulemustest.“; |
| --- | --- | --- | --- |

g)

punkti 9.2 teise veeru tekst asendatakse järgmisega:

„9.2.

Registreerija kavandab täiendavad lagunemisuuringud või võib selliste uuringute tegemist nõuda amet, kui I lisa kohaselt tehtud kemikaaliohutuse hindamisest nähtub, et sellised uuringud on vajalikud aine lagunemise ning selle muundumis- või lagunemissaaduste täiendavaks uurimiseks. Asjakohas(t)e uuringu(te) ja katsekeskkonna valik tehakse lähtuvalt kemikaaliohutuse hindamise tulemustest.“;

| h) | punkt 9.2.1 jäetakse välja; |
| --- | --- |

h)

punkt 9.2.1 jäetakse välja;

| i) | punkti 9.4 teise veeru tekst asendatakse järgmisega: | „9.4. | Registreerija kavandab pikaajalise mürgisuse uuringud või võib selliste uuringute tegemist nõuda amet, kui I lisa kohaselt tehtud kemikaaliohutuse hindamise tulemustest nähtub, et sellised uuringud on vajalikud ainest või selle muundumis- või lagunemissaadustest maismaaorganismidele tuleneva mõju täiendavaks uurimiseks. Asjakohas(t)e uuringu(te) valik tehakse lähtuvalt kemikaaliohutuse hindamise tulemustest.
  Neid uuringuid ei ole vaja läbi viia, kui aine otsene ja kaudne kokkupuude pinnasega on ebatõenäoline.“; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

punkti 9.4 teise veeru tekst asendatakse järgmisega:

„9.4.

Registreerija kavandab pikaajalise mürgisuse uuringud või võib selliste uuringute tegemist nõuda amet, kui I lisa kohaselt tehtud kemikaaliohutuse hindamise tulemustest nähtub, et sellised uuringud on vajalikud ainest või selle muundumis- või lagunemissaadustest maismaaorganismidele tuleneva mõju täiendavaks uurimiseks. Asjakohas(t)e uuringu(te) valik tehakse lähtuvalt kemikaaliohutuse hindamise tulemustest.

Neid uuringuid ei ole vaja läbi viia, kui aine otsene ja kaudne kokkupuude pinnasega on ebatõenäoline.“;

| j) | punkti 9.5.1 teise veeru tekst asendatakse järgmisega: | „9.5.1. | Registreerija kavandab pikaajalise mürgisuse uuringud või võib selliste uuringute tegemist nõuda amet, kui I lisa kohaselt tehtud kemikaaliohutuse hindamise tulemustest nähtub, et sellised uuringud on vajalikud ainest või selle asjakohastest muundumis- või lagunemissaadustest põhjasette organismidele tuleneva mõju täiendavaks uurimiseks.
  Asjakohas(t)e uuringu(te) valik tehakse lähtuvalt kemikaaliohutuse hindamise tulemustest.“ |
| --- | --- | --- | --- |

j)

punkti 9.5.1 teise veeru tekst asendatakse järgmisega:

„9.5.1.

Registreerija kavandab pikaajalise mürgisuse uuringud või võib selliste uuringute tegemist nõuda amet, kui I lisa kohaselt tehtud kemikaaliohutuse hindamise tulemustest nähtub, et sellised uuringud on vajalikud ainest või selle asjakohastest muundumis- või lagunemissaadustest põhjasette organismidele tuleneva mõju täiendavaks uurimiseks.

Asjakohas(t)e uuringu(te) valik tehakse lähtuvalt kemikaaliohutuse hindamise tulemustest.“

---

| 25.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/54 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/54

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/478,

24. märts 2022,

millega säilitatakse kaitsemeetmed inimtoiduks ette nähtud karpide impordi kohta Türgist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus), (1) eriti selle artikli 128 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 743/2013 (2) võeti vastu seetõttu, et komisjoni auditite käigus avastati puudusi liitu eksportimiseks ette nähtud karpide (määruses (EL) nr 743/2013 „kahepoolmelised molluskid“) tootmise ametlikus kontrollimises Türgi ametiasutuste poolt ning liikmesriigid teatasid nõuetele mittevastavatest Türgi päritoluga karpide saadetistest, mis ei vastanud Euroopa Liidu mikrobioloogilistele normidele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 743/2013 (2) võeti vastu seetõttu, et komisjoni auditite käigus avastati puudusi liitu eksportimiseks ette nähtud karpide (määruses (EL) nr 743/2013 „kahepoolmelised molluskid“) tootmise ametlikus kontrollimises Türgi ametiasutuste poolt ning liikmesriigid teatasid nõuetele mittevastavatest Türgi päritoluga karpide saadetistest, mis ei vastanud Euroopa Liidu mikrobioloogilistele normidele.

| (2) | Kõige hiljutisemas auditis, mille komisjon tegi 2015. aasta septembris, leiti, et liitu sissetoomiseks ettenähtud karpide kontrolli süsteemis esines endiselt märkimisväärseid puudusi. |
| --- | --- |

(2)

Kõige hiljutisemas auditis, mille komisjon tegi 2015. aasta septembris, leiti, et liitu sissetoomiseks ettenähtud karpide kontrolli süsteemis esines endiselt märkimisväärseid puudusi.

| (3) | Türgi ametiasutused esitasid 2020. aasta jaanuaris teabe kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks võetavate parandusmeetmete kohta. Esialgu hinnati seda dokumentide põhjal positiivselt, kuid COVID-19 pandeemia piirangute tõttu ei ole olnud veel võimalik kohapealne audit nende meetmete rakendamise kontrollimiseks. Kuni kõnealuse auditi tulemuste positiivseks tunnistamiseni peaksid rakendusmäärusega (EL) nr 743/2013 kehtestatud meetmed jääma kehtima. |
| --- | --- |

(3)

Türgi ametiasutused esitasid 2020. aasta jaanuaris teabe kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks võetavate parandusmeetmete kohta. Esialgu hinnati seda dokumentide põhjal positiivselt, kuid COVID-19 pandeemia piirangute tõttu ei ole olnud veel võimalik kohapealne audit nende meetmete rakendamise kontrollimiseks. Kuni kõnealuse auditi tulemuste positiivseks tunnistamiseni peaksid rakendusmäärusega (EL) nr 743/2013 kehtestatud meetmed jääma kehtima.

| (4) | Rakendusmäärus (EL) nr 743/2013 kaotas kehtivuse 31. detsembril 2021. Kuna nimetatud määruse aluseks olev nõukogu direktiiv 97/78/EÜ (3) ei ole enam kohaldatav, tuleks komisjoni rakendusmääruse õiguslikku alust ajakohastada, et osutada määruse (EL) 2017/625 artiklile 128. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusmäärus (EL) nr 743/2013 kaotas kehtivuse 31. detsembril 2021. Kuna nimetatud määruse aluseks olev nõukogu direktiiv 97/78/EÜ (3) ei ole enam kohaldatav, tuleks komisjoni rakendusmääruse õiguslikku alust ajakohastada, et osutada määruse (EL) 2017/625 artiklile 128.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevat määrust kohaldatakse Türgist pärit või sealt lähetatud, inimtoiduks ettenähtud elusate, jahutatud, külmutatud ja töödeldud karpide (CN-koodid 0307, 1605) suhtes.

Artikkel 2

Elusate ja jahutatud karpide sisseveo keeld

Liikmesriigid ei luba liitu sisse tuua Türgist pärit või sealt lähetatud elusaid ja jahutatud karpe.

Artikkel 3

Külmutatud ja töödeldud karpe käsitlevad meetmed

1.   Liikmesriigid testivad asjakohaseid proovivõtukavu ja avastamismeetodeid kasutades Türgist pärit või sealt lähetatud külmutatud ja töödeldud karpide saadetisi vastavalt lõikele 2.

Neid teste tehakse asjaomaste saadetiste liitu sisenemise piirikontrollipunktis.

2.   Liikmesriigid teevad vajalikud testid, et teha kindlaks:

| a) | bakteriga Escherichia coli saastumise tase kõigis külmutatud karpide saadetistes; |
| --- | --- |

a)

bakteriga Escherichia coli saastumise tase kõigis külmutatud karpide saadetistes;

| b) | mereliste biotoksiinide olemasolu kõigis külmutatud või töödeldud karpide saadetistes. |
| --- | --- |

b)

mereliste biotoksiinide olemasolu kõigis külmutatud või töödeldud karpide saadetistes.

3.   Saadetised, millele on tehtud lõigetes 1 ja 2 osutatud testid, jäävad asjaomases piirikontrollipunktis pädevate asutuste järelevalve alla seni, kuni nende testide tulemused on kätte saadud ja neid on hinnatud.

4.   Kui lõigetes 1 ja 2 osutatud testid näitavad, et saadetis võib tõenäoliselt kahjustada inimeste tervist, konfiskeerib pädev asutus saadetise viivitamata ja kas hävitab selle või kohaldab kooskõlas määruse (EL) 2017/625 artikli 71 lõigetega 1 ja 2 selle suhtes erirežiimi, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artiklis 67.

Artikkel 4

Kulud

Kõik käesoleva määruse kohaldamisest tulenevad liikmesriikide kulud kannab ettevõtja või tema esindaja, kes vastutab asjaomase saadetise eest selle liitu sisenemise piirikontrollipunktis esitamise ajal.

Artikkel 5

Jõustumine ja kohaldamisaeg

Käesolev määrus jõustub neljandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Määrust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. märts 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 31. juuli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 743/2013, millega kehtestatakse kaitsemeetmed inimtoiduks ette nähtud kahepoolmeliste molluskite impordi kohta Türgist (ELT L 205, 1.8.2013, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted (EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9).

3

---

| 25.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/57 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/57

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/479,

24. märts 2022,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Ühendkuningriiki ja Ameerika Ühendriike käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 230 lõiget 1 ja artikli 232 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised olema pärit kõnealuse määruse artikli 230 lõike 1 kohaselt loetellu kantud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised olema pärit kõnealuse määruse artikli 230 lõike 1 kohaselt loetellu kantud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on sätestatud loomatervisenõuded, millele peavad vastama teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetised kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest liitu toomisel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on sätestatud loomatervisenõuded, millele peavad vastama teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetised kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest liitu toomisel.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (3) on kehtestatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide või bioturvarühmikute loetelud, millest on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (3) on kehtestatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide või bioturvarühmikute loetelud, millest on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid.

| (4) | Täpsemalt on rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas esitatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua vastavalt kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi. |
| --- | --- |

(4)

Täpsemalt on rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas esitatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua vastavalt kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi.

| (5) | Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Puhangukolle asub Šotimaal Aberdeenshire’s, Colliestoni lähedal ning seda kinnitati 11. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Puhangukolle asub Šotimaal Aberdeenshire’s, Colliestoni lähedal ning seda kinnitati 11. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (6) | Lisaks teatas Ühendkuningriik komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Kolded asuvad Inglismaal Suffolkis Kesk-Suffolkis Redgrave’i lähedal teises ettevõttes ja Inglismaal Suffolkis Lääne-Suffolkis Market Westoni lähedal ning neid kinnitati 12. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Lisaks teatas Ühendkuningriik komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Kolded asuvad Inglismaal Suffolkis Kesk-Suffolkis Redgrave’i lähedal teises ettevõttes ja Inglismaal Suffolkis Lääne-Suffolkis Market Westoni lähedal ning neid kinnitati 12. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (7) | Lisaks teatasid Ameerika Ühendriigid komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Kolded asuvad Ameerika Ühendriikides Marylandi osariigis juba tabandunud Cecili maakonnas teises ettevõttes ja Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis Taylori maakonnas ning neid kinnitati 10. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

Lisaks teatasid Ameerika Ühendriigid komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Kolded asuvad Ameerika Ühendriikides Marylandi osariigis juba tabandunud Cecili maakonnas teises ettevõttes ja Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis Taylori maakonnas ning neid kinnitati 10. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (8) | Lisaks teatasid Ameerika Ühendriigid komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Puhangukolle asub Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis Franklini maakonnas ning seda kinnitati 11. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(8)

Lisaks teatasid Ameerika Ühendriigid komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Puhangukolle asub Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis Franklini maakonnas ning seda kinnitati 11. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (9) | Lisaks teatasid Ameerika Ühendriigid komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Kolle asub Ameerika Ühendriikides Lõuna-Dakota osariigis juba tabandunud Charles Mixi maakonnas teises ettevõttes ning seda kinnitati 12. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(9)

Lisaks teatasid Ameerika Ühendriigid komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Kolle asub Ameerika Ühendriikides Lõuna-Dakota osariigis juba tabandunud Charles Mixi maakonnas teises ettevõttes ning seda kinnitati 12. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (10) | Lisaks sellele teatasid Ameerika Ühendriigid komisjonile veel ühest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Puhangukolle asub Ameerika Ühendriikides Wisconsini osariigis Jeffersoni maakonnas ning seda kinnitati 14. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(10)

Lisaks sellele teatasid Ameerika Ühendriigid komisjonile veel ühest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Puhangukolle asub Ameerika Ühendriikides Wisconsini osariigis Jeffersoni maakonnas ning seda kinnitati 14. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (11) | Lisaks teatasid Ameerika Ühendriigid komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Kolded asuvad Ameerika Ühendriikides Delaware osariigis Kenti maakonnas ja Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis juba tabandunud Buena Vista maakonnas teises ettevõttes ning neid kinnitati 17. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(11)

Lisaks teatasid Ameerika Ühendriigid komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Kolded asuvad Ameerika Ühendriikides Delaware osariigis Kenti maakonnas ja Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis juba tabandunud Buena Vista maakonnas teises ettevõttes ning neid kinnitati 17. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (12) | Lisaks teatasid Ameerika Ühendriigid komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Kolded asuvad Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis Dickinsoni maakonnas ja Ameerika Ühendriikides Marylandi osariigis juba tabandunud Cecili maakonnas kolmandas ettevõttes ning neid kinnitati 18. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(12)

Lisaks teatasid Ameerika Ühendriigid komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Kolded asuvad Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis Dickinsoni maakonnas ja Ameerika Ühendriikides Marylandi osariigis juba tabandunud Cecili maakonnas kolmandas ettevõttes ning neid kinnitati 18. märtsil 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (13) | Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused kehtestasid asjaomaste ettevõtete ümber 10 km raadiusega kontrolltsooni ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. |
| --- | --- |

(13)

Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused kehtestasid asjaomaste ettevõtete ümber 10 km raadiusega kontrolltsooni ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist.

| (14) | Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid esitasid komisjonile oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta teavet ja kirjeldasid meetmeid, mida on võetud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku ärahoidmiseks. Komisjon on seda teavet hinnanud. Kõnealuse hinnangu alusel ja liidu loomatervise staatuse kaitsmiseks ei tohiks Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide veterinaarasutuste poolt lindude kõrge patogeensusega gripi hiljutiste puhangute tõttu kehtestatud piirangutsoonidest kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetiste liitu toomist enam lubada. |
| --- | --- |

(14)

Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid esitasid komisjonile oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta teavet ja kirjeldasid meetmeid, mida on võetud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku ärahoidmiseks. Komisjon on seda teavet hinnanud. Kõnealuse hinnangu alusel ja liidu loomatervise staatuse kaitsmiseks ei tohiks Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide veterinaarasutuste poolt lindude kõrge patogeensusega gripi hiljutiste puhangute tõttu kehtestatud piirangutsoonidest kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetiste liitu toomist enam lubada.

| (15) | Lisaks on Ühendkuningriik esitanud ajakohastatud teabe epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga, mis leidis kinnitust 21. novembril 2021 Inglismaal Cumbrias Copelandis Silecrofti lähedal asuvas linnukasvatusettevõttes. Ühendkuningriik esitas ka teavet meetmete kohta, mida ta on võtnud kõnealuse taudi edasise leviku tõkestamiseks. Ühendkuningriik rakendas lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu järgselt kõnealuse taudi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. Lisaks sellele on Ühendkuningriik lõpetanud vajalike puhastus- ja desinfitseerimismeetmete võtmise pärast hädatapmise rakendamist oma territooriumil asuvas nakkusest tabandunud ettevõttes. |
| --- | --- |

(15)

Lisaks on Ühendkuningriik esitanud ajakohastatud teabe epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga, mis leidis kinnitust 21. novembril 2021 Inglismaal Cumbrias Copelandis Silecrofti lähedal asuvas linnukasvatusettevõttes. Ühendkuningriik esitas ka teavet meetmete kohta, mida ta on võtnud kõnealuse taudi edasise leviku tõkestamiseks. Ühendkuningriik rakendas lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu järgselt kõnealuse taudi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. Lisaks sellele on Ühendkuningriik lõpetanud vajalike puhastus- ja desinfitseerimismeetmete võtmise pärast hädatapmise rakendamist oma territooriumil asuvas nakkusest tabandunud ettevõttes.

| (16) | Komisjon hindas Ühendkuningriigi esitatud teavet ja jõudis järeldusele, et kõrge patogeensusega linnugripi puhang Inglismaal Cumbrias Copelandis Silecrofti lähedal asuvas linnukasvatusettevõttes on likvideeritud ning et linnukasvatussaaduste toomine liitu Ühendkuningriigi tsoonist, millest linnukasvatussaaduste toomine liitu oli kõnealuse puhangu tõttu peatatud, ei kujuta endast enam ohtu. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon hindas Ühendkuningriigi esitatud teavet ja jõudis järeldusele, et kõrge patogeensusega linnugripi puhang Inglismaal Cumbrias Copelandis Silecrofti lähedal asuvas linnukasvatusettevõttes on likvideeritud ning et linnukasvatussaaduste toomine liitu Ühendkuningriigi tsoonist, millest linnukasvatussaaduste toomine liitu oli kõnealuse puhangu tõttu peatatud, ei kujuta endast enam ohtu.

| (17) | Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(17)

Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa vastavalt muuta.

| (18) | Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides ning selle taudi liitu sissetoomise suurt ohtu, peaksid käesoleva määrusega rakendusmäärusesse (EL) 2021/404 tehtavad muudatused jõustuma kiiremas korras. |
| --- | --- |

(18)

Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides ning selle taudi liitu sissetoomise suurt ohtu, peaksid käesoleva määrusega rakendusmäärusesse (EL) 2021/404 tehtavad muudatused jõustuma kiiremas korras.

| (19) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. märts 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/692, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 379).

2

(3)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/404, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua loomi, loomset paljundusmaterjali ja loomseid saadusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 1).

3

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | V lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. osa muudetakse järgmiselt:






  i) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.26 käsitlev kanne järgmisega:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.26 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 21.11.2021 | 14.3.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 21.11.2021 | 14.3.2022 |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 21.11.2021 | 14.3.2022 |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 21.11.2021 | 14.3.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 21.11.2021 | 14.3.2022 |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 21.11.2021 | 14.3.2022 |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 21.11.2021 | 14.3.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 21.11.2021 | 14.3.2022 |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 21.11.2021 | 14.3.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 21.11.2021 | 14.3.2022“ |

1)

V lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. osa muudetakse järgmiselt:

i)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.26 käsitlev kanne järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.26

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

21.11.2021

14.3.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

21.11.2021

14.3.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

21.11.2021

14.3.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

21.11.2021

14.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

21.11.2021

14.3.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

21.11.2021

14.3.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

21.11.2021

14.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

21.11.2021

14.3.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

21.11.2021

14.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

21.11.2021

14.3.2022“

| ii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.104 järele järgmised read tsoonidega GB-2.105 kuni GB-2.107:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.105 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| GB-2.106 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| GB-2.107 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 12.3.2022“ | |

ii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.104 järele järgmised read tsoonidega GB-2.105 kuni GB-2.107:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.105

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

11.3.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

11.3.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

11.3.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

11.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

11.3.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

11.3.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

11.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

11.3.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

11.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

11.3.2022

GB-2.106

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

12.3.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

12.3.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

12.3.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

12.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

12.3.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

12.3.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

12.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

12.3.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

12.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

12.3.2022

GB-2.107

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

12.3.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

12.3.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

12.3.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

12.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

12.3.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

12.3.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

12.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

12.3.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

12.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

12.3.2022“

| iii) | Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.20 järele järgmised read tsoonidega US-2.21 kuni US-2.29:












  „US

  Ameerika Ühendriigid | US-2.21 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| US-2.22 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| US-2.23 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| US-2.24 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| US-2.25 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 14.3.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 14.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 14.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 14.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 14.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 14.3.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 14.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 14.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 14.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 14.3.2022 | |
| US-2.26 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| US-2.27 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| US-2.28 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| US-2.29 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 18.3.2022“ | |

iii)

Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.20 järele järgmised read tsoonidega US-2.21 kuni US-2.29:

„US

Ameerika Ühendriigid

US-2.21

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

10.3.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

10.3.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

10.3.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

10.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

10.3.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

10.3.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

10.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

10.3.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

10.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

10.3.2022

US-2.22

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

10.3.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

10.3.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

10.3.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

10.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

10.3.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

10.3.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

10.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

10.3.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

10.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

10.3.2022

US-2.23

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

11.3.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

11.3.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

11.3.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

11.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

11.3.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

11.3.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

11.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

11.3.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

11.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

11.3.2022

US-2.24

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

12.3.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

12.3.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

12.3.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

12.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

12.3.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

12.3.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

12.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

12.3.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

12.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

12.3.2022

US-2.25

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

14.3.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

14.3.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

14.3.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

14.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

14.3.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

14.3.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

14.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

14.3.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

14.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

14.3.2022

US-2.26

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

17.3.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

17.3.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

17.3.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

17.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

17.3.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

17.3.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

17.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

17.3.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

17.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

17.3.2022

US-2.27

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

17.3.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

17.3.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

17.3.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

17.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

17.3.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

17.3.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

17.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

17.3.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

17.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

17.3.2022

US-2.28

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

18.3.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

18.3.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

18.3.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

18.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

18.3.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

18.3.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

18.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

18.3.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

18.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

18.3.2022

US-2.29

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

18.3.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

18.3.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

18.3.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

18.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

18.3.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

18.3.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

18.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

18.3.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

18.3.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

18.3.2022“

| b) | 2. osa muudetakse järgmiselt:






  i) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.104 kirjelduse järele järgmised tsoonide GB-2.105 kuni GB-2.107 kirjeldused:







  „Ühendkuningriik | GB-2.105 | Colliestoni lähedal, Aberdeenshire, Šotimaa.
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 57.38° N ja 1.92° W |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.106 | Redgrave’i lähedal, Kesk-Suffolk, Suffolk, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.33°N ja 1.02°E |
| GB-2.107 | Market Westoni lähedal, Lääne-Suffolk, Suffolk, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.37° N ja 0.96° E“ |

b)

2. osa muudetakse järgmiselt:

i)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.104 kirjelduse järele järgmised tsoonide GB-2.105 kuni GB-2.107 kirjeldused:

„Ühendkuningriik

GB-2.105

Colliestoni lähedal, Aberdeenshire, Šotimaa.

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 57.38° N ja 1.92° W

GB-2.106

Redgrave’i lähedal, Kesk-Suffolk, Suffolk, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.33°N ja 1.02°E

GB-2.107

Market Westoni lähedal, Lääne-Suffolk, Suffolk, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.37° N ja 0.96° E“

| ii) | Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.20 kirjelduse järele järgmised tsoonide US-2.21 kuni US-2.29 kirjeldused:







  „Ameerika Ühendriigid | US-2.21 | Marylandi osariik
  Cecil 02
  Cecili maakond: 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 75.7817424°W 39.5011636°N) ja ulatub päripäeva:






  a) | põhjas: Cayots Corner Rd ja N St Augustine Rd ristumiskohast 2,5 km põhja-kirde suunas. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.20 kirjelduse järele järgmised tsoonide US-2.21 kuni US-2.29 kirjeldused:

„Ameerika Ühendriigid

US-2.21

Marylandi osariik

Cecil 02

Cecili maakond: 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 75.7817424°W 39.5011636°N) ja ulatub päripäeva:

a)

põhjas: Cayots Corner Rd ja N St Augustine Rd ristumiskohast 2,5 km põhja-kirde suunas.

| b) | kirdes: N Broad St Cedar Ln Rd ristumiskohast 0,9 km põhja-kirde suunas. |
| --- | --- |

b)

kirdes: N Broad St Cedar Ln Rd ristumiskohast 0,9 km põhja-kirde suunas.

| c) | idas: Main St ja Summit Bridge Rd ristumiskohast 0,9 km edela suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: Main St ja Summit Bridge Rd ristumiskohast 0,9 km edela suunas.

| d) | kagus: McKays Corner Rd ja Sawmill Rd ristumiskohast 0,7 km põhja-loode suunas. |
| --- | --- |

d)

kagus: McKays Corner Rd ja Sawmill Rd ristumiskohast 0,7 km põhja-loode suunas.

| e) | lõunas: 301 ja 313 ristumiskohast 1,4 km kirde suunas. |
| --- | --- |

e)

lõunas: 301 ja 313 ristumiskohast 1,4 km kirde suunas.

| f) | edelas: 213 ja Sandy Bottom Rd ristumiskohast 2,6 km edela suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: 213 ja Sandy Bottom Rd ristumiskohast 2,6 km edela suunas.

| g) | läänes: Stemmer’s Run Rd ja Pond Neck Rd ristumiskohast 3,4 km kirde suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: Stemmer’s Run Rd ja Pond Neck Rd ristumiskohast 3,4 km kirde suunas.

| h) | loodes: Cayots Corner Rd ja Aufustine Herman Hwy ristumiskohast 1,8 km lääne suunas. |
| --- | --- |

h)

loodes: Cayots Corner Rd ja Aufustine Herman Hwy ristumiskohast 1,8 km lääne suunas.

US-2.22

Iowa osariik

Taylori maakond: 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 94.4900604°W 40.8972542°N) ja ulatub päripäeva:

| a) | põhjas: 110th St ja Yellowstone Ave ristumiskohast 1,3 km põhja suunas. |
| --- | --- |

a)

põhjas: 110th St ja Yellowstone Ave ristumiskohast 1,3 km põhja suunas.

| b) | kirdes: 120th St ja 140th Ave ristumiskohast 1,0 km ida suunas. |
| --- | --- |

b)

kirdes: 120th St ja 140th Ave ristumiskohast 1,0 km ida suunas.

| c) | idas: County Hwy J23 ja 155th Ave ristumiskohast 0,8 km edela suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: County Hwy J23 ja 155th Ave ristumiskohast 0,8 km edela suunas.

| d) | kagus: 210th St ja 140th Ave ristumiskohast 1,2 km ida-kirde suunas. |
| --- | --- |

d)

kagus: 210th St ja 140th Ave ristumiskohast 1,2 km ida-kirde suunas.

| e) | lõunas: 230th St ja Winchester Ave ristumiskohast 0,8 km põhja-kirde suunas. |
| --- | --- |

e)

lõunas: 230th St ja Winchester Ave ristumiskohast 0,8 km põhja-kirde suunas.

| f) | edelas: 210th St ja Tennessee Ave ristumiskohast 0,9 km põhja-loode suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: 210th St ja Tennessee Ave ristumiskohast 0,9 km põhja-loode suunas.

| g) | läänes: 160th St ja Rockwood Ave ristumiskohast 0,7 km edela suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: 160th St ja Rockwood Ave ristumiskohast 0,7 km edela suunas.

| h) | loodes: 120th St ja Tennessee Ave ristumiskohast 0,7 km põhja-loode suunas. |
| --- | --- |

h)

loodes: 120th St ja Tennessee Ave ristumiskohast 0,7 km põhja-loode suunas.

US-2.23

Kansase osariik

Franklini maakond 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 95.0792521°W 38.7130278°N) ja ulatub päripäeva:

| a) | põhjas: Stafford Rd ja Poplar St ristumiskohast 0,5 km loode suunas. |
| --- | --- |

a)

põhjas: Stafford Rd ja Poplar St ristumiskohast 0,5 km loode suunas.

| b) | kirdes: W 247th St ja Bethel Church Rd ristumiskohast 0,9 km loode suunas. |
| --- | --- |

b)

kirdes: W 247th St ja Bethel Church Rd ristumiskohast 0,9 km loode suunas.

| c) | idas: W 279th St ja Crescent Hill Rd ristumiskohast 0,8 km ida suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: W 279th St ja Crescent Hill Rd ristumiskohast 0,8 km ida suunas.

| d) | kagus: W 311th St ja Bethel Church Rd ristumiskohast 0,9 km edela suunas. |
| --- | --- |

d)

kagus: W 311th St ja Bethel Church Rd ristumiskohast 0,9 km edela suunas.

| e) | lõunas: Jackson Rd ja Virginia Rd ristumiskohast 0,4 km loode suunas. |
| --- | --- |

e)

lõunas: Jackson Rd ja Virginia Rd ristumiskohast 0,4 km loode suunas.

| f) | edelas: Rock Creek Rd ja Oregon Rd ristumiskohast 1,5 km kirde suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: Rock Creek Rd ja Oregon Rd ristumiskohast 1,5 km kirde suunas.

| g) | läänes: Highway K68 ja Ohio Rd ristumiskohast 0,2 km lääne-loode suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: Highway K68 ja Ohio Rd ristumiskohast 0,2 km lääne-loode suunas.

| h) | loodes: Tennessee Rd ja Riley Rd ristumiskohast 0,8 km loode suunas. |
| --- | --- |

h)

loodes: Tennessee Rd ja Riley Rd ristumiskohast 0,8 km loode suunas.

US-2.24

Lõuna-Dakota osariik

Charles Mix 02

Charles Mix’i maakond: 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 98.6493004°W 43.2818237°N) ja ulatub päripäeva:

| a) | põhjas: 376th Avenue ja 284th Street’i ristumiskohast 1,7 km kirde suunas. |
| --- | --- |

a)

põhjas: 376th Avenue ja 284th Street’i ristumiskohast 1,7 km kirde suunas.

| b) | kirdes: 381st Avenue ja 285th Street’i ristumiskohast 0,3 km põhja-kirde suunas. |
| --- | --- |

b)

kirdes: 381st Avenue ja 285th Street’i ristumiskohast 0,3 km põhja-kirde suunas.

| c) | idas: 289th Street ja 384th Avenue ristumiskohast 1,4 km lõuna-edela suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: 289th Street ja 384th Avenue ristumiskohast 1,4 km lõuna-edela suunas.

| d) | kagus: 294th Avenue ja US 18 ristumiskohast 0,9 km loode suunas. US-281. |
| --- | --- |

d)

kagus: 294th Avenue ja US 18 ristumiskohast 0,9 km loode suunas. US-281.

| e) | lõunas: 296th Street ja 377th Avenue ristumiskohast 0,6 km kirde suunas. |
| --- | --- |

e)

lõunas: 296th Street ja 377th Avenue ristumiskohast 0,6 km kirde suunas.

| f) | edelas: 294th Street ja SD 1804 ristumiskohast 1,7 km lääne suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: 294th Street ja SD 1804 ristumiskohast 1,7 km lääne suunas.

| g) | läänes: 371st Avenue ja 289th Street’i ristumiskohast 1,1 km lõuna suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: 371st Avenue ja 289th Street’i ristumiskohast 1,1 km lõuna suunas.

| h) | loodes: 373rd Avenue ja 285th Street’i ristumiskohast 0,6 km lõuna-edela suunas. |
| --- | --- |

h)

loodes: 373rd Avenue ja 285th Street’i ristumiskohast 0,6 km lõuna-edela suunas.

US-2.25

Wisconsini osariik

Jeffersoni maakond 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 88.6351537°W 42.9712343°N) ja ulatub päripäeva:

| a) | põhjas: Bente Road ja Turner Road ristumiskohast 0,5 km kirde suunas. |
| --- | --- |

a)

põhjas: Bente Road ja Turner Road ristumiskohast 0,5 km kirde suunas.

| b) | kirdes: County Road CI ja CTH Z ristumiskohast 1,7 km loode suunas. |
| --- | --- |

b)

kirdes: County Road CI ja CTH Z ristumiskohast 1,7 km loode suunas.

| c) | idas: CTH Z ja WI 59 ristumiskohast 1,7 km ida-kagu suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: CTH Z ja WI 59 ristumiskohast 1,7 km ida-kagu suunas.

| d) | kagus: Greening Road ja WI 67 ristumiskohast 0,6 km edela suunas. |
| --- | --- |

d)

kagus: Greening Road ja WI 67 ristumiskohast 0,6 km edela suunas.

| e) | lõunas: CTH 0 ja Kettle Moraine Drive ristumiskohast 1,3 km loode suunas. |
| --- | --- |

e)

lõunas: CTH 0 ja Kettle Moraine Drive ristumiskohast 1,3 km loode suunas.

| f) | edelas: South Franklin Street ja US 12;WI 59 ristumiskohast 0,5 km põhja suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: South Franklin Street ja US 12;WI 59 ristumiskohast 0,5 km põhja suunas.

| g) | läänes: Findlay Road ja Fremont Road ristumiskohast 1,2 km edela suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: Findlay Road ja Fremont Road ristumiskohast 1,2 km edela suunas.

| h) | loodes: Schmidt Road ja Gnube Lane ristumiskohast 0,9 km lõuna suunas. |
| --- | --- |

h)

loodes: Schmidt Road ja Gnube Lane ristumiskohast 0,9 km lõuna suunas.

US-2.26

Delaware’i osariik

Kenti maakond 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 75.4180689°W 39.0474609°N) ja ulatub päripäeva:

| a) | põhjas: Bowers Beach Road ja Old Bowers Road ristumiskohast 0,7 km kagu suunas. |
| --- | --- |

a)

põhjas: Bowers Beach Road ja Old Bowers Road ristumiskohast 0,7 km kagu suunas.

| b) | kirdes: Brockam Bridge Road ja Bennetts Pier Road ristumiskohast 2,1 km ida-kirde suunas. |
| --- | --- |

b)

kirdes: Brockam Bridge Road ja Bennetts Pier Road ristumiskohast 2,1 km ida-kirde suunas.

| c) | idas: DE 36 ja Lighthouse Road ristumiskohast 0,6 km loode suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: DE 36 ja Lighthouse Road ristumiskohast 0,6 km loode suunas.

| d) | kagus: Johnson Road ja DE 30 ristumiskohast 0,6 km põhja suunas. |
| --- | --- |

d)

kagus: Johnson Road ja DE 30 ristumiskohast 0,6 km põhja suunas.

| e) | lõunas: DE 36 ja Fitzgeralds Road ristumiskohast 0,5 km ida suunas. |
| --- | --- |

e)

lõunas: DE 36 ja Fitzgeralds Road ristumiskohast 0,5 km ida suunas.

| f) | edelas: Hunting Quarter Road ja Messicks Road ristumiskohast 0,8 km kagu suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: Hunting Quarter Road ja Messicks Road ristumiskohast 0,8 km kagu suunas.

| g) | läänes: Paradise Alley Road ja Campground Road ristumiskohast 1,5 km loode suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: Paradise Alley Road ja Campground Road ristumiskohast 1,5 km loode suunas.

| h) | loodes: Barratts Chapel Road ja McGinnis Pond Road ristumiskohast 0,5 km kagu suunas. |
| --- | --- |

h)

loodes: Barratts Chapel Road ja McGinnis Pond Road ristumiskohast 0,5 km kagu suunas.

US-2.27

Iowa osariik

Buena Vista 02

Buena Vista maakond: 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 95.1270827°W 42.9155545°N) ja ulatub päripäeva:

| a) | põhjas: 500th Street ja 230th Avenue ristumiskohast 1,2 km kagu suunas. |
| --- | --- |

a)

põhjas: 500th Street ja 230th Avenue ristumiskohast 1,2 km kagu suunas.

| b) | kirdes: 180th Avenue ja 430th Street ristumiskohast 1,1 km kagu suunas. |
| --- | --- |

b)

kirdes: 180th Avenue ja 430th Street ristumiskohast 1,1 km kagu suunas.

| c) | idas: 480th Street ja CR M54 ristumiskohast 1,15 km loode suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: 480th Street ja CR M54 ristumiskohast 1,15 km loode suunas.

| d) | kagus: 520th Street ja 190th Avenue ristumiskohast 0,9 km edela suunas. |
| --- | --- |

d)

kagus: 520th Street ja 190th Avenue ristumiskohast 0,9 km edela suunas.

| e) | lõunas: 540th Street ja 140th Avenue ristumiskohast 0,2 km kirde suunas. |
| --- | --- |

e)

lõunas: 540th Street ja 140th Avenue ristumiskohast 0,2 km kirde suunas.

| f) | edelas: 520th Street ja 100th Avenue ristumiskohast 0,4 km edela suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: 520th Street ja 100th Avenue ristumiskohast 0,4 km edela suunas.

| g) | läänes: C-25 ja 80th Avenue ristumiskohast 0,4 km põhja suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: C-25 ja 80th Avenue ristumiskohast 0,4 km põhja suunas.

| h) | loodes: 100th Avenue ja 435th Street ristumiskohast 0,4 km loode suunas. |
| --- | --- |

h)

loodes: 100th Avenue ja 435th Street ristumiskohast 0,4 km loode suunas.

US-2.28

Kansase osariik

Dickinsoni maakond: 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 96.9485550°W 38.7273195°N) ja ulatub päripäeva:

| a) | põhjas: 900 Avenue ja Vane Road ristumiskohast 0,3 km loode suunas. |
| --- | --- |

a)

põhjas: 900 Avenue ja Vane Road ristumiskohast 0,3 km loode suunas.

| b) | kirdes: Q Avenue ja South 2900 Road ristumiskohast 0,8 km kirde suunas. |
| --- | --- |

b)

kirdes: Q Avenue ja South 2900 Road ristumiskohast 0,8 km kirde suunas.

| c) | idas: V Avenue ja 2700 Road ristumiskohast 0,5 km ida suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: V Avenue ja 2700 Road ristumiskohast 0,5 km ida suunas.

| d) | kagus: Bb Avenue ja South 2900 Road ristumiskohast 1,2 km kirde suunas. |
| --- | --- |

d)

kagus: Bb Avenue ja South 2900 Road ristumiskohast 1,2 km kirde suunas.

| e) | lõunas: 330th Street ja Wagonwheel Road ristumiskohast 0,5 km kagu suunas. |
| --- | --- |

e)

lõunas: 330th Street ja Wagonwheel Road ristumiskohast 0,5 km kagu suunas.

| f) | edelas: Sunflower Road ja 340th Street ristumiskohast 0,8 km põhja-loode suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: Sunflower Road ja 340th Street ristumiskohast 0,8 km põhja-loode suunas.

| g) | läänes: Paint Road ja 300 Avenue ristumiskohast 0,4 km edela suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: Paint Road ja 300 Avenue ristumiskohast 0,4 km edela suunas.

| h) | loodes: KS 4 ja Rain Road ristumiskohast 0,7 km loode suunas. |
| --- | --- |

h)

loodes: KS 4 ja Rain Road ristumiskohast 0,7 km loode suunas.

US-2.29

Marylandi osariik

Cecil 04

Cecili maakond: 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 75.7934265°W 39.4839828°N) ja ulatub päripäeva:

| a) | põhjas: Stallion Row ja Myrtle Wilson Road ristumiskohast 0,6 km põhja suunas. |
| --- | --- |

a)

põhjas: Stallion Row ja Myrtle Wilson Road ristumiskohast 0,6 km põhja suunas.

| b) | kirdes: Industrial Road ja Haveg Road ristumiskohast 0,2 km kagu suunas. |
| --- | --- |

b)

kirdes: Industrial Road ja Haveg Road ristumiskohast 0,2 km kagu suunas.

| c) | idas: Grears Corner Road ja Dexter Corner Road ristumiskohast 1,0 km loode suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: Grears Corner Road ja Dexter Corner Road ristumiskohast 1,0 km loode suunas.

| d) | kagus: Delaware Line Road ja McKays Corner Road ristumiskohast 1,3 km kagu suunas. |
| --- | --- |

d)

kagus: Delaware Line Road ja McKays Corner Road ristumiskohast 1,3 km kagu suunas.

| e) | lõunas: US 301 ja MD. 313 ristumiskohast 1,0 km lõuna-kagu suunas. |
| --- | --- |

e)

lõunas: US 301 ja MD. 313 ristumiskohast 1,0 km lõuna-kagu suunas.

| f) | edelas: MD213 ja Starkey Farm Lane ristumiskohast 1,6 km loode suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: MD213 ja Starkey Farm Lane ristumiskohast 1,6 km loode suunas.

| g) | läänes: Grove Neck Road ja Woodlawn Lane ristumiskohast 0,8 km põhja-kirde suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: Grove Neck Road ja Woodlawn Lane ristumiskohast 0,8 km põhja-kirde suunas.

| h) | loodes: Park Lane and Beachview Avenue ristumiskohast 0,8 km põhja suunas.“ |
| --- | --- |

h)

loodes: Park Lane and Beachview Avenue ristumiskohast 0,8 km põhja suunas.“

| 2) | XIV lisa 1. osa muudetakse järgmiselt:






  i) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.26 käsitlev kanne järgmisega:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.26 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 21.11.2021 | 14.3.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 21.11.2021 | 14.3.2022 |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 21.11.2021 | 14.3.2022“ |

2)

XIV lisa 1. osa muudetakse järgmiselt:

i)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.26 käsitlev kanne järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.26

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

21.11.2021

14.3.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

21.11.2021

14.3.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

21.11.2021

14.3.2022“

| ii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.104 järele järgmised read tsoonidega GB-2.105 kuni GB-2.107:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.105 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 11.3.2022 | |
| GB-2.106 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 12.3.2022 | |
| GB-2.107 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 12.3.2022“ | |

ii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.104 järele järgmised read tsoonidega GB-2.105 kuni GB-2.107:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.105

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

11.3.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

11.3.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

11.3.2022

GB-2.106

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

12.3.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

12.3.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

12.3.2022

GB-2.107

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

12.3.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

12.3.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

12.3.2022“

| iii) | Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.20 järele järgmised read tsoonidega US-2.21 kuni US-2.29:












  „US

  Ameerika Ühendriigid | US-2.21 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 10.3.2022 | |
| US-2.22 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 10.3.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 10.3.2022 | |
| US-2.23 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 11.3.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 11.3.2022 | |
| US-2.24 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 12.3.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 12.3.2022 | |
| US-2.25 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 14.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 14.3.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 14.3.2022 | |
| US-2.26 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 17.3.2022 | |
| US-2.27 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 17.3.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 17.3.2022 | |
| US-2.28 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 18.3.2022 | |
| US-2.29 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 18.3.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 18.3.2022“ | |

iii)

Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.20 järele järgmised read tsoonidega US-2.21 kuni US-2.29:

„US

Ameerika Ühendriigid

US-2.21

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

10.3.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

10.3.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

10.3.2022

US-2.22

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

10.3.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

10.3.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

10.3.2022

US-2.23

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

11.3.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

11.3.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

11.3.2022

US-2.24

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

12.3.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

12.3.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

12.3.2022

US-2.25

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

14.3.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

14.3.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

14.3.2022

US-2.26

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

17.3.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

17.3.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

17.3.2022

US-2.27

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

17.3.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

17.3.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

17.3.2022

US-2.28

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

18.3.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

18.3.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

18.3.2022

US-2.29

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

18.3.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

18.3.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

18.3.2022“

---

OTSUSED

| 25.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/72

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2022/480,

10. märts 2022,

Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamist käsitleva uurimiskomisjoni moodustamise ning selle uurimisobjekti, vastutusalade, liikmete arvu ja ametiaja kohta

EUROOPA PARLAMENT,

EUROOPA PARLAMENT

| — | võttes arvesse 290 parlamendiliikme taotlust moodustada uurimiskomisjon, et uurida liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavaid rikkumisi või toimunud haldusomavoli seoses Pegasuse ja samaväärse mobiilseadmetesse IT turvanõrkust ära kasutades installitud ja salajälgimiseks mõeldud nuhkvara (edaspidi „samaväärne salajälgimiseks mõeldud nuhkvara“) kasutamisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 290 parlamendiliikme taotlust moodustada uurimiskomisjon, et uurida liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavaid rikkumisi või toimunud haldusomavoli seoses Pegasuse ja samaväärse mobiilseadmetesse IT turvanõrkust ära kasutades installitud ja salajälgimiseks mõeldud nuhkvara (edaspidi „samaväärne salajälgimiseks mõeldud nuhkvara“) kasutamisega,

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 226, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 226,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 19. aprilli 1995. aasta otsust 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ erisätete kohta, millega reguleeritakse Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamist (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 19. aprilli 1995. aasta otsust 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ erisätete kohta, millega reguleeritakse Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamist (1),

1

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ustavust vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste ning õigusriigi väärtustele ja põhimõtetele, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) preambulis, eriti lepingu artiklites 2, 6 ja 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ustavust vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste ning õigusriigi väärtustele ja põhimõtetele, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) preambulis, eriti lepingu artiklites 2, 6 ja 21,

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 4 lõiget 2, milles kinnitatakse liikmesriikide ainupädevust avaliku korra säilitamisel ja riigi julgeoleku kaitsmisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 4 lõiget 2, milles kinnitatakse liikmesriikide ainupädevust avaliku korra säilitamisel ja riigi julgeoleku kaitsmisel,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 16 ja 223, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 16 ja 223,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), eriti selle artikleid 7, 8, 11, 21 ja 47, milles tunnustatakse selles sätestatud konkreetseid õigusi, vabadusi ja põhimõtteid, nagu era- ja perekonnaelu austamine ja isikuandmete kaitse, väljendus- ja teabevabadus, diskrimineerimiskeeld ning õigus tulemuslikule õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, ning mida kohaldatakse täielikult liidu õigust rakendavate liikmesriikide suhtes, ning selle artikli 52 lõiget 1, mis võimaldab põhiõiguste ja -vabaduste kasutamist teataval määral piirata, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), eriti selle artikleid 7, 8, 11, 21 ja 47, milles tunnustatakse selles sätestatud konkreetseid õigusi, vabadusi ja põhimõtteid, nagu era- ja perekonnaelu austamine ja isikuandmete kaitse, väljendus- ja teabevabadus, diskrimineerimiskeeld ning õigus tulemuslikule õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, ning mida kohaldatakse täielikult liidu õigust rakendavate liikmesriikide suhtes, ning selle artikli 52 lõiget 1, mis võimaldab põhiõiguste ja -vabaduste kasutamist teataval määral piirata,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (2),

2

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (3),

3

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (4),

4

| — | võttes arvesse nõukogu 17. mai 2019. aasta otsust (ÜVJP) 2019/797 piiravate meetmete kohta, millega takistada liitu või selle liikmesriike ähvardavaid küberründeid, (5) mida on muudetud nõukogu 17. mai 2021. aasta otsusega (ÜVJP) 2021/796 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. mai 2019. aasta otsust (ÜVJP) 2019/797 piiravate meetmete kohta, millega takistada liitu või selle liikmesriike ähvardavaid küberründeid, (5) mida on muudetud nõukogu 17. mai 2021. aasta otsusega (ÜVJP) 2021/796 (6),

5

6

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/821, millega kehtestatakse liidu kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, vahendamise, tehnilise abi, transiidi ja edasitoimetamise kontrollimiseks (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/821, millega kehtestatakse liidu kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, vahendamise, tehnilise abi, transiidi ja edasitoimetamise kontrollimiseks (7),

7

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlevat akti (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlevat akti (8),

8

| — | võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eelkõige selle artikleid 8, 9, 13 ja 17 ning konventsiooni protokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eelkõige selle artikleid 8, 9, 13 ja 17 ning konventsiooni protokolle,

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid (9),

9

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ja ELi liikmesriikide jälgimisasutuste ning nende mõju kohta ELi kodanike põhiõigustele ja Atlandi-ülesele koostööle justiits- ja siseküsimustes (10) ning oma soovitusi IT-turbe tugevdamise kohta ELi institutsioonides, organites ja asutustes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ja ELi liikmesriikide jälgimisasutuste ning nende mõju kohta ELi kodanike põhiõigustele ja Atlandi-ülesele koostööle justiits- ja siseküsimustes (10) ning oma soovitusi IT-turbe tugevdamise kohta ELi institutsioonides, organites ja asutustes,

10

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 208,






  A. | arvestades, et hiljutiste paljastuste kohaselt on mitmed riigid, sealhulgas liikmesriigid, kasutanud ajakirjanike, poliitikute, õiguskaitseametnike, diplomaatide, juristide, ettevõtjate, kodanikuühiskonna osalejate ja muude osalejate salajälgimiseks Pegasuse nuhkvara ning et selline tegevus on äärmiselt murettekitav ja näib kinnitavat ohtu, et salajälgimise tehnoloogia väärkasutamine kahjustab inimõigusi ja demokraatiat;






  1. | otsustab moodustada uurimiskomisjoni, et uurida liidu õiguse rakendamisel toimunud väidetavaid rikkumisi või haldusomavoli seoses Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamisega, ilma et see piiraks riigisiseste või liidu kohtute pädevust; |
| --- | --- | --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 208,

A.

arvestades, et hiljutiste paljastuste kohaselt on mitmed riigid, sealhulgas liikmesriigid, kasutanud ajakirjanike, poliitikute, õiguskaitseametnike, diplomaatide, juristide, ettevõtjate, kodanikuühiskonna osalejate ja muude osalejate salajälgimiseks Pegasuse nuhkvara ning et selline tegevus on äärmiselt murettekitav ja näib kinnitavat ohtu, et salajälgimise tehnoloogia väärkasutamine kahjustab inimõigusi ja demokraatiat;

1.

otsustab moodustada uurimiskomisjoni, et uurida liidu õiguse rakendamisel toimunud väidetavaid rikkumisi või haldusomavoli seoses Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamisega, ilma et see piiraks riigisiseste või liidu kohtute pädevust;

| 2. | otsustab teha uurimiskomisjonile ülesandeks






  — | uurida liidu õiguse rakendamisel Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamise tõttu toimunud väidetavate rikkumiste või haldusomavoli ulatust, koguda teavet selle kohta, mil määral liikmesriigid, sealhulgas, kuid mitte üksnes, Ungari ja Poola, ja kolmandad riigid kasutavad sekkuvat salajälgimist viisil, mis rikub hartas sätestatud õigusi ja vabadusi, ning hinnata, mil määral see kujutab endast ohtu ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtustele, nagu demokraatia, õigusriik ja inimõiguste austamine; |
| --- | --- | --- |

2.

otsustab teha uurimiskomisjonile ülesandeks

—

uurida liidu õiguse rakendamisel Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamise tõttu toimunud väidetavate rikkumiste või haldusomavoli ulatust, koguda teavet selle kohta, mil määral liikmesriigid, sealhulgas, kuid mitte üksnes, Ungari ja Poola, ja kolmandad riigid kasutavad sekkuvat salajälgimist viisil, mis rikub hartas sätestatud õigusi ja vabadusi, ning hinnata, mil määral see kujutab endast ohtu ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtustele, nagu demokraatia, õigusriik ja inimõiguste austamine;

| — | koguda ja analüüsida oma ülesannete täitmiseks teavet, et teha kindlaks:






  — | Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamine ja toimimine ning selle väidetav negatiivne mõju hartas sätestatud põhiõigustele juhtudel, mil liikmesriigid rakendasid liidu õigust; |
| --- | --- | --- |

—

koguda ja analüüsida oma ülesannete täitmiseks teavet, et teha kindlaks:

—

Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamine ja toimimine ning selle väidetav negatiivne mõju hartas sätestatud põhiõigustele juhtudel, mil liikmesriigid rakendasid liidu õigust;

| — | kehtiv õigusraamistik, milles liikmesriigid on Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara omandanud ja seda kasutanud; |
| --- | --- |

—

kehtiv õigusraamistik, milles liikmesriigid on Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara omandanud ja seda kasutanud;

| — | kas liikmesriikide ametiasutused on kasutanud Pegasust ja samaväärset salajälgimiseks mõeldud nuhkvara poliitilistel, majanduslikel või muudel põhjendamatutel eesmärkidel ajakirjanike, poliitikute, õiguskaitseametnike, diplomaatide, juristide, ettevõtjate, kodanikuühiskonna osalejate või muude osalejate järel nuhkimiseks, rikkudes liidu õigust ja ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtusi või hartas sätestatud õigusi; |
| --- | --- |

—

kas liikmesriikide ametiasutused on kasutanud Pegasust ja samaväärset salajälgimiseks mõeldud nuhkvara poliitilistel, majanduslikel või muudel põhjendamatutel eesmärkidel ajakirjanike, poliitikute, õiguskaitseametnike, diplomaatide, juristide, ettevõtjate, kodanikuühiskonna osalejate või muude osalejate järel nuhkimiseks, rikkudes liidu õigust ja ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtusi või hartas sätestatud õigusi;

| — | kas Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamine vastuolus liidu õigusega avaldas liikmesriikides negatiivset mõju demokraatlikele protsessidele seoses kohaliku, riikliku ja Euroopa tasandi valimistega; |
| --- | --- |

—

kas Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamine vastuolus liidu õigusega avaldas liikmesriikides negatiivset mõju demokraatlikele protsessidele seoses kohaliku, riikliku ja Euroopa tasandi valimistega;

| — | direktiivi 2002/58/EÜ rikkumised või haldusomavoli, mille liikmesriigid on väidetavalt toime pannud Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamise tõttu, pidades eelkõige silmas side konfidentsiaalsuse põhimõtet ning isikute side ja sellega seotud liiklusandmete kuulamise, salaja pealt kuulamise, salvestamise või muul viisil pealt kuulamise või jälgimise keeldu; |
| --- | --- |

—

direktiivi 2002/58/EÜ rikkumised või haldusomavoli, mille liikmesriigid on väidetavalt toime pannud Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamise tõttu, pidades eelkõige silmas side konfidentsiaalsuse põhimõtet ning isikute side ja sellega seotud liiklusandmete kuulamise, salaja pealt kuulamise, salvestamise või muul viisil pealt kuulamise või jälgimise keeldu;

| — | kas Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamine liikmesriikides on kujutanud endast, põhjustanud või paljastanud direktiivi (EL) 2016/680 ja määruse (EL) 2016/679 rikkumisi; |
| --- | --- |

—

kas Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamine liikmesriikides on kujutanud endast, põhjustanud või paljastanud direktiivi (EL) 2016/680 ja määruse (EL) 2016/679 rikkumisi;

| — | kas komisjonil oli tõendeid Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara isikute vastu kasutamise kohta; |
| --- | --- |

—

kas komisjonil oli tõendeid Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara isikute vastu kasutamise kohta;

| — | kas liikmesriikidel on nuhkvara ebaseadusliku kasutamise vältimiseks piisavad institutsioonilised ja õiguslikud tagatised ning kas isikutel, kes kahtlustavad, et nende õigusi on nuhkvara kasutamisega rikutud, on juurdepääs tulemuslikule õiguskaitsevahendile; |
| --- | --- |

—

kas liikmesriikidel on nuhkvara ebaseadusliku kasutamise vältimiseks piisavad institutsioonilised ja õiguslikud tagatised ning kas isikutel, kes kahtlustavad, et nende õigusi on nuhkvara kasutamisega rikutud, on juurdepääs tulemuslikule õiguskaitsevahendile;

| — | liikmesriikide väidetav tegevusetus seoses ELi üksuste osalemisega Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara arendamises, levitamises või rahastamises, sealhulgas tehnoloogia ja selle kasutamise tarneahelas, kui see on vastuolus liidu õigusega, sealhulgas määrusega (EL) 2021/821, kaasa arvatud juhul, kui teataval eesmärgil (nt terrorismivastane võitlus) turustatavat salajälgimise tarkvara kasutatakse muus kontekstis; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide väidetav tegevusetus seoses ELi üksuste osalemisega Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara arendamises, levitamises või rahastamises, sealhulgas tehnoloogia ja selle kasutamise tarneahelas, kui see on vastuolus liidu õigusega, sealhulgas määrusega (EL) 2021/821, kaasa arvatud juhul, kui teataval eesmärgil (nt terrorismivastane võitlus) turustatavat salajälgimise tarkvara kasutatakse muus kontekstis;

| — | Iisraeli ja muude kolmandate riikide valitsuste roll Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara tarnimisel liikmesriikidele; |
| --- | --- |

—

Iisraeli ja muude kolmandate riikide valitsuste roll Pegasuse ja samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara tarnimisel liikmesriikidele;

| — | kas Pegasuse või samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamine liikmesriikide ametiasutuste poolt on toonud kaasa isikuandmete edastamise kolmandatele riikidele, eelkõige, kuid mitte ainult, ettevõttele NSO Group ja kolmandate riikide valitsustele; |
| --- | --- |

—

kas Pegasuse või samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamine liikmesriikide ametiasutuste poolt on toonud kaasa isikuandmete edastamise kolmandatele riikidele, eelkõige, kuid mitte ainult, ettevõttele NSO Group ja kolmandate riikide valitsustele;

| — | kas Pegasuse või samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamine, mis hõlmab otseselt või kaudselt ELiga seotud üksusi, aitas kaasa ebaseaduslikule nuhkimisele ajakirjanike, poliitikute, õiguskaitseametnike, diplomaatide, juristide, ettevõtjate, kodanikuühiskonna osalejate või muude osalejate järele kolmandates riikides ning kas see tõi kaasa inimõiguste rikkumisi või kuritarvitusi, mis tekitavad tõsist muret ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide tõttu, ning kas selline kasutamine oli vastuolus ELi lepingu artiklis 21 ja hartas sätestatud väärtustega, võttes nõuetekohaselt arvesse ka ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning muid rahvusvahelises inimõigustealases õiguses sätestatud õigusi; |
| --- | --- |

—

kas Pegasuse või samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamine, mis hõlmab otseselt või kaudselt ELiga seotud üksusi, aitas kaasa ebaseaduslikule nuhkimisele ajakirjanike, poliitikute, õiguskaitseametnike, diplomaatide, juristide, ettevõtjate, kodanikuühiskonna osalejate või muude osalejate järele kolmandates riikides ning kas see tõi kaasa inimõiguste rikkumisi või kuritarvitusi, mis tekitavad tõsist muret ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide tõttu, ning kas selline kasutamine oli vastuolus ELi lepingu artiklis 21 ja hartas sätestatud väärtustega, võttes nõuetekohaselt arvesse ka ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning muid rahvusvahelises inimõigustealases õiguses sätestatud õigusi;

| — | kas nõukogul oli piisavalt alust võtta ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames vastu piiravaid meetmeid või sanktsioone ühe või mitme kolmanda riigi suhtes, kui ELi lepingu V jaotise 2. peatüki kohaselt vastu võetud otsusega on ette nähtud majandus- või rahandussuhete katkestamine või piiramine kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 215 lõikega 1; |
| --- | --- |

—

kas nõukogul oli piisavalt alust võtta ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames vastu piiravaid meetmeid või sanktsioone ühe või mitme kolmanda riigi suhtes, kui ELi lepingu V jaotise 2. peatüki kohaselt vastu võetud otsusega on ette nähtud majandus- või rahandussuhete katkestamine või piiramine kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 215 lõikega 1;

| — | kas Pegasuse või samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamine kolmandate riikide poolt mõjutas liidu õigusega tagatud põhiõigusi ning kas nõukogul oli piisavalt alust kolmandate riikidega vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal ELi toimimise lepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud mis tahes rahvusvahelisi koostöölepinguid ümber hinnata; |
| --- | --- |

—

kas Pegasuse või samaväärse salajälgimiseks mõeldud nuhkvara kasutamine kolmandate riikide poolt mõjutas liidu õigusega tagatud põhiõigusi ning kas nõukogul oli piisavalt alust kolmandate riikidega vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal ELi toimimise lepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud mis tahes rahvusvahelisi koostöölepinguid ümber hinnata;

| — | esitada soovitusi, mida ta selles küsimuses vajalikuks peab; |
| --- | --- |

—

esitada soovitusi, mida ta selles küsimuses vajalikuks peab;

| — | anda soovitusi ELi institutsioonide, liikmesriikide ja töötajate kaitsmiseks sellise salajälgimiseks mõeldud nuhkvara eest; |
| --- | --- |

—

anda soovitusi ELi institutsioonide, liikmesriikide ja töötajate kaitsmiseks sellise salajälgimiseks mõeldud nuhkvara eest;

| 3. | otsustab, et uurimiskomisjon esitab oma lõpparuande 12 kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest; |
| --- | --- |

3.

otsustab, et uurimiskomisjon esitab oma lõpparuande 12 kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest;

| 4. | otsustab, et uurimiskomisjon peaks oma töös arvesse võtma kõiki tema ametiajal toimuvaid ja tema pädevusse kuuluvaid asjakohaseid arengusuundumusi; |
| --- | --- |

4.

otsustab, et uurimiskomisjon peaks oma töös arvesse võtma kõiki tema ametiajal toimuvaid ja tema pädevusse kuuluvaid asjakohaseid arengusuundumusi;

| 5. | rõhutab, et uurimiskomisjoni ning asjaomaste alaliste komisjonide ja allkomisjonide vahel hea koostöö ja teabevoo tagamiseks võiks uurimiskomisjoni esimees ja raportöör olla kaasatud alaliste komisjonide ja allkomisjonide asjaomastesse aruteludesse ning vastupidi, eelkõige uurimiskomisjoni kuulamiste puhul; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et uurimiskomisjoni ning asjaomaste alaliste komisjonide ja allkomisjonide vahel hea koostöö ja teabevoo tagamiseks võiks uurimiskomisjoni esimees ja raportöör olla kaasatud alaliste komisjonide ja allkomisjonide asjaomastesse aruteludesse ning vastupidi, eelkõige uurimiskomisjoni kuulamiste puhul;

| 6. | otsustab, et kõik uurimiskomisjoni koostatud soovitused tuleks edastada asjaomastele alalistele komisjonidele ja allkomisjonidele nende vastavates pädevusvaldkondades, mis on kindlaks määratud kodukorra VI lisas; |
| --- | --- |

6.

otsustab, et kõik uurimiskomisjoni koostatud soovitused tuleks edastada asjaomastele alalistele komisjonidele ja allkomisjonidele nende vastavates pädevusvaldkondades, mis on kindlaks määratud kodukorra VI lisas;

| 7. | otsustab, et uurimiskomisjoni kuulub 38 liiget; |
| --- | --- |

7.

otsustab, et uurimiskomisjoni kuulub 38 liiget;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks korraldada käesoleva otsuse avaldamine Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks korraldada käesoleva otsuse avaldamine Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

---

(1)  
  EÜT L 113, 19.5.1995, lk 1.

1

(2)  
  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

2

(3)  
  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 119, 4.5.2016, lk 89.

4

(5)  
  ELT L 129 I, 17.5.2019, lk 13.

5

(6)  
  ELT L 174 I, 18.5.2021, lk 1

6

(7)  
  ELT L 206, 11.6.2021, lk 1.

7

(8)  
  EÜT L 278, 8.10.1976, lk 5.

8

(9)  https://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

9

(10)  
  ELT C 378, 9.11.2017, lk 104.

10

---

| 25.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/76 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/76

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/481,

22. märts 2022,

Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus võetava seisukoha kohta seoses põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe läbivaatamist käsitleva otsuse vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit sõlmis nõukogu 22. detsembril 1994 otsusega 94/800/EÜ (1) Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu („WTO leping“), mis jõustus 1. jaanuaril 1995. |
| --- | --- |

(1)

Liit sõlmis nõukogu 22. detsembril 1994 otsusega 94/800/EÜ (1) Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu („WTO leping“), mis jõustus 1. jaanuaril 1995.

| (2) | Vastavalt WTO lepingu IV artikli lõikele 1 on WTO ministrite konverents volitatud tegema otsuseid kõigis mitmepoolsete kaubanduslepingutega hõlmatud küsimustes. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt WTO lepingu IV artikli lõikele 1 on WTO ministrite konverents volitatud tegema otsuseid kõigis mitmepoolsete kaubanduslepingutega hõlmatud küsimustes.

| (3) | Vastavalt WTO lepingu IV artikli lõikele 2 täidab ministrite konverentsi istungite vahelisel ajal ministrite konverentsi ülesandeid WTO peanõukogu. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt WTO lepingu IV artikli lõikele 2 täidab ministrite konverentsi istungite vahelisel ajal ministrite konverentsi ülesandeid WTO peanõukogu.

| (4) | Vastavalt WTO lepingu IX artikli lõikele 1 teevad WTO organid oma otsused tavaliselt konsensuse alusel. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt WTO lepingu IX artikli lõikele 1 teevad WTO organid oma otsused tavaliselt konsensuse alusel.

| (5) | Detsembris 2013 võeti WTO ministrite konverentsi üheksandal istungil vastu ministrite otsus põllumajanduslepingu artiklis 2 määratletud põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe kohta (WT/MIN (13)/39) („tariifikvootide käsituslepe“). Tariifikvootide käsitusleppega reguleeritakse põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamist. |
| --- | --- |

(5)

Detsembris 2013 võeti WTO ministrite konverentsi üheksandal istungil vastu ministrite otsus põllumajanduslepingu artiklis 2 määratletud põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe kohta (WT/MIN (13)/39) („tariifikvootide käsituslepe“). Tariifikvootide käsitusleppega reguleeritakse põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamist.

| (6) | Vastavalt tariifikvootide käsitusleppe 13. punktile peab tariifikvootide käsitusleppe toimimise läbivaatamine algama hiljemalt neli aastat pärast leppe vastuvõtmist, arvestades seniseid kogemusi selle kohaldamisel. Läbivaatamise eesmärk on jätkata tariifikvootide kasutamise protsessi täiustamist. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt tariifikvootide käsitusleppe 13. punktile peab tariifikvootide käsitusleppe toimimise läbivaatamine algama hiljemalt neli aastat pärast leppe vastuvõtmist, arvestades seniseid kogemusi selle kohaldamisel. Läbivaatamise eesmärk on jätkata tariifikvootide kasutamise protsessi täiustamist.

| (7) | Vastavalt tariifikvootide käsitusleppe 13. punktile alustas põllumajanduskomitee 2018. aastal nimetatud tariifikvootide käsitusleppe läbivaatamist. 2019. aasta detsembris esitati läbivaatamise tulemused WTO peanõukogu kohtumisel põllumajanduskomitee aruandena (31. oktoobri 2019. aasta dokument G/AG/29,). |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt tariifikvootide käsitusleppe 13. punktile alustas põllumajanduskomitee 2018. aastal nimetatud tariifikvootide käsitusleppe läbivaatamist. 2019. aasta detsembris esitati läbivaatamise tulemused WTO peanõukogu kohtumisel põllumajanduskomitee aruandena (31. oktoobri 2019. aasta dokument G/AG/29,).

| (8) | Põllumajanduskomisjoni esimees esitas 9. novembril 2021 oma aruande läbirääkimiste kohta ja otsuse eelnõu, mis on esitatud dokumendis G/AG/32. Samal ajal esitas põllumajanduskomisjon dokumendi G/AG/32 lisas esitatud otsuse eelnõu („otsuse eelnõu“) peanõukogule arutamiseks ja selle hilisemaks edastamiseks 12. ministrite konverentsile lõplikuks vastuvõtmiseks, märkides siiski, et mõned WTO liikmed peavad selles küsimuses endiselt nõu oma ametiasutustega. |
| --- | --- |

(8)

Põllumajanduskomisjoni esimees esitas 9. novembril 2021 oma aruande läbirääkimiste kohta ja otsuse eelnõu, mis on esitatud dokumendis G/AG/32. Samal ajal esitas põllumajanduskomisjon dokumendi G/AG/32 lisas esitatud otsuse eelnõu („otsuse eelnõu“) peanõukogule arutamiseks ja selle hilisemaks edastamiseks 12. ministrite konverentsile lõplikuks vastuvõtmiseks, märkides siiski, et mõned WTO liikmed peavad selles küsimuses endiselt nõu oma ametiasutustega.

| (9) | Võttes arvesse WTO 12. ministrite konverentsi edasilükkamist, leppis põllumajanduskomisjon kokku tähtaja erakorralises kolmekuulises pikendamises (nimelt kuni 31. märtsini 2022), et teha läbivaatamise kohta lõplik otsus. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse WTO 12. ministrite konverentsi edasilükkamist, leppis põllumajanduskomisjon kokku tähtaja erakorralises kolmekuulises pikendamises (nimelt kuni 31. märtsini 2022), et teha läbivaatamise kohta lõplik otsus.

| (10) | Peanõukogu erakorralisel istungil 15. detsembril 2021 leppisid WTO liikmed kokku tähtaja pikendamises kolme kuu võrra kuni 31. märtsini 2022. |
| --- | --- |

(10)

Peanõukogu erakorralisel istungil 15. detsembril 2021 leppisid WTO liikmed kokku tähtaja pikendamises kolme kuu võrra kuni 31. märtsini 2022.

| (11) | Eeldatakse, et WTO peanõukogul palutakse 31. märtsiks 2022 või ka hilisemaks kuupäevaks 2022. aastal, kui lepitakse kokku edasises pikendamises, kaaluda otsuse eelnõu vastuvõtmist, tehes vajadusel pärast läbirääkimisi mõned muudatused. |
| --- | --- |

(11)

Eeldatakse, et WTO peanõukogul palutakse 31. märtsiks 2022 või ka hilisemaks kuupäevaks 2022. aastal, kui lepitakse kokku edasises pikendamises, kaaluda otsuse eelnõu vastuvõtmist, tehes vajadusel pärast läbirääkimisi mõned muudatused.

| (12) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel WTO peanõukogus võetav seisukoht, kuna otsus, mis vastu võetakse, on liidu jaoks siduv. |
| --- | --- |

(12)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel WTO peanõukogus võetav seisukoht, kuna otsus, mis vastu võetakse, on liidu jaoks siduv.

| (13) | Otsuse eelnõus on soovitused tariifikvootide alakasutuse mehhanismi tulevaseks toimimiseks, mille alusel võidakse läbivaatamine lõpule viia, kui see on kõigile WTO liikmetele vastuvõetav. Otsuse eelnõu vastuvõtmine tähendaks, et tariifikvootide käsitusleppe sätted, millega USA ja arengumaad alakasutuse mehhanismi kohaldamisest vabastatakse, aeguksid, mis on selgelt liidu huvides. |
| --- | --- |

(13)

Otsuse eelnõus on soovitused tariifikvootide alakasutuse mehhanismi tulevaseks toimimiseks, mille alusel võidakse läbivaatamine lõpule viia, kui see on kõigile WTO liikmetele vastuvõetav. Otsuse eelnõu vastuvõtmine tähendaks, et tariifikvootide käsitusleppe sätted, millega USA ja arengumaad alakasutuse mehhanismi kohaldamisest vabastatakse, aeguksid, mis on selgelt liidu huvides.

| (14) | Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõike 1 kohaselt esindab liitu WTO peanõukogus komisjon, |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõike 1 kohaselt esindab liitu WTO peanõukogus komisjon,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogu mis tahes istungil, mis toimub 31. märtsiks 2022 või pärast seda, kui lepitakse kokku edasises pikendamises, võetav seisukoht on toetada konsensusel põhinevat tulemust, et võtta vastu otsus, millega lõpetatakse WTO ministrite konverentsi 7. detsembri 2013. aasta otsuse (põllumajanduslepingu artiklis 2 määratletud põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe kohta (WT/MIN(13)/39)) toimimise läbivaatamine, ning muudetakse nimetatud otsuse punktid 13–15 koos selle B lisaga mittetoimivaks, nagu on sätestatud otsuse eelnõus, mis on esitatud käesolevale otsusele lisatud dokumendi G/AG/32 lisas sisalduvas aruandes .

Artikkel 2

Väiksemaid muudatusi otsuse eelnõus, mis on esitatud dokumendi G/AG/32 lisas sisalduvas aruandes, võivad liidu esindajad WTO peanõukogus teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 22. märts 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BEAUNE

---

(1)  Nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsus 94/800/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1).

1

---

PÕLLUMAJANDUSKOMITEE

G/AG/32

11. november 2021

TARIIFIKVOOTIDE HALDAMIST KÄSITLEVA BALI OTSUSE TOIMIMISE LÄBIVAATAMINE

TARIIFIKVOOTIDE HALDAMIST KÄSITLEVA BALI OTSUSE TOIMIMISE LÄBIVAATAMINE

EESISTUJA ARUANNE PEANÕUKOGULE

| 1.1. | Ministrite konverentsi üheksandal istungil 2013. aasta detsembris Balil võtsid ministrid vastu otsuse põllumajanduslepingu artiklis 2 määratletud põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe kohta (WT/MIN (13)/39) (edaspidi „otsus“). Otsuses nõuti ka selle toimimise läbivaatamist hiljemalt 2017. aasta lõpus, et parandada tariifikvootide kasutamise määra. Otsuse punktides 13–14 on sõnaselgelt sätestatud, et otsuse A lisas sisalduva alakasutuse mehhanismi punkti 4 tulevane toimimine peaks olema läbivaatamise osa. |
| --- | --- |

1.1.

Ministrite konverentsi üheksandal istungil 2013. aasta detsembris Balil võtsid ministrid vastu otsuse põllumajanduslepingu artiklis 2 määratletud põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe kohta (WT/MIN (13)/39) (edaspidi „otsus“). Otsuses nõuti ka selle toimimise läbivaatamist hiljemalt 2017. aasta lõpus, et parandada tariifikvootide kasutamise määra. Otsuse punktides 13–14 on sõnaselgelt sätestatud, et otsuse A lisas sisalduva alakasutuse mehhanismi punkti 4 tulevane toimimine peaks olema läbivaatamise osa.

| 1.2. | Läbivaatamine lõppes, kui peanõukogu kiitis 9.–10. detsembrini 2019 toimunud istungil heaks dokumendi G/AG/29 2. lisas esitatud põllumajanduskomitee soovitused. 2017.–2019. aastani toimunud läbivaatamise käigus ei saavutatud aga sisulist kokkulepet alakasutuse mehhanismi punkti 4 tulevase toimimise küsimuses. Selle asemel leppisid liikmed G/AG/29 2. lisas esitatud heakskiidetud soovituste punkti 1 kohaselt kokku, et alakasutuse mehhanismi punkti 4 käsitleva otsuse tegemise ajakava lükatakse edasi kahe aasta võrra, st 2021. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

1.2.

Läbivaatamine lõppes, kui peanõukogu kiitis 9.–10. detsembrini 2019 toimunud istungil heaks dokumendi G/AG/29 2. lisas esitatud põllumajanduskomitee soovitused. 2017.–2019. aastani toimunud läbivaatamise käigus ei saavutatud aga sisulist kokkulepet alakasutuse mehhanismi punkti 4 tulevase toimimise küsimuses. Selle asemel leppisid liikmed G/AG/29 2. lisas esitatud heakskiidetud soovituste punkti 1 kohaselt kokku, et alakasutuse mehhanismi punkti 4 käsitleva otsuse tegemise ajakava lükatakse edasi kahe aasta võrra, st 2021. aasta lõpuni.

| 1.3. | Soovitustes viidatakse ka otsuse võimalikule fragmenteeritusele, kuna selles antakse teatavatele otsuse B lisas loetletud valitud liikmetele õigus peatada punkti 4 kohaldamine, kui liikmed ei jõua selle punkti tulevases toimimises kokkuleppele. Teatavate liikmete suhtes erandi tegemise vältimine, mis võib tekkida juhul, kui ettenähtud tähtajaks ei jõuta kokkuleppele punkti 4 edasise toimimise suhtes, oli mitme liikme jaoks oluline ajend leida põllumajanduskomisjonis pärast 2019. aastat selles küsimuses rahuldav lahendus. |
| --- | --- |

1.3.

Soovitustes viidatakse ka otsuse võimalikule fragmenteeritusele, kuna selles antakse teatavatele otsuse B lisas loetletud valitud liikmetele õigus peatada punkti 4 kohaldamine, kui liikmed ei jõua selle punkti tulevases toimimises kokkuleppele. Teatavate liikmete suhtes erandi tegemise vältimine, mis võib tekkida juhul, kui ettenähtud tähtajaks ei jõuta kokkuleppele punkti 4 edasise toimimise suhtes, oli mitme liikme jaoks oluline ajend leida põllumajanduskomisjonis pärast 2019. aastat selles küsimuses rahuldav lahendus.

| 1.4. | Nende arutelude käigus uurisid liikmed üksikasjalikult, kuidas praegune punkt 4 alakasutuse mehhanismi viimases etapis tegelikult toimiks. Märgiti, et alakasutuse mehhanismi viimases etapis nõutakse importivalt liikmelt kehtiva punkti 4 kohaselt kvoodi haldamise muutmist vastavaks saabumise järjekorras teenindamise põhimõttele või automaatsete ja tingimusteta litsentside süsteemile, mis võidakse valida koostöös asjaomas(t)e eksportiva(te) liikme(te)ga. Valitud haldusmeetodit kohaldatakse seejärel vähemalt kaks aastat, pärast mida ja tingimusel, et nende kahe aasta kohta on teatatud kvootide õigeaegse kasutamise määrast, tähistatakse küsimus märkega „lõpetatud“ ja kantakse vastavalt sekretariaadi peetavasse jälgimisregistrisse. |
| --- | --- |

1.4.

Nende arutelude käigus uurisid liikmed üksikasjalikult, kuidas praegune punkt 4 alakasutuse mehhanismi viimases etapis tegelikult toimiks. Märgiti, et alakasutuse mehhanismi viimases etapis nõutakse importivalt liikmelt kehtiva punkti 4 kohaselt kvoodi haldamise muutmist vastavaks saabumise järjekorras teenindamise põhimõttele või automaatsete ja tingimusteta litsentside süsteemile, mis võidakse valida koostöös asjaomas(t)e eksportiva(te) liikme(te)ga. Valitud haldusmeetodit kohaldatakse seejärel vähemalt kaks aastat, pärast mida ja tingimusel, et nende kahe aasta kohta on teatatud kvootide õigeaegse kasutamise määrast, tähistatakse küsimus märkega „lõpetatud“ ja kantakse vastavalt sekretariaadi peetavasse jälgimisregistrisse.

| 1.5. | Importivad arenguriikidest liikmed võivad praeguse punkti 4 viimase osa kohaselt valida alakasutuse mehhanismi viimases etapis alternatiivse tariifikvootide haldamise meetodi või kohaldada olemasolevat haldusmeetodit. Alternatiivse tariifikvootide haldamise meetodi valikust tuleks alakasutuse mehhanismi toimimise raames põllumajanduskomisjonile teatada. Valitud meetodit kohaldatakse vähemalt kaks aastat ja küsimus tähistatakse märkega „lõpetatud“, kui kasutusmäär on suurenenud kahe kolmandiku võrra alakasutuse mehhanismi punkti 3 alapunktis b osutatud aastasest suurenemisest. |
| --- | --- |

1.5.

Importivad arenguriikidest liikmed võivad praeguse punkti 4 viimase osa kohaselt valida alakasutuse mehhanismi viimases etapis alternatiivse tariifikvootide haldamise meetodi või kohaldada olemasolevat haldusmeetodit. Alternatiivse tariifikvootide haldamise meetodi valikust tuleks alakasutuse mehhanismi toimimise raames põllumajanduskomisjonile teatada. Valitud meetodit kohaldatakse vähemalt kaks aastat ja küsimus tähistatakse märkega „lõpetatud“, kui kasutusmäär on suurenenud kahe kolmandiku võrra alakasutuse mehhanismi punkti 3 alapunktis b osutatud aastasest suurenemisest.

| 1.6. | Nende arutelude käigus jõudsid liikmed paremale arusaamisele peamisest vaidlusküsimusest, mis on seotud alakasutuse mehhanismi punkti 4 tulevase toimimisega (importiv arenguriigist liige ei suuda saavutada kasutusmäära nõutavat suurenemist, kohaldades samal ajal praeguse tariifikvootide haldamise meetodit või alternatiivset haldusmeetodit). |
| --- | --- |

1.6.

Nende arutelude käigus jõudsid liikmed paremale arusaamisele peamisest vaidlusküsimusest, mis on seotud alakasutuse mehhanismi punkti 4 tulevase toimimisega (importiv arenguriigist liige ei suuda saavutada kasutusmäära nõutavat suurenemist, kohaldades samal ajal praeguse tariifikvootide haldamise meetodit või alternatiivset haldusmeetodit).

| 1.7. | Liikmete jõupingutused punkti 4 suhtes kokkuleppele jõudmiseks keskendusid peamiselt küsimusele, kuidas leida lähenemisviise importivate arenguriigist liikmete jaoks võimaliku lahtise küsimuse lahendamiseks, et tõstatatud alakasutamise küsimus lõpetada. |
| --- | --- |

1.7.

Liikmete jõupingutused punkti 4 suhtes kokkuleppele jõudmiseks keskendusid peamiselt küsimusele, kuidas leida lähenemisviise importivate arenguriigist liikmete jaoks võimaliku lahtise küsimuse lahendamiseks, et tõstatatud alakasutamise küsimus lõpetada.

| 1.8. | Laialdaselt toetati Costa Rica mitteametliku ettepaneku teksti kohast lähenemisviisi, mille järgi kohaldataks importiva arenguriigist liikme suhtes, kes ei vasta pärast kahe aasta möödumist alakasutuse mehhanismi viimases etapis standardsele nõutavale kasutusmäärale (st kaks kolmandikku alakasutuse mehhanismi punkti 3 alapunkti b kohasest iga-aastasest suurenemisest), kui ta on kohaldanud alternatiivset haldusmeetodit või olemasolevat haldusmeetodit, punkti 4 esimeses lauses sätestatud standardnõuet, kui huvitatud eksportivad liikmed seda taotlevad. Kui sellist taotlust ei esitata, tähistatakse küsimus märkega „lõpetatud“ pärast kahe aasta möödumist alakasutuse mehhanismi viimases etapis, isegi kui kasutusmäära nõutavat suurenemist ei ole saavutatud. Selle ettepaneku eesmärk on tagada, et mehhanismi viimases etapis olev küsimus lõppkokkuvõttes kas nn lõpetatakse või lahendatakse. |
| --- | --- |

1.8.

Laialdaselt toetati Costa Rica mitteametliku ettepaneku teksti kohast lähenemisviisi, mille järgi kohaldataks importiva arenguriigist liikme suhtes, kes ei vasta pärast kahe aasta möödumist alakasutuse mehhanismi viimases etapis standardsele nõutavale kasutusmäärale (st kaks kolmandikku alakasutuse mehhanismi punkti 3 alapunkti b kohasest iga-aastasest suurenemisest), kui ta on kohaldanud alternatiivset haldusmeetodit või olemasolevat haldusmeetodit, punkti 4 esimeses lauses sätestatud standardnõuet, kui huvitatud eksportivad liikmed seda taotlevad. Kui sellist taotlust ei esitata, tähistatakse küsimus märkega „lõpetatud“ pärast kahe aasta möödumist alakasutuse mehhanismi viimases etapis, isegi kui kasutusmäära nõutavat suurenemist ei ole saavutatud. Selle ettepaneku eesmärk on tagada, et mehhanismi viimases etapis olev küsimus lõppkokkuvõttes kas nn lõpetatakse või lahendatakse.

| 1.9. | Veel üks nende arutelude käigus hiljuti tõstatatud küsimus puudutab alakasutuse mehhanismist tulenevate kohustuste ja tariifikvootide haldamist käsitlevate erisätete vahelist seost kontsessioonide loendis. Liikmed tunnistasid üldiselt, et loendis sisalduvad kontsessioonid ja kohustused on esmatähtsad ning et otsuse ja alakasutuse mehhanismi roll on aidata kaasa loendis sisalduvate kohustuste tõhusale rakendamisele, mitte neid muuta. Siinkohal juhindusid liikmed eelkõige alakasutuse mehhanismi punktist 5, milles on sõnaselgelt ette nähtud loendilepingute (mis vastavalt GATT 1994 II artikli lõikele 7 hõlmavad liikmete kontsessioonide loendit) ja alakasutuse mehhanismi sätete hierarhia, sätestades, et „vastuolu korral on ülimuslikud loendilepingute sätted“. |
| --- | --- |

1.9.

Veel üks nende arutelude käigus hiljuti tõstatatud küsimus puudutab alakasutuse mehhanismist tulenevate kohustuste ja tariifikvootide haldamist käsitlevate erisätete vahelist seost kontsessioonide loendis. Liikmed tunnistasid üldiselt, et loendis sisalduvad kontsessioonid ja kohustused on esmatähtsad ning et otsuse ja alakasutuse mehhanismi roll on aidata kaasa loendis sisalduvate kohustuste tõhusale rakendamisele, mitte neid muuta. Siinkohal juhindusid liikmed eelkõige alakasutuse mehhanismi punktist 5, milles on sõnaselgelt ette nähtud loendilepingute (mis vastavalt GATT 1994 II artikli lõikele 7 hõlmavad liikmete kontsessioonide loendit) ja alakasutuse mehhanismi sätete hierarhia, sätestades, et „vastuolu korral on ülimuslikud loendilepingute sätted“.

| 1.10. | Arutelude põhjal sisaldab alakasutuse mehhanismi punkti 4 tulevast toimimist käsitleva otsuse eelnõu (nagu on esitatud käesoleva aruande lisas) järgmisi elemente.






  i. | Alakasutuse mehhanismi praeguse punkti 4 jagamine kaheks alapunktiks, mis muudaks selgemaks kavandatud alapunktis 4a sätestatud nn standardnõude ning kavandatud alapunkti 4b kohase eri- ja diferentseeritud kohtlemise käsitluse. |
| --- | --- | --- |

1.10.

Arutelude põhjal sisaldab alakasutuse mehhanismi punkti 4 tulevast toimimist käsitleva otsuse eelnõu (nagu on esitatud käesoleva aruande lisas) järgmisi elemente.

i.

Alakasutuse mehhanismi praeguse punkti 4 jagamine kaheks alapunktiks, mis muudaks selgemaks kavandatud alapunktis 4a sätestatud nn standardnõude ning kavandatud alapunkti 4b kohase eri- ja diferentseeritud kohtlemise käsitluse.

| ii. | Praeguses punktis 4 esitatud eri- ja diferentseeritud kohtlemise käsitlust korratakse kavandatud alapunktis 4b muudatusteta. |
| --- | --- |

ii.

Praeguses punktis 4 esitatud eri- ja diferentseeritud kohtlemise käsitlust korratakse kavandatud alapunktis 4b muudatusteta.

| iii. | Et lahendada kestev olukord, kus importiv arenguriigist liige ei vasta kahe aasta pärast standardsele nõutavale kasutusmäärale, olles seejuures kohaldanud kas olemasolevat tariifikvootide haldamise meetodit või alternatiivset haldusmeetodit, tehakse otsuse eelnõus ettepanek lisada alapunkti 4b viimasesse osasse täiendav võimalus, et see küsimus nn lõpetada. See nõuaks asjaomaselt importivalt arenguriigist liikmelt praeguse punkti 4 esimeses osas sätestatud standardnõude täitmist. |
| --- | --- |

iii.

Et lahendada kestev olukord, kus importiv arenguriigist liige ei vasta kahe aasta pärast standardsele nõutavale kasutusmäärale, olles seejuures kohaldanud kas olemasolevat tariifikvootide haldamise meetodit või alternatiivset haldusmeetodit, tehakse otsuse eelnõus ettepanek lisada alapunkti 4b viimasesse osasse täiendav võimalus, et see küsimus nn lõpetada. See nõuaks asjaomaselt importivalt arenguriigist liikmelt praeguse punkti 4 esimeses osas sätestatud standardnõude täitmist.

| iv. | Tehakse ettepanek lisada uus joonealune märkus 6, et käsitleda võimalikke probleeme, mida mõned liikmed väljendasid seoses alakasutuse mehhanismist tulenevate kohustuste ja importivate liikmete kontsessioonide loendis sisalduvate kohustuste vahelise seosega. Alakasutuse mehhanismi lõikes 5 on juba selgitatud alakasutuse mehhanismist tulenevate kohustuste ning liikmetele loendilepingutest tulenevate õiguste ja kohustuste vahelist seost; |
| --- | --- |

iv.

Tehakse ettepanek lisada uus joonealune märkus 6, et käsitleda võimalikke probleeme, mida mõned liikmed väljendasid seoses alakasutuse mehhanismist tulenevate kohustuste ja importivate liikmete kontsessioonide loendis sisalduvate kohustuste vahelise seosega. Alakasutuse mehhanismi lõikes 5 on juba selgitatud alakasutuse mehhanismist tulenevate kohustuste ning liikmetele loendilepingutest tulenevate õiguste ja kohustuste vahelist seost;

| v. | Kuna kokkulepe alakasutuse mehhanismi punkti 4 tulevase toimimise kohta viiks ka otsuse punktide 13–15 kohase Bali tariifikvoodi otsuse toimimise läbivaatamise lõpuleviimiseni, tehakse otsuse eelnõus ettepanek, et need kolm punkti koos otsuse B lisaga muudetaks mittetoimivaks. |
| --- | --- |

v.

Kuna kokkulepe alakasutuse mehhanismi punkti 4 tulevase toimimise kohta viiks ka otsuse punktide 13–15 kohase Bali tariifikvoodi otsuse toimimise läbivaatamise lõpuleviimiseni, tehakse otsuse eelnõus ettepanek, et need kolm punkti koos otsuse B lisaga muudetaks mittetoimivaks.

| 1.11. | Otsuse punktis 14 nõutakse, et peanõukogu soovitustes alakasutuse mehhanismi lõike 4 kohta nähakse ette eri- ja diferentseeritud kohtlemine. Sellega seoses säilitatakse otsuse eelnõus, mis sisaldab soovitusi punkti 4 tulevaseks toimimiseks, praegune säte eri- ja diferentseeritud kohtlemise kohta kavandatud alapunktis 4b, kuna selles märgitakse, et importiv arenguriigist liige võib alakasutuse mehhanismi viimases etapis kohaldada olemasolevat tariifikvootide haldamise meetodit või alternatiivset haldusmeetodit ning lahendada olukorra, märkides ära kasutusmäära vajaliku suurenemise. Seda võimalust, mis on ette nähtud otsuse praeguses punktis 4, ei muudeta. Kui importival arenguriigist liikmel ei õnnestu neil asjaoludel järgmise kahe aasta jooksul nõutavat kasutusmäära suurendada, nähakse kavandatavas otsuses ette, et asjaomaselt liikmelt võidakse nõuda praeguse punkti 4 esimeses osas sätestatud standardnõude kohaldamist (st saabumise järjekorras teenindamise põhimõte või automaatne litsentside süsteem). Tuleb märkida, et selle sätte kohaldamise nõue ei ole automaatne ka pärast neid kahte aastat. Kavandatud kohustust kohaldataks üksnes asjaomas(t)e eksportiva(te) liikme(te) taotluse alusel. Kui sellist taotlust ei esitata, tähistatakse alakasutuse küsimus märkega „lõpetatud“, vaatamata sellele, et importiv arenguriigist liige ei vasta standardsele nõutavale kasutusmäärale. |
| --- | --- |

1.11.

Otsuse punktis 14 nõutakse, et peanõukogu soovitustes alakasutuse mehhanismi lõike 4 kohta nähakse ette eri- ja diferentseeritud kohtlemine. Sellega seoses säilitatakse otsuse eelnõus, mis sisaldab soovitusi punkti 4 tulevaseks toimimiseks, praegune säte eri- ja diferentseeritud kohtlemise kohta kavandatud alapunktis 4b, kuna selles märgitakse, et importiv arenguriigist liige võib alakasutuse mehhanismi viimases etapis kohaldada olemasolevat tariifikvootide haldamise meetodit või alternatiivset haldusmeetodit ning lahendada olukorra, märkides ära kasutusmäära vajaliku suurenemise. Seda võimalust, mis on ette nähtud otsuse praeguses punktis 4, ei muudeta. Kui importival arenguriigist liikmel ei õnnestu neil asjaoludel järgmise kahe aasta jooksul nõutavat kasutusmäära suurendada, nähakse kavandatavas otsuses ette, et asjaomaselt liikmelt võidakse nõuda praeguse punkti 4 esimeses osas sätestatud standardnõude kohaldamist (st saabumise järjekorras teenindamise põhimõte või automaatne litsentside süsteem). Tuleb märkida, et selle sätte kohaldamise nõue ei ole automaatne ka pärast neid kahte aastat. Kavandatud kohustust kohaldataks üksnes asjaomas(t)e eksportiva(te) liikme(te) taotluse alusel. Kui sellist taotlust ei esitata, tähistatakse alakasutuse küsimus märkega „lõpetatud“, vaatamata sellele, et importiv arenguriigist liige ei vasta standardsele nõutavale kasutusmäärale.

| 1.12. | Põllumajanduskomisjon kutsus 9. novembril 2021 uuesti kokku 99. korralise koosoleku, et käsitleda peatatud päevakorrapunkti 2 D alapunkti i tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsuse rakendamise kohta. Kõnealusel koosolekul leppis komitee kokku, et käesoleva aruande lisas esitatud otsuse (1)
  eelnõu edastatakse peanõukogule arutamiseks ja seejärel esitamiseks 12. ministrite konverentsile otsuse tegemiseks. |
| --- | --- |

1.12.

Põllumajanduskomisjon kutsus 9. novembril 2021 uuesti kokku 99. korralise koosoleku, et käsitleda peatatud päevakorrapunkti 2 D alapunkti i tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsuse rakendamise kohta. Kõnealusel koosolekul leppis komitee kokku, et käesoleva aruande lisas esitatud otsuse (1)
  eelnõu edastatakse peanõukogule arutamiseks ja seejärel esitamiseks 12. ministrite konverentsile otsuse tegemiseks.

Kõnealusel koosolekul leppis komitee kokku, et käesoleva aruande lisas esitatud otsuse

1

eelnõu edastatakse peanõukogule arutamiseks ja seejärel esitamiseks 12. ministrite konverentsile otsuse tegemiseks.

---

(1)  Mõned liikmed märkisid, et neil on vaja lisaaega oma ametiasutustega konsulteerimiseks.

1

---

LISA

Ministrite konverents,

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu (edaspidi „WTO leping“) IX artikli lõiget 1,

võttes teadmiseks ministrite 7. detsembri 2013. aasta otsuse põllumajanduslepingu artiklis 2 määratletud põllumajandustoodete tariifikvoote käsitlevate sätete käsitusleppe kohta (WT/MIN(13)/39-WT/L/914) (11. detsember 2013) (edaspidi „tariifikvootide haldamist käsitlev Bali otsus“);

tuletades meelde soovitusi tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsuse toimimise läbivaatamise kohta, mis on esitatud dokumendi G/AG/29 2. lisas ja mille peanõukogu kiitis heaks oma 9.–10. detsembri 2019. aasta istungil;

tunnistades, et eespool nimetatud soovituste punktis 1 on tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsuse A lisa punkti 4 tulevase toimimise kohta otsuse tegemise tähtajaks ette nähtud 31. detsember 2021;

otsustab, et:

| 1. | Tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsuse A lisa punkti 4 muudetakse järgmiselt:






  4.a. | Importiv liige tagab seejärel viivitamata takistamatu juurdepääsu, kasutades üht järgmistest tariifikvootide haldamise meetoditest (2), (3): ainult saabumise järjekorras teenindamise põhimõte (piiril) või nõudmisel põhinev automaatne, tingimusteta litsentsisüsteem tariifikvoodi raames. Otsustades, millist neist kahest võimalusest rakendada, konsulteerib importiv liige huvitatud eksportivate liikmetega. Importiv liige kohaldab valitud meetodit vähemalt kaks aastat, pärast mida – tingimusel, et kahe aasta kohta on esitatud õigeaegsed teated – märgitakse see sekretariaadi jälgimisregistrisse ja probleem tähistatakse märkega „lõpetatud“. |
| --- | --- | --- |

1.

Tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsuse A lisa punkti 4 muudetakse järgmiselt:

4.a.

| 4.b. | Arenguriigist liikmed võivad valida alternatiivse tariifikvootide haldamise meetodi või kohaldada olemasolevat haldusmeetodit. Alternatiivse tariifikvootide haldamise meetodi valikust teatatakse põllumajanduskomiteele selle mehhanismi sätete kohaselt. Importiv liige kohaldab valitud meetodit vähemalt kaks aastat, pärast mida – tingimusel, et kasutusmäär on suurenenud kahe kolmandiku võrra punkti 3 alapunktis b osutatud aastasest suurenemisest – märgitakse see sekretariaadi jälgimisregistrisse ja probleem tähistatakse märkega „lõpetatud“. Huvitatud liikme taotlusel kohaldatakse punkti 4 alapunkti a sätteid, kui kahe aasta möödudes ei ole kasutusmäär suurenenud kahe kolmandiku võrra punkti 3 alapunktis b osutatud aastasest suurenemisest. Kui taotlust ei esitata, tähistatakse probleem märkega „lõpetatud“. |
| --- | --- |

4.b.

| 2. | Seega muudetakse tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsuse punktid 13–15 koos B lisaga mittetoimivaks. |
| --- | --- |

2.

Seega muudetakse tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsuse punktid 13–15 koos B lisaga mittetoimivaks.

---

(2)  Importiva liikme võetud meetmed ja parandusmeetmed ei tohi muuta ega takistada selle liikme õigusi, kellele on eraldatud vastav tariifikvoot seoses riigipõhise eraldisega

(3)  Vastuolu korral on vastuolu ulatuses ülimuslikud importiva liikme kontsessioonide loendis täpsustatud tariifikvootidel põhinevat impordikorda käsitlevad erisätted.

---

| 25.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/82 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/82

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/482,

16. märts 2022,

taotluse kohta registreerida Euroopa kodanikualgatus „Euroopa karusnahast priiks“ kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/788

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 1530 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/788 Euroopa kodanikualgatuse kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõikeid 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 25. jaanuaril 2022 esitati komisjonile taotlus registreerida Euroopa kodanikualgatus nimega „Euroopa karusnahast priiks“. |
| --- | --- |

(1)

25. jaanuaril 2022 esitati komisjonile taotlus registreerida Euroopa kodanikualgatus nimega „Euroopa karusnahast priiks“.

| (2) | Algatuse lisas on korraldajad sõnastanud algatuse eesmärgid, milleks on „saavutada kogu ELi hõlmav keeld: a) pidada ja surmata loomi ainult või peamiselt karusnahatootmise eesmärgil; b) lasta ELi turule kasvandustest pärit karusnahka ja sellist nahka sisaldavaid tooteid“. |
| --- | --- |

(2)

Algatuse lisas on korraldajad sõnastanud algatuse eesmärgid, milleks on „saavutada kogu ELi hõlmav keeld: a) pidada ja surmata loomi ainult või peamiselt karusnahatootmise eesmärgil; b) lasta ELi turule kasvandustest pärit karusnahka ja sellist nahka sisaldavaid tooteid“.

| (3) | Lisas ja täiendavas dokumendis on esitatud täiendavad üksikasjad algatuse sisu, eesmärkide ja tausta kohta, loetledes ja kirjeldades karusloomakasvatuse lõpetamise põhjuseid. Korraldajad väidavad, et karusloomakasvatus on oma olemuselt julm, kuna valdav osa selle tootmiseks peetavatest loomadest on ikkagi sisuliselt metsikud ning selge enamik liidu kodanikke soovib, et karusloomakasvatus keelataks. Karusloomakasvatus on risk loomade ja inimeste tervisele ning loomulikule elurikkusele. Korraldajad viitavad mitme liikmesriigi algatustele karusnahatootmise lõpetamiseks riiklikul tasandil. Samal ajal põhjustavad need erinevused liidu siseturul moonutusi, mis õigustab nende arvates ELi toimimise lepingu artikli 114 kohast kogu ELi hõlmavat täielikku keeldu. Samuti väidavad nad, et kasvandustest pärit karusnahkade ja neid sisaldavate toodete turustamist ei tohiks liidus lubada. |
| --- | --- |

(3)

Lisas ja täiendavas dokumendis on esitatud täiendavad üksikasjad algatuse sisu, eesmärkide ja tausta kohta, loetledes ja kirjeldades karusloomakasvatuse lõpetamise põhjuseid. Korraldajad väidavad, et karusloomakasvatus on oma olemuselt julm, kuna valdav osa selle tootmiseks peetavatest loomadest on ikkagi sisuliselt metsikud ning selge enamik liidu kodanikke soovib, et karusloomakasvatus keelataks. Karusloomakasvatus on risk loomade ja inimeste tervisele ning loomulikule elurikkusele. Korraldajad viitavad mitme liikmesriigi algatustele karusnahatootmise lõpetamiseks riiklikul tasandil. Samal ajal põhjustavad need erinevused liidu siseturul moonutusi, mis õigustab nende arvates ELi toimimise lepingu artikli 114 kohast kogu ELi hõlmavat täielikku keeldu. Samuti väidavad nad, et kasvandustest pärit karusnahkade ja neid sisaldavate toodete turustamist ei tohiks liidus lubada.

| (4) | Mis puutub algatuse eesmärki kehtestada kogu ELi hõlmav karusloomakasvatuse ja karusnaha turustamise keeld, siis juhul kui see aitab kaasa siseturu paremale toimimisele, on komisjonil volitused esitada õigusaktide ettepanekuid vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 114. Mis aga puutub eesmärki kehtestada kogu ELi hõlmav karusloomakasvatuse keeld, võidakse aluslepingute rakendamiseks vastu võtta liidu õigusakt sätete kohta, mis on vajalikud ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2. |
| --- | --- |

(4)

Mis puutub algatuse eesmärki kehtestada kogu ELi hõlmav karusloomakasvatuse ja karusnaha turustamise keeld, siis juhul kui see aitab kaasa siseturu paremale toimimisele, on komisjonil volitused esitada õigusaktide ettepanekuid vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 114. Mis aga puutub eesmärki kehtestada kogu ELi hõlmav karusloomakasvatuse keeld, võidakse aluslepingute rakendamiseks vastu võtta liidu õigusakt sätete kohta, mis on vajalikud ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2.

| (5) | Neil põhjustel ei jää algatuse ükski osa ilmselgelt väljapoole komisjoni pädevust esitada aluslepingute rakendamiseks liidu õigusaktide ettepanekuid. |
| --- | --- |

(5)

Neil põhjustel ei jää algatuse ükski osa ilmselgelt väljapoole komisjoni pädevust esitada aluslepingute rakendamiseks liidu õigusaktide ettepanekuid.

| (6) | See järeldus ei piira hinnangut sellele, kas käesoleval juhul on täidetud konkreetsed faktilised ja sisulised tingimused, sh järgitud proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtet ja põhiõigusi, et komisjon saaks selles küsimuses edasi tegutseda. |
| --- | --- |

(6)

See järeldus ei piira hinnangut sellele, kas käesoleval juhul on täidetud konkreetsed faktilised ja sisulised tingimused, sh järgitud proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtet ja põhiõigusi, et komisjon saaks selles küsimuses edasi tegutseda.

| (7) | Korraldusrühm on esitanud tõendid selle kohta, et ta vastab määruse (EL) 2019/788 artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele, ning on artikli 5 lõike 3 esimese lõigu kohaselt nimetanud kontaktisikud. |
| --- | --- |

(7)

Korraldusrühm on esitanud tõendid selle kohta, et ta vastab määruse (EL) 2019/788 artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele, ning on artikli 5 lõike 3 esimese lõigu kohaselt nimetanud kontaktisikud.

| (8) | Kavandatav algatus ei ole ilmselgelt ebaõiglane, põhjendamatu, pahatahtlik ega vastuolus Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud liidu väärtuste ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigustega. |
| --- | --- |

(8)

Kavandatav algatus ei ole ilmselgelt ebaõiglane, põhjendamatu, pahatahtlik ega vastuolus Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud liidu väärtuste ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigustega.

| (9) | Seepärast tuleks algatus „Euroopa karusnahast priiks“ registreerida. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks algatus „Euroopa karusnahast priiks“ registreerida.

| (10) | Järeldus, et määruse (EL) 2019/788 artikli 6 lõike 3 kohased registreerimistingimused on täidetud, ei tähenda, et komisjon oleks kontrollinud taotluses esitatud fakte, vaid faktide õigsuse eest vastutab algatuse korraldusrühm. Algatuse sisu väljendab üksnes korraldusrühma seisukohti ning seda ei saa mingil juhul käsitada komisjoni seisukohana, |
| --- | --- |

(10)

Järeldus, et määruse (EL) 2019/788 artikli 6 lõike 3 kohased registreerimistingimused on täidetud, ei tähenda, et komisjon oleks kontrollinud taotluses esitatud fakte, vaid faktide õigsuse eest vastutab algatuse korraldusrühm. Algatuse sisu väljendab üksnes korraldusrühma seisukohti ning seda ei saa mingil juhul käsitada komisjoni seisukohana,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa kodanikualgatus „Euroopa karusnahast priiks“ registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud kodanikualgatuse „Euroopa karusnahast priiks“ korraldajate rühmale, keda esindavad kontaktisikutena Elise FLEURY ja Agnese MARCON.

Brüssel, 16. märts 2022

Komisjoni nimel

Asepresident

Věra JOUROVÁ

---

(1)  
  ELT L 130, 17.5.2019, lk 55.

1

---

| 25.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/84 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/84

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/483,

21. märts 2022,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2021/1073, millega kehtestatakse ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistiku (mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/953) kasutuselevõtu tehnilised spetsifikatsioonid ja normid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud ELi digitaalne COVID-tõend, mis tõendab, et isik on COVID-19 vastu vaktsineeritud, tal on olemas negatiivne testitulemus või ta on nakkuse läbi põdenud, hõlbustamaks tõendi omajal vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud ELi digitaalne COVID-tõend, mis tõendab, et isik on COVID-19 vastu vaktsineeritud, tal on olemas negatiivne testitulemus või ta on nakkuse läbi põdenud, hõlbustamaks tõendi omajal vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) on ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu määruse (EL) 2021/953 kohaldamisalasse, kuid kes seaduslikult viibivad või elavad nende territooriumil ja kellel on kooskõlas liidu õigusega õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) on ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu määruse (EL) 2021/953 kohaldamisalasse, kuid kes seaduslikult viibivad või elavad nende territooriumil ja kellel on kooskõlas liidu õigusega õigus reisida teistesse liikmesriikidesse.

| (3) | Nõukogu soovituses (EL) 2022/290, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta, (3) on sätestatud, et kolmandate riikide kodanikel, kes soovivad teha mittehädavajaliku reisi kolmandast riigist liitu, peaks olema kehtiv vaktsineerimis- või läbipõdemistõend, nagu ELi digitaalne COVID-tõend, või kolmanda riigi välja antud COVID-19 tõend, mis on hõlmatud (EL) 2021/953 artikli 8 lõike 2 alusel vastu võetud rakendusaktiga. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu soovituses (EL) 2022/290, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta, (3) on sätestatud, et kolmandate riikide kodanikel, kes soovivad teha mittehädavajaliku reisi kolmandast riigist liitu, peaks olema kehtiv vaktsineerimis- või läbipõdemistõend, nagu ELi digitaalne COVID-tõend, või kolmanda riigi välja antud COVID-19 tõend, mis on hõlmatud (EL) 2021/953 artikli 8 lõike 2 alusel vastu võetud rakendusaktiga.

| (4) | Selleks et ELi digitaalne COVID-tõend toimiks kõikjal liidus, võttis komisjon vastu rakendusotsuse (EL) 2021/1073, (4) millega kehtestatakse tehnilised spetsifikatsioonid ja normid, mis käsitlevad ELi digitaalsete COVID-tõendite andmetega täitmist, turvalist välja andmist ja kontrolli, isikuandmete kaitse tagamist, tõendi kordumatu tunnuse ühtse struktuuri kehtestamist ning kehtiva, turvalise ja koostalitlusvõimelise vöötkoodi väljastamist. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et ELi digitaalne COVID-tõend toimiks kõikjal liidus, võttis komisjon vastu rakendusotsuse (EL) 2021/1073, (4) millega kehtestatakse tehnilised spetsifikatsioonid ja normid, mis käsitlevad ELi digitaalsete COVID-tõendite andmetega täitmist, turvalist välja andmist ja kontrolli, isikuandmete kaitse tagamist, tõendi kordumatu tunnuse ühtse struktuuri kehtestamist ning kehtiva, turvalise ja koostalitlusvõimelise vöötkoodi väljastamist.

| (5) | Kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 4 peavad komisjon ja liikmesriigid looma ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistiku ning haldama seda. Usaldusraamistik toetab tühistatud tõendite kordumatuid tunnuseid sisaldavate tühistatud tõendite loendite vastastikust vahetamist. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 4 peavad komisjon ja liikmesriigid looma ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistiku ning haldama seda. Usaldusraamistik toetab tühistatud tõendite kordumatuid tunnuseid sisaldavate tühistatud tõendite loendite vastastikust vahetamist.

| (6) | 1. juulil 2021 rakendati tööle ELi digitaalse COVID-tõendi lüüs (edaspidi „lüüs“), mis on usaldusraamistiku keskne osa ning võimaldab ELi digitaalsete COVID-tõendite kontrollimiseks kasutatavaid avalikke võtmeid liikmesriikide vahel turvaliselt ja usaldusväärselt vahetada. |
| --- | --- |

(6)

1. juulil 2021 rakendati tööle ELi digitaalse COVID-tõendi lüüs (edaspidi „lüüs“), mis on usaldusraamistiku keskne osa ning võimaldab ELi digitaalsete COVID-tõendite kontrollimiseks kasutatavaid avalikke võtmeid liikmesriikide vahel turvaliselt ja usaldusväärselt vahetada.

| (7) | Kuna ELi digitaalsed COVID-tõendid on edukalt ja laialdaselt kasutusele võetud, proovivad petturid leida viise võltsitud tõendite välja andmiseks. Need võltsitud tõendid tuleb tühistada. Peale selle on võimalik, et liikmesriigid tühistavad teatavad ELi digitaalsed COVID-tõendid riiklikul tasandil meditsiinilistel või rahvatervisega seotud põhjustel, näiteks kui manustatud vaktsiinide partii on hiljem osutunud defektseks. |
| --- | --- |

(7)

Kuna ELi digitaalsed COVID-tõendid on edukalt ja laialdaselt kasutusele võetud, proovivad petturid leida viise võltsitud tõendite välja andmiseks. Need võltsitud tõendid tuleb tühistada. Peale selle on võimalik, et liikmesriigid tühistavad teatavad ELi digitaalsed COVID-tõendid riiklikul tasandil meditsiinilistel või rahvatervisega seotud põhjustel, näiteks kui manustatud vaktsiinide partii on hiljem osutunud defektseks.

| (8) | Kuigi ELi digitaalse COVID-tõendi süsteem suudab võltsitud tõendid kohe avastada, ei ole teistes liikmesriikides võimalik avastada võltsitud dokumentide või loata juurdepääsu alusel või pettuse eesmärgil ebaseaduslikult välja antud autentseid tõendeid, välja arvatud juhul, kui liikmesriigid vahetavad omavahel riiklikul tasandil koostatud tühistatud tõendite loendeid. Sama kehtib selliste tõendite puhul, mis on tühistatud meditsiinilistel ja rahvatervisega seotud põhjustel. See, et liikmesriikide kontrollirakendused ei suuda avastada teiste liikmesriikide poolt tühistatud tõendeid, ohustab rahvatervist ning vähendab kodanike kindlustunnet ja usaldust ELi digitaalse COVID-tõendi süsteemi vastu. |
| --- | --- |

(8)

Kuigi ELi digitaalse COVID-tõendi süsteem suudab võltsitud tõendid kohe avastada, ei ole teistes liikmesriikides võimalik avastada võltsitud dokumentide või loata juurdepääsu alusel või pettuse eesmärgil ebaseaduslikult välja antud autentseid tõendeid, välja arvatud juhul, kui liikmesriigid vahetavad omavahel riiklikul tasandil koostatud tühistatud tõendite loendeid. Sama kehtib selliste tõendite puhul, mis on tühistatud meditsiinilistel ja rahvatervisega seotud põhjustel. See, et liikmesriikide kontrollirakendused ei suuda avastada teiste liikmesriikide poolt tühistatud tõendeid, ohustab rahvatervist ning vähendab kodanike kindlustunnet ja usaldust ELi digitaalse COVID-tõendi süsteemi vastu.

| (9) | Nagu on märgitud määruse (EL) 2021/953 põhjenduses 19, peaks meditsiinilistel ja rahvatervisega seotud põhjustel ning pettuse teel välja antud või saadud tõendite korral liikmesriikidel olema võimalik kõnealuse määruse kohaldamise piiratud juhtudel koostada tühistatud tõendite loendid ja neid teiste liikmesriikidega vahetada, eelkõige seoses tõenditega, mis on välja antud ekslikult, pettuse teel või pärast defektseks tunnistatud COVID-19 vaktsiini partii manustamise peatamist. Liikmesriikidel ei tohiks olla võimalik tühistada teiste liikmesriikide välja antud tõendeid. Vahetatavad tühistatud tõendite loendid ei tohiks sisaldada muid isikuandmeid peale tõendite kordumatute tunnuste. Eelkõige ei tohiks need sisaldada tõendi tühistamise põhjust. |
| --- | --- |

(9)

Nagu on märgitud määruse (EL) 2021/953 põhjenduses 19, peaks meditsiinilistel ja rahvatervisega seotud põhjustel ning pettuse teel välja antud või saadud tõendite korral liikmesriikidel olema võimalik kõnealuse määruse kohaldamise piiratud juhtudel koostada tühistatud tõendite loendid ja neid teiste liikmesriikidega vahetada, eelkõige seoses tõenditega, mis on välja antud ekslikult, pettuse teel või pärast defektseks tunnistatud COVID-19 vaktsiini partii manustamise peatamist. Liikmesriikidel ei tohiks olla võimalik tühistada teiste liikmesriikide välja antud tõendeid. Vahetatavad tühistatud tõendite loendid ei tohiks sisaldada muid isikuandmeid peale tõendite kordumatute tunnuste. Eelkõige ei tohiks need sisaldada tõendi tühistamise põhjust.

| (10) | Lisaks üldise teabe edastamisele tõendite võimaliku tühistamise ja selle võimalike põhjuste kohta peaks vastutav väljaandev asutus viivitamata teatama tühistatud tõendite omajatele nende tõendite tühistamisest ja tühistamise põhjustest. Kuid teatavatel juhtudel ning eelkõige paberil välja antud ELi digitaalsete COVID-tõendite puhul võib olla võimatu teha kindlaks tõendi omajat ja teda teavitada või see võib nõuda ebaproportsionaalseid jõupingutusi. Liikmesriigid ei tohiks koguda täiendavaid isikuandmeid, mida ei ole vaja väljaandmismenetluseks, üksnes selleks, et nad saaksid tõendi omajaid nende tõendite tühistamisest teavitada. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks üldise teabe edastamisele tõendite võimaliku tühistamise ja selle võimalike põhjuste kohta peaks vastutav väljaandev asutus viivitamata teatama tühistatud tõendite omajatele nende tõendite tühistamisest ja tühistamise põhjustest. Kuid teatavatel juhtudel ning eelkõige paberil välja antud ELi digitaalsete COVID-tõendite puhul võib olla võimatu teha kindlaks tõendi omajat ja teda teavitada või see võib nõuda ebaproportsionaalseid jõupingutusi. Liikmesriigid ei tohiks koguda täiendavaid isikuandmeid, mida ei ole vaja väljaandmismenetluseks, üksnes selleks, et nad saaksid tõendi omajaid nende tõendite tühistamisest teavitada.

| (11) | Seega on vaja tõhustada ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikku, toetades tühistatud tõendite loendite kahepoolset vahetamist liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(11)

Seega on vaja tõhustada ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikku, toetades tühistatud tõendite loendite kahepoolset vahetamist liikmesriikide vahel.

| (12) | Käesolev otsus ei hõlma tõendite ajutist peatamist selliste riigisisese kasutuse juhtude korral, mis jäävad väljapoole ELi digitaalse COVID-tõendi määruse kohaldamisala, näiteks seetõttu, et vaktsineerimistõendi omaja on SARS-CoV-2 suhtes andnud positiivse testi. See ei piira tõendite kehtivust käsitlevate talitlusreeglite kontrollimiseks juba kasutusel olevate menetluste kohaldamist. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev otsus ei hõlma tõendite ajutist peatamist selliste riigisisese kasutuse juhtude korral, mis jäävad väljapoole ELi digitaalse COVID-tõendi määruse kohaldamisala, näiteks seetõttu, et vaktsineerimistõendi omaja on SARS-CoV-2 suhtes andnud positiivse testi. See ei piira tõendite kehtivust käsitlevate talitlusreeglite kontrollimiseks juba kasutusel olevate menetluste kohaldamist.

| (13) | Kuigi on olemas mitmeid tehnilisi arhitektuure, mida saab tühistusloendite vahetamiseks kasutada, on nende vahetamine lüüsi kaudu kõige sobivam, sest see hoiab andmevahetust juba loodud usaldusraamistiku piires ning vähendab nii hästi võimalike tõrgete arvu kui ka liikmesriikidevahelise teabevahetuse määra võrreldes alternatiivse vastastikusel põhineva süsteemiga. |
| --- | --- |

(13)

Kuigi on olemas mitmeid tehnilisi arhitektuure, mida saab tühistusloendite vahetamiseks kasutada, on nende vahetamine lüüsi kaudu kõige sobivam, sest see hoiab andmevahetust juba loodud usaldusraamistiku piires ning vähendab nii hästi võimalike tõrgete arvu kui ka liikmesriikidevahelise teabevahetuse määra võrreldes alternatiivse vastastikusel põhineva süsteemiga.

| (14) | Sellest tulenevalt tuleks ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi täiustada, et toetada tühistatud ELi digitaalsete COVID-tõendite turvalist vahetamist, tagamaks nende turvaline kontrollimine lüüsi kaudu. Sellega seoses tuleks lüüsis töödeldavate isikuandmete kaitseks rakendada asjakohaseid turvameetmeid. Kõrgetasemelise kaitse tagamiseks peaksid liikmesriigid pseudonüümima tõendi atribuudid tühistusloenditesse lisatava ühesuunalise räsi abil. Seega tuleks kordumatut tunnust lüüsi raames tehtavate töötlemistoimingute puhul käsitada pseudonüümitud andmetena. |
| --- | --- |

(14)

Sellest tulenevalt tuleks ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi täiustada, et toetada tühistatud ELi digitaalsete COVID-tõendite turvalist vahetamist, tagamaks nende turvaline kontrollimine lüüsi kaudu. Sellega seoses tuleks lüüsis töödeldavate isikuandmete kaitseks rakendada asjakohaseid turvameetmeid. Kõrgetasemelise kaitse tagamiseks peaksid liikmesriigid pseudonüümima tõendi atribuudid tühistusloenditesse lisatava ühesuunalise räsi abil. Seega tuleks kordumatut tunnust lüüsi raames tehtavate töötlemistoimingute puhul käsitada pseudonüümitud andmetena.

| (15) | Lisaks tuleks kehtestada sätted liikmesriikide ja komisjoni rolli kohta tühistatud tõendite loendite vahetamisel. |
| --- | --- |

(15)

Lisaks tuleks kehtestada sätted liikmesriikide ja komisjoni rolli kohta tühistatud tõendite loendite vahetamisel.

| (16) | Tõendi omajate isikuandmete töötlemine, mis toimub liikmesriikide või liikmesriikide muude avalik-õiguslike organisatsioonide või ametiasutuste vastutusel, peaks toimuma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (5). Komisjoni vastutusel toimuv isikuandmete töötlemine, mille eesmärk on hallata ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi ja tagada selle turvalisus, peaks toimuma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (6). |
| --- | --- |

(16)

Tõendi omajate isikuandmete töötlemine, mis toimub liikmesriikide või liikmesriikide muude avalik-õiguslike organisatsioonide või ametiasutuste vastutusel, peaks toimuma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (5). Komisjoni vastutusel toimuv isikuandmete töötlemine, mille eesmärk on hallata ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi ja tagada selle turvalisus, peaks toimuma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (6).

| (17) | Liikmesriigid, keda esindavad määratud riiklikud asutused või ametiasutused, määravad koos kindlaks ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi kaudu toimuva isikuandmete töötlemise eesmärgi ja vahendid ning on seega kaasvastutavad töötlejad. Määruse (EL) 2016/679 artiklis 26 on sätestatud isikuandmete töötlemise eest kaasvastutavate töötlejate kohustus määrata läbipaistval viisil kindlaks igaühe vastutusvaldkonnad kõnealuse määruse kohaste kohustuste täitmisel. Samuti on ette nähtud võimalus, et need ülesanded võib kindlaks määrata vastutava töötleja suhtes kohaldatavas liidu või liikmesriigi õiguses. Artiklis 26 kirjeldatud kord tuleks lisada käesoleva otsuse III lisasse. |
| --- | --- |

(17)

Liikmesriigid, keda esindavad määratud riiklikud asutused või ametiasutused, määravad koos kindlaks ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi kaudu toimuva isikuandmete töötlemise eesmärgi ja vahendid ning on seega kaasvastutavad töötlejad. Määruse (EL) 2016/679 artiklis 26 on sätestatud isikuandmete töötlemise eest kaasvastutavate töötlejate kohustus määrata läbipaistval viisil kindlaks igaühe vastutusvaldkonnad kõnealuse määruse kohaste kohustuste täitmisel. Samuti on ette nähtud võimalus, et need ülesanded võib kindlaks määrata vastutava töötleja suhtes kohaldatavas liidu või liikmesriigi õiguses. Artiklis 26 kirjeldatud kord tuleks lisada käesoleva otsuse III lisasse.

| (18) | Määrusega (EL) 2021/953 on komisjonile antud ülesanne toetada tühistusloendite vahetamist. Kõige sobivam viis selle ülesande täitmiseks on koondada esitatud tühistatud tõendite loendeid liikmesriikide nimel. Seepärast tuleks komisjonile anda volitatud töötleja roll, et ta toetaks ja hõlbustaks kõnealust vahetamist, vahetades tühistusloendeid ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi kaudu liikmesriikide nimel. |
| --- | --- |

(18)

Määrusega (EL) 2021/953 on komisjonile antud ülesanne toetada tühistusloendite vahetamist. Kõige sobivam viis selle ülesande täitmiseks on koondada esitatud tühistatud tõendite loendeid liikmesriikide nimel. Seepärast tuleks komisjonile anda volitatud töötleja roll, et ta toetaks ja hõlbustaks kõnealust vahetamist, vahetades tühistusloendeid ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi kaudu liikmesriikide nimel.

| (19) | Komisjon kui ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi tehniliste ja korralduslike lahenduste pakkuja töötleb lüüsis tühistusloendites olevaid isikuandmeid liikmesriikide nimel, kes on kaasvastutavad töötlejad. Seega tegutseb ta nende volitatud töötlejana. Määruse (EL) 2016/679 artiklis 28 ja määruse (EL) 2018/1725 artiklis 29 on sätestatud, et volitatud töötleja peab andmeid töötlema volitatud ja vastutavat töötlejat omavahel siduva lepingu või liidu või liikmesriigi õiguse kohase siduva õigusakti alusel, milles täpsustatakse töötlemist. Seega on vaja kehtestada eeskirjad, millega reguleeritakse andmete töötlemist komisjoni kui volitatud töötleja poolt. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon kui ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi tehniliste ja korralduslike lahenduste pakkuja töötleb lüüsis tühistusloendites olevaid isikuandmeid liikmesriikide nimel, kes on kaasvastutavad töötlejad. Seega tegutseb ta nende volitatud töötlejana. Määruse (EL) 2016/679 artiklis 28 ja määruse (EL) 2018/1725 artiklis 29 on sätestatud, et volitatud töötleja peab andmeid töötlema volitatud ja vastutavat töötlejat omavahel siduva lepingu või liidu või liikmesriigi õiguse kohase siduva õigusakti alusel, milles täpsustatakse töötlemist. Seega on vaja kehtestada eeskirjad, millega reguleeritakse andmete töötlemist komisjoni kui volitatud töötleja poolt.

| (20) | Komisjoni toetav ülesanne ei hõlma määruse (EL) 2021/953 põhjenduses 52 osutatud keskse andmebaasi loomist. Selle keelu eesmärk on vältida kõigi välja antud ELi digitaalsete COVID-tõendite keskhoidla loomist ning see ei keela liikmesriikidel vahetada tühistusloendeid, mis on sõnaselgelt ette nähtud määruse (EL) 2021/953 artikli 4 lõikes 2. |
| --- | --- |

(20)

Komisjoni toetav ülesanne ei hõlma määruse (EL) 2021/953 põhjenduses 52 osutatud keskse andmebaasi loomist. Selle keelu eesmärk on vältida kõigi välja antud ELi digitaalsete COVID-tõendite keskhoidla loomist ning see ei keela liikmesriikidel vahetada tühistusloendeid, mis on sõnaselgelt ette nähtud määruse (EL) 2021/953 artikli 4 lõikes 2.

| (21) | Isikuandmete töötlemisel ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi kaudu peab komisjon järgima komisjoni otsust (EL, Euratom) 2017/46 (7). |
| --- | --- |

(21)

Isikuandmete töötlemisel ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi kaudu peab komisjon järgima komisjoni otsust (EL, Euratom) 2017/46 (7).

| (22) | Määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõike 10 kohaselt võib komisjon võtta vastu rakendusakte, millega kinnitatakse, et sellise kolmanda riigi välja antud COVID-19 tõendid, kellega liit ja selle liikmesriigid on sõlminud isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe, mis võimaldab kokkuleppeosalistel vaba liikumist rahvatervise kaitse eesmärgil mittediskrimineerival viisil piirata ja mis ei sisalda liidu õigusaktide inkorporeerimise mehhanismi, on samaväärsed kooskõlas käesoleva määrusega välja antud tõenditega. Selle alusel võttis komisjon 8. juulil 2021 vastu rakendusotsuse (EL) 2021/1126, (8) millega määratakse kindlaks Šveitsi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus. |
| --- | --- |

(22)

Määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõike 10 kohaselt võib komisjon võtta vastu rakendusakte, millega kinnitatakse, et sellise kolmanda riigi välja antud COVID-19 tõendid, kellega liit ja selle liikmesriigid on sõlminud isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe, mis võimaldab kokkuleppeosalistel vaba liikumist rahvatervise kaitse eesmärgil mittediskrimineerival viisil piirata ja mis ei sisalda liidu õigusaktide inkorporeerimise mehhanismi, on samaväärsed kooskõlas käesoleva määrusega välja antud tõenditega. Selle alusel võttis komisjon 8. juulil 2021 vastu rakendusotsuse (EL) 2021/1126, (8) millega määratakse kindlaks Šveitsi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus.

| (23) | Määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõike 2 kohaselt võib komisjon vastu võtta rakendusakte, millega kinnitatakse, et COVID-19 tõendeid, mille kolmas riik on välja andnud kooskõlas standardite ja tehnoloogiliste süsteemidega, mis on võimelised koostalitluseks ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga ning võimaldavad tõendi ehtsust, kehtivust ja terviklust kontrollida ning mis sisaldavad kõnealuse määruse lisas esitatud andmeid, tuleb käsitada samaväärsetena ELi digitaalsete COVID-tõenditega, et hõlbustada tõendi omajatele liidus vaba liikumise õiguse kasutamist. Nagu on märgitud määruse (EL) 2021/953 põhjenduses 28, puudutab kõnealuse määruse artikli 8 lõige 2 liidu kodanikele ja nende pereliikmetele kolmanda riigi poolt välja antud tõendite aktsepteerimist. Komisjon on juba vastu võtnud mitu sellist rakendusakti. |
| --- | --- |

(23)

Määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõike 2 kohaselt võib komisjon vastu võtta rakendusakte, millega kinnitatakse, et COVID-19 tõendeid, mille kolmas riik on välja andnud kooskõlas standardite ja tehnoloogiliste süsteemidega, mis on võimelised koostalitluseks ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga ning võimaldavad tõendi ehtsust, kehtivust ja terviklust kontrollida ning mis sisaldavad kõnealuse määruse lisas esitatud andmeid, tuleb käsitada samaväärsetena ELi digitaalsete COVID-tõenditega, et hõlbustada tõendi omajatele liidus vaba liikumise õiguse kasutamist. Nagu on märgitud määruse (EL) 2021/953 põhjenduses 28, puudutab kõnealuse määruse artikli 8 lõige 2 liidu kodanikele ja nende pereliikmetele kolmanda riigi poolt välja antud tõendite aktsepteerimist. Komisjon on juba vastu võtnud mitu sellist rakendusakti.

| (24) | Selleks et vältida lünki kõnealuste rakendusaktidega hõlmatud tühistatud tõendite avastamises, peaks kolmandatel riikidel, kelle COVID-19 tõendeid peetakse määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõike 10 ja artikli 8 lõike 2 kohaselt samaväärseks, olema samuti võimalik esitada ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsile asjakohased tühistatud tõendite loendid. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et vältida lünki kõnealuste rakendusaktidega hõlmatud tühistatud tõendite avastamises, peaks kolmandatel riikidel, kelle COVID-19 tõendeid peetakse määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõike 10 ja artikli 8 lõike 2 kohaselt samaväärseks, olema samuti võimalik esitada ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsile asjakohased tühistatud tõendite loendid.

| (25) | Mõned kolmandate riikide kodanikud, kellel on tühistatud COVID-19 tõendid, mille on välja andnud kolmas riik, kelle COVID-19 tõendeid peetakse määruse (EL) 2021/953 kohaselt samaväärseks, võivad jääda kõnealuse määruse või määruse (EL) 2021/954 kohaldamisalast välja hetkel, mil asjaomane kolmas riik loob nende tõendeid sisaldava tühistusloendi. Siiski ei saa ajal, mil asjaomane kolmas riik loob tühistatud tõendite loendi, teada, kas kõik tühistatud tõendite omajad kuuluvad ühe või teise nimetatud määruse kohaldamisalasse. Seega ei ole võimalik välistada isikuid, kes ei kuulu kummagi määruse kohaldamisalasse hetkel, mil koostatakse nende riikide tühistatud tõendite loendid, ning kui seda proovitaks teha, oleks tagajärg see, et liikmesriigid ei suuda tuvastada tühistatud tõendeid, mis on esmakordselt liitu reisivatel kolmandate riikide kodanikel. Liikmesriigid kontrolliksid siiski ka nende kolmandate riikide kodanike tühistatud tõendeid, kui nende omajad reisivad liitu, ja hiljem siis, kui nad reisivad liidu piires. Kolmandad riigid, kelle tõendeid peetakse määruse (EL) 2021/953 kohaselt samaväärseks, ei ole kaasatud lüüsi haldamisse ega kvalifitseeru seega kaasvastutavateks töötlejateks. |
| --- | --- |

(25)

Mõned kolmandate riikide kodanikud, kellel on tühistatud COVID-19 tõendid, mille on välja andnud kolmas riik, kelle COVID-19 tõendeid peetakse määruse (EL) 2021/953 kohaselt samaväärseks, võivad jääda kõnealuse määruse või määruse (EL) 2021/954 kohaldamisalast välja hetkel, mil asjaomane kolmas riik loob nende tõendeid sisaldava tühistusloendi. Siiski ei saa ajal, mil asjaomane kolmas riik loob tühistatud tõendite loendi, teada, kas kõik tühistatud tõendite omajad kuuluvad ühe või teise nimetatud määruse kohaldamisalasse. Seega ei ole võimalik välistada isikuid, kes ei kuulu kummagi määruse kohaldamisalasse hetkel, mil koostatakse nende riikide tühistatud tõendite loendid, ning kui seda proovitaks teha, oleks tagajärg see, et liikmesriigid ei suuda tuvastada tühistatud tõendeid, mis on esmakordselt liitu reisivatel kolmandate riikide kodanikel. Liikmesriigid kontrolliksid siiski ka nende kolmandate riikide kodanike tühistatud tõendeid, kui nende omajad reisivad liitu, ja hiljem siis, kui nad reisivad liidu piires. Kolmandad riigid, kelle tõendeid peetakse määruse (EL) 2021/953 kohaselt samaväärseks, ei ole kaasatud lüüsi haldamisse ega kvalifitseeru seega kaasvastutavateks töötlejateks.

| (26) | Lisaks on ELi digitaalse COVID-tõendi süsteem osutunud ainsaks rahvusvahelisel tasandil laialdaselt toimivaks COVID-19 tõendite süsteemiks. Sellest tulenevalt on ELi digitaalne COVID-tõend kogu maailmas üha olulisemaks muutunud ja aidanud tegeleda pandeemiaga rahvusvahelisel tasandil, hõlbustades ohutut rahvusvahelist reisimist ja ülemaailmset taastumist. Määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõike 2 kohaste täiendavate rakendusaktide vastuvõtmise käigus tekivad uued vajadused seoses ELi digitaalse COVID-tõendi andmetega täitmisega. Rakendusotsuses (EL) 2021/1073 sätestatud eeskirjade kohaselt on perekonnanimi tõendi tehnilises sisus kohustuslik väli. Seda nõuet on vaja muuta, et edendada kaasamist ja teiste süsteemidega koostalitlemise võimet, kuna mõnes kolmandas riigis on isikuid, kellel puudub perekonnanimi. Kui tõendi omaja nime ei saa jagada kahte ossa, tuleks nimi kanda ELi digitaalses COVID-tõendis olevale ühele väljale (perekonna- või eesnimi), nagu tehakse omaja reisi- või isikut tõendava dokumendi puhul. See muudatus viiks tõendi tehnilise sisu paremini kooskõlla Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni avaldatud masinloetavate reisidokumentide suhtes praegu kehtivate spetsifikatsioonidega. |
| --- | --- |

(26)

Lisaks on ELi digitaalse COVID-tõendi süsteem osutunud ainsaks rahvusvahelisel tasandil laialdaselt toimivaks COVID-19 tõendite süsteemiks. Sellest tulenevalt on ELi digitaalne COVID-tõend kogu maailmas üha olulisemaks muutunud ja aidanud tegeleda pandeemiaga rahvusvahelisel tasandil, hõlbustades ohutut rahvusvahelist reisimist ja ülemaailmset taastumist. Määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõike 2 kohaste täiendavate rakendusaktide vastuvõtmise käigus tekivad uued vajadused seoses ELi digitaalse COVID-tõendi andmetega täitmisega. Rakendusotsuses (EL) 2021/1073 sätestatud eeskirjade kohaselt on perekonnanimi tõendi tehnilises sisus kohustuslik väli. Seda nõuet on vaja muuta, et edendada kaasamist ja teiste süsteemidega koostalitlemise võimet, kuna mõnes kolmandas riigis on isikuid, kellel puudub perekonnanimi. Kui tõendi omaja nime ei saa jagada kahte ossa, tuleks nimi kanda ELi digitaalses COVID-tõendis olevale ühele väljale (perekonna- või eesnimi), nagu tehakse omaja reisi- või isikut tõendava dokumendi puhul. See muudatus viiks tõendi tehnilise sisu paremini kooskõlla Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni avaldatud masinloetavate reisidokumentide suhtes praegu kehtivate spetsifikatsioonidega.

| (27) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2021/1073 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(27)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2021/1073 vastavalt muuta.

| (28) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikega 1 ning ta esitas arvamuse 11. märtsil 2022. |
| --- | --- |

(28)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikega 1 ning ta esitas arvamuse 11. märtsil 2022.

| (29) | Selleks et anda liikmesriikidele ja komisjonile piisavalt aega selliste muudatuste rakendamiseks, mis on vajalikud tühistatud tõendite loendite vahetamiseks ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi kaudu, tuleks käesolevat otsust hakata kohaldama neli nädalat pärast selle jõustumist. |
| --- | --- |

(29)

Selleks et anda liikmesriikidele ja komisjonile piisavalt aega selliste muudatuste rakendamiseks, mis on vajalikud tühistatud tõendite loendite vahetamiseks ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi kaudu, tuleks käesolevat otsust hakata kohaldama neli nädalat pärast selle jõustumist.

| (30) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikli 14 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(30)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikli 14 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust (EL) 2021/1073 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmised artiklid 5a, 5b ja 5c:

  „Artikkel 5a
  Tühistatud tõendite loendite vahetamine

  1.   ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistik võimaldab ELi digitaalse COVID-tõendi keskse lüüsi (edaspidi „lüüs“) kaudu vahetada tühistatud tõendite loendeid kooskõlas I lisas esitatud tehnilise spetsifikatsiooniga.


  2.   Kui liikmesriigid tühistavad ELi digitaalseid COVID-tõendeid, võivad nad lüüsile esitada tühistatud tõendite loendeid.


  3.   Kui liikmesriigid esitavad tühistatud tõendite loendeid, peavad väljaandvad asutused tühistatud tõendite loendi alles hoidma.


  4.   Kui lüüsi kaudu vahetatakse isikuandmeid, piirdub töötlemine sellega, mida on vaja tühistamisteabe vahetamise toetamiseks. Kõnealuseid isikuandmeid kasutatakse üksnes selleks, et kontrollida määruse (EL) 2021/953 kohaldamisalasse kuuluvate ELi digitaalsete COVID-tõendite tühistamise staatust.


  5.   Lüüsile esitatav teave sisaldab järgmisi andmeid kooskõlas I lisas esitatud tehnilise spetsifikatsiooniga:






  a) | tühistatud tõendite pseudonüümitud kordumatud tunnused, |
| --- | --- | --- |

1)

Lisatakse järgmised artiklid 5a, 5b ja 5c:

„Artikkel 5a

Tühistatud tõendite loendite vahetamine

1.   ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistik võimaldab ELi digitaalse COVID-tõendi keskse lüüsi (edaspidi „lüüs“) kaudu vahetada tühistatud tõendite loendeid kooskõlas I lisas esitatud tehnilise spetsifikatsiooniga.

2.   Kui liikmesriigid tühistavad ELi digitaalseid COVID-tõendeid, võivad nad lüüsile esitada tühistatud tõendite loendeid.

3.   Kui liikmesriigid esitavad tühistatud tõendite loendeid, peavad väljaandvad asutused tühistatud tõendite loendi alles hoidma.

4.   Kui lüüsi kaudu vahetatakse isikuandmeid, piirdub töötlemine sellega, mida on vaja tühistamisteabe vahetamise toetamiseks. Kõnealuseid isikuandmeid kasutatakse üksnes selleks, et kontrollida määruse (EL) 2021/953 kohaldamisalasse kuuluvate ELi digitaalsete COVID-tõendite tühistamise staatust.

5.   Lüüsile esitatav teave sisaldab järgmisi andmeid kooskõlas I lisas esitatud tehnilise spetsifikatsiooniga:

a)

tühistatud tõendite pseudonüümitud kordumatud tunnused,

| b) | esitatud tühistatud tõendite loendi aegumiskuupäev. |
| --- | --- |

b)

esitatud tühistatud tõendite loendi aegumiskuupäev.

6.   Kui väljaandev asutus tühistab määruse (EL) 2021/953 või määruse (EL) 2021/954 kohaselt välja antud ELi digitaalseid COVID-tõendeid ja kavatseb lüüsi kaudu asjakohast teavet vahetada, edastab ta lõikes 5 osutatud teabe lüüsile tühistatud tõendite loenditena turvalises vormingus vastavalt I lisas esitatud tehnilisele spetsifikatsioonile.

7.   Väljaandvad asutused pakuvad võimaluse korral välja lahenduse selleks, et teatada tühistatud tõendite omajatele nende tõendite tühistamisest ja tühistamise põhjustest tühistamise ajal.

8.   Lüüs kogub saadud tühistatud tõendite loendid kokku. See peab pakkuma vahendid loendite levitamiseks liikmesriikidele. Lüüs kustutab loendid automaatselt vastavalt iga taotluse esitanud asutuse poolt iga loendi kohta teatatud kehtivusaja lõppkuupäevale.

9.   Liikmesriikide määratud riiklikud asutused või ametiasutused, kes töötlevad lüüsis isikuandmeid, on kõnealuste andmete kaasvastutavad töötlejad. Kaasvastutavate töötlejate vastavad kohustused jaotatakse vastavalt VI lisale.

10.   Komisjon on lüüsis töödeldavate isikuandmete volitatud töötleja. Komisjon, toimides liikmesriikide nimel volitatud töötlejana, tagab lüüsis isikuandmete edastamise ja majutamise turvalisuse ning täidab volitatud töötleja kohustusi, mis on sätestatud VII lisas.

11.   Komisjon ja kaasvastutavad töötlejad kontrollivad ja hindavad korrapäraselt lüüsis isikuandmete töötlemise turvalisuse tagamiseks vajalike tehniliste ja korralduslike meetmete tulemuslikkust.

Artikkel 5b

Tühistatud tõendite loendite esitamine kolmandate riikide poolt

Kolmandad riigid, kes annavad välja COVID-19 tõendeid, mis on hõlmatud kas määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõike 10 või artikli 8 lõike 2 alusel vastu võetud komisjoni rakendusaktiga, võivad esitada kõnealuse rakendusaktiga hõlmatud tühistatud COVID-19 tõendite loendeid, mida komisjon töötleb kaasvastutavate töötlejate nimel artiklis 5a osutatud lüüsis kooskõlas I lisas sätestatud tehnilise spetsifikatsiooniga.

Artikkel 5c

Keskses ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsis toimuva isikuandmete töötlemise haldamine

1.   Kaasvastutavate töötlejate otsustusprotsessi juhib määruse (EL) 2021/953 artiklis 14 osutatud komitee raames loodud töörühm.

2.   Liikmesriikide määratud riiklikud asutused või ametiasutused, kes töötlevad lüüsis isikuandmeid kaasvastutavate töötlejatena, määravad sellesse rühma oma esindajad.“

| 2) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale. |
| --- | --- |

2)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale.

| 3) | V lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse II lisale. |
| --- | --- |

3)

V lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse II lisale.

| 4) | Käesoleva otsuse III lisa tekst lisatakse VI lisana. |
| --- | --- |

4)

Käesoleva otsuse III lisa tekst lisatakse VI lisana.

| 5) | Käesoleva otsuse IV lisa tekst lisatakse VII lisana. |
| --- | --- |

5)

Käesoleva otsuse IV lisa tekst lisatakse VII lisana.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda hakatakse kohaldama nelja nädala möödudes selle jõustumisest.

Brüssel, 21. märts 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 211, 15.6.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/954, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik seoses kolmandate riikide kodanikega, kes seaduslikult viibivad või elavad COVID-19 pandeemia ajal liikmesriikide territooriumil (ELT L 211, 15.6.2021, lk 24).

2

(3)  Nõukogu 22. veebruari 2022. aasta soovitus (EL) 2022/290, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (ELT L 43, 24.2.2022, lk 79).

3

(4)  Komisjoni 28. juuni 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/1073, millega kehtestatakse ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistiku (mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/953) kasutuselevõtu tehnilised spetsifikatsioonid ja normid (ELT L 230, 30.6.2021, lk 32).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

6

(7)  Komisjon avaldab lisateavet kõigi Euroopa Komisjoni infosüsteemide suhtes kohaldatavate turvastandardite kohta aadressil https://ec.europa.eu/info/publications/security-standards-applying-all-european-commission-information-systems_en.

7

(8)  Komisjoni 8. juuli 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/1126, millega määratakse kindlaks Šveitsi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (ELT L 243, 9.7.2021, lk 49).

8

---

I LISA

Rakendusotsuse (EL) 2021/1073 I lisale lisatakse punkt 9:

„9.   TÜHISTAMISLAHENDUS

9.1.   DCCde tühistusloendi esitamine

Lüüsi kaudu tagatakse otspunktid ja funktsioonistik tühistusloendite säilitamiseks ja haldamiseks.

Image 1

9.2.   Usaldusmudel

Kõik ühendused luuakse, kasutades standardset DCCG usaldusmudelit ning NBTLS ja NBUP sertifikaate (vt sertifikaatide haldust käsitlev osa). Tervikluse tagamiseks kasutatakse teabe pakkimisel ja üleslaadimisel CMSi kohaseid sõnumeid.

9.3.   Paki ülesehitus

9.3.1.   Pakk

Iga tühistusloend sisaldab üht või mitut kannet ning see pakitakse sellisteks pakkideks, mis sisaldavad räside komplekti ja nende metaandmeid. Pakk on muudetamatu ja sellega kehtestatakse aegumiskuupäev, mis määrab ära selle, millal võib paki kustutada. Kõigi paki üksuste aegumiskuupäev peab olema täpselt sama, mis tähendab, et pakid tuleb rühmitada aegumiskuupäeva ja DSCde allkirjastamise järgi. Igasse pakki kuulub kõige enam 1 000 kannet. Kui tühistusloend koosneb rohkemast kui 1 000 kandest, luuakse mitu pakki. Üks kanne võib esineda kõige enam ühes pakis. Pakk pakitakse CMSi kohaseks struktuuriks ja allkirjastatakse üleslaadiva riigi NBup sertifikaadiga.

9.3.2.   Pakkide register

Paki loomisel määrab lüüs sellele kordumatu ID ja see kantakse automaatselt registrisse. Pakkide register on järjestatud muutmiskuupäeva järgi kronoloogiliselt (vanemast uuemani).

9.3.3.   Lüüsi käitumine

Lüüs töötleb tühistuspakke neid mitte mingil moel muutmata: see ei saa pakkide andmeid uuendada või kustutada ega neisse andmeid lisada. Pakid edastatakse kõigile vastavat luba omavatele riikidele (vt peatükk 9.6).

Lüüs jälgib aktiivselt pakkide aegumiskuupäeva ja eemaldab aegunud pakid. Pärast paki kustutamist tagastab lüüs kustutatud paki URLile vastuse „HTTP 410 Gone“. Seega kuvatakse paki staatuseks pakkide registris „kustutatud“.

9.4.   Räsi liigid

Tühistusloend sisaldab räsisid, mis tähistavad tühistamise eri liike/atribuute. Nimetatud liigid või atribuudid on ära märgitud tühistusloendi valmenduses. Praegu on olemas järgmised liigid:

| Liik | Atribuut | Räsiarvutus |
| --- | --- | --- |
| SIGNATURE | DCC allkiri | DCC allkirja SHA256 |
| UCI | UCI (tõendi kordumatu tunnus) | UCI SHA256 |
| COUNTRYCODEUCI | Väljaandva riigi kood + tõendi kordumatu tunnus | Väljaandva riigi kood + tõendi kordumatu tunnuse SHA256 |

Liik

Atribuut

Räsiarvutus

SIGNATURE

DCC allkiri

DCC allkirja SHA256

UCI

UCI (tõendi kordumatu tunnus)

UCI SHA256

COUNTRYCODEUCI

Väljaandva riigi kood + tõendi kordumatu tunnus

Väljaandva riigi kood + tõendi kordumatu tunnuse SHA256

Pakkidesse lisatakse Base64 stringidena kodeeritud räsidest ainult esimesed 128 bitti, mida kasutatakse tühistatud DCC identifitseerimiseks
   (1).

9.4.1.   Räsi liik SHA256 (DCC allkiri)

Sellisel juhul arvutatakse räsi CWTst pärineva COSE_SIGN1 allkirja baitide põhjal. RSA kohaste allkirjade puhul kasutatakse sisendina kogu allkirja. EC-DSA allkirjaga sertifikaatide puhul kasutatakse sisendina väärtust r:

SHA256(r)

[nõutav kõigi uute rakenduste puhul]

9.4.2.   Räsi liik SHA256(UCI)

Sellisel juhul arvutatakse räsi UTF-8 vormingus kodeeritud UCI stringi põhjal ja konverteeritakse baidimassiiviks.

[taunitav, (2) kuid toetatakse tagasiühilduvuse eesmärgil].

9.4.3.   Räsi liik SHA256 (Issuing CountryCode+UCI)

Sellisel juhul UTF-8 vormingus kodeeritud riigikoodi ja UTF-8 vormingus UCI konkatenatsioon. Seejärel konverteeritakse see baidimassiiviks ja kasutatakse räsifunktsiooni sisendina.

[taunitav2, kuid toetatakse tagasiühilduvuse eesmärgil].

9.5.   API struktuur

9.5.1.   Tühistamiskandeid valmendav API

9.5.1.1.   Eesmärk

API esitab tühistusloendi kandeid pakkidena (sh pakkide registri).

9.5.1.2.   Otspunktid

9.5.1.2.1.   Pakkide loetelu allalaadimise otspunkt (Batch List Download Endpoint)

Otspunktid on üles ehitatud lihtsa skeemi kohaselt, tagastades pakkide loetelu väikese ümbrisega, mis sisaldab metaandmeid. Pakid reastatakse kuupäeva järgi kronoloogiliselt (vanemast uuemani):

/revocation-list

Verb: GET

Content-Type: application/json

Response: JSON Array

| | { | ‘more’:true|false, |
| --- | --- | --- |

{

‘more’:true|false,

| | ‘batches’: | [{ | ‘batchId’: ‘{uuid}’, |
| --- | --- | --- | --- |

‘batches’:

[{

‘batchId’: ‘{uuid}’,

| | ‘country’: ‘XY’, |
| --- | --- |

‘country’: ‘XY’,

| | ‘date’: ‘
  2021-11-01T00:00:00Z’ |
| --- | --- |

‘date’: ‘
  2021-11-01T00:00:00Z’

| | ‘deleted’: true | false |
| --- | --- |

‘deleted’: true | false

| | }, .. |
| --- | --- |

}, ..

| | ] |
| --- | --- |

]

| | } |
| --- | --- |

}

Märkus: vaikimisi esitatakse 1 000 tulemust. Kui lipp „more“ on seadistatud olekusse „true“, on vastuses ära märgitud, et allalaaditavaid pakke on rohkem. Täiendavate üksuste allalaadimiseks peab klient seadistama päise If-Modified-Since kuupäeva, mis ei ole varasem kui viimane esitatud kanne.

Vastus sisaldab JSON-massiivi, millel on järgmine struktuur:

| Väli | Määratlus |
| --- | --- |
| more | Boole’i lipp, mis näitab, et pakke on veel |
| batches | Olemasolevaid pakke sisaldav massiiv |
| batchId | https://en.wikipedia.org/wiki/Universally_unique_identifier |
| country | Standardi ISO 3166 kohane riigikood |
| date | Standardi ISO 8601 kohane kuupäev (koordineeritud maailmaaeg) Paki lisamise või kustutamise kuupäev |
| deleted | Boole’i funktsioon. Kustutatud oleku puhul „true“. Juhul kui lisatud on lipp „kustutatud“, võidakse kanne 7 päeva hiljem päringutabamuste hulgast viimaks eemaldada. |

Väli

Määratlus

more

Boole’i lipp, mis näitab, et pakke on veel

batches

Olemasolevaid pakke sisaldav massiiv

batchId

https://en.wikipedia.org/wiki/Universally_unique_identifier

country

Standardi ISO 3166 kohane riigikood

date

Standardi ISO 8601 kohane kuupäev (koordineeritud maailmaaeg) Paki lisamise või kustutamise kuupäev

deleted

Boole’i funktsioon. Kustutatud oleku puhul „true“. Juhul kui lisatud on lipp „kustutatud“, võidakse kanne 7 päeva hiljem päringutabamuste hulgast viimaks eemaldada.

9.5.1.2.1.1.   Vastusekoodid

| Kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 200 | Kõik on korras |
| 204 | Sisu puudub, kui ei leita vastet päisele „If-Modified-Since“. |

Kood

Kirjeldus

200

Kõik on korras

204

Sisu puudub, kui ei leita vastet päisele „If-Modified-Since“.

Päringu päis

| Päis | Kohustuslik | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| If-Modified-Since | Jah | Selleks et saada ainult kõige uuemad tulemused, sisaldab see päis viimast allalaaditud kuupäeva. Algse kutse päis tuleks seadistada väärtusele ‘2021-06-01T00:00:00Z’ |

Päis

Kohustuslik

Kirjeldus

If-Modified-Since

Jah

Selleks et saada ainult kõige uuemad tulemused, sisaldab see päis viimast allalaaditud kuupäeva. Algse kutse päis tuleks seadistada väärtusele ‘2021-06-01T00:00:00Z’

9.5.1.2.2.   Pakkide allalaadimise otspunkt (Batch Download Endpoint)

Pakid sisaldavad tõendite tunnuste loetelu:

/revocation-list/{batchId}

Verb: GET

Accepts: application/cms

Response:CMS with Content

| | { | ‘country’: ‘XY’, |
| --- | --- | --- |

{

‘country’: ‘XY’,

| | ‘expires’: ‘
  2022-11-01T00:00:00Z’, |
| --- | --- |

‘expires’: ‘
  2022-11-01T00:00:00Z’,

| | ‘kid’:‘23S+33f=’, |
| --- | --- |

‘kid’:‘23S+33f=’,

| | ‘hashType’:‘SIGNATURE’, |
| --- | --- |

‘hashType’:‘SIGNATURE’,

| | ‘entries’:[{ | ‘hash’:‘e2e2e2e2e2e2e2e2’ |
| --- | --- | --- |

‘entries’:[{

‘hash’:‘e2e2e2e2e2e2e2e2’

| | }, ..] |
| --- | --- |

}, ..]

| | } |
| --- | --- |

}

Vastus sisaldab CMSi, sealhulgas allkirja, mis peab vastama riigi NBUP sertifikaadile. Kõikidel JSON-massiivi kuuluvatel elementidel on järgmine struktuur:

| Väli | Kohustuslik | Liik | Määratlus |
| --- | --- | --- | --- |
| expires | Jah | String | Kuupäev, mil üksuse võib eemaldada.
  Standardi ISO 8601 kohane kuupäev/kellaaeg (koordineeritud maailmaaeg) |
| country | Jah | String | Standardi ISO 3166 kohane riigikood |
| hashType | Jah | String | Esitatud kannete räsi liik (vt „Räsi liigid“) |
| entries | Jah | JSON Object Array | Vt tabel „Kanded“ |
| kid | Jah | String | DCC allkirjastamiseks kasutatud DSC Base64 vormingus kodeeritud KID.
  Kui KID ei ole teada, võib kasutada stringi `UNKNOWN_KID` (ilma `). |
| Märkused. |

Väli

Kohustuslik

Liik

Määratlus

expires

Jah

String

Kuupäev, mil üksuse võib eemaldada.

Standardi ISO 8601 kohane kuupäev/kellaaeg (koordineeritud maailmaaeg)

country

Jah

String

Standardi ISO 3166 kohane riigikood

hashType

Jah

String

Esitatud kannete räsi liik (vt „Räsi liigid“)

entries

Jah

JSON Object Array

Vt tabel „Kanded“

kid

Jah

String

DCC allkirjastamiseks kasutatud DSC Base64 vormingus kodeeritud KID.

Kui KID ei ole teada, võib kasutada stringi `UNKNOWN_KID` (ilma `).

Märkused.

| — | Pakid rühmitatakse aegumistähtaja ja DSC järgi: kõik üksused aeguvad samal ajal ja need on allkirjastatud sama võtmega. |
| --- | --- |

—

Pakid rühmitatakse aegumistähtaja ja DSC järgi: kõik üksused aeguvad samal ajal ja need on allkirjastatud sama võtmega.

| — | Aegumisaeg on koordineeritud maailmaaja vormingus kuupäev/kellaaeg, kuna EU-DCC on üleilmne süsteem ja meil tuleb kasutada üheti mõistetavat ajanäitu. |
| --- | --- |

—

Aegumisaeg on koordineeritud maailmaaja vormingus kuupäev/kellaaeg, kuna EU-DCC on üleilmne süsteem ja meil tuleb kasutada üheti mõistetavat ajanäitu.

| — | Alaliselt tühistatud DCC aegumiskuupäevaks määratakse selle DSC aegumiskuupäev, mida kasutati DCC allkirjastamiseks, või tühistatud DCC aegumiskuupäev (sel juhul käsitatakse kasutatud NumericDate/epoch aegu koordineeritud maailmaaja ajavööndisse kuuluvatena). |
| --- | --- |

—

Alaliselt tühistatud DCC aegumiskuupäevaks määratakse selle DSC aegumiskuupäev, mida kasutati DCC allkirjastamiseks, või tühistatud DCC aegumiskuupäev (sel juhul käsitatakse kasutatud NumericDate/epoch aegu koordineeritud maailmaaja ajavööndisse kuuluvatena).

| — | Riiklik tagateenistus eemaldab üksused oma tühistusloendist aegumise kuupäeva saabudes. |
| --- | --- |

—

Riiklik tagateenistus eemaldab üksused oma tühistusloendist aegumise kuupäeva saabudes.

| — | Riiklik tagateenistus võib üksused oma tühistusloendist eemaldada juhul, kui DCC allkirjastamiseks kasutatud kid tühistatakse. |
| --- | --- |

—

Riiklik tagateenistus võib üksused oma tühistusloendist eemaldada juhul, kui DCC allkirjastamiseks kasutatud kid tühistatakse.

9.5.1.2.2.1.   Kanded

| Väli | Kohustuslik | Liik | Määratlus |
| --- | --- | --- | --- |
| hash | Jah | String | SHA256 räsi esimesed 128 bitti, mis on kodeeritud Base64 stringidena |

Väli

Kohustuslik

Liik

Määratlus

hash

Jah

String

SHA256 räsi esimesed 128 bitti, mis on kodeeritud Base64 stringidena

Märkus: praegu sisaldab kannete objekt ainult räsi, kuid ühilduvuse tagamiseks tulevaste muudatustega valiti JSON-massiivi asemel objekt.

9.5.1.2.2.2.   Vastusekoodid

| Kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 200 | Kõik on korras |
| 410 | Pakki ei ole enam. Riiklik tagateenistus võib paki kustutada |

Kood

Kirjeldus

200

Kõik on korras

410

Pakki ei ole enam. Riiklik tagateenistus võib paki kustutada

9.5.1.2.2.3.   Vastuse päised

| Päis | Kirjeldus |
| --- | --- |
| ETag | Paki identifikaator |

Päis

Kirjeldus

ETag

Paki identifikaator

9.5.1.2.3.   Pakkide üleslaadimise otspunkt (Batch Upload Endpoint)

Üleslaadimine toimub sama otspunkti kaudu, kasutades verbi POST:

/revocation-list

Verb: POST

Accepts: application/cms

Request: CMS with Content

ContentType: application/cms

Content:

| | { | ‘country’: ‘XY’, |
| --- | --- | --- |

{

‘country’: ‘XY’,

| | ‘expires’: ‘
  2022-11-01T00:00:00Z’, |
| --- | --- |

‘expires’: ‘
  2022-11-01T00:00:00Z’,

| | ‘kid’:‘23S+33f=’, |
| --- | --- |

‘kid’:‘23S+33f=’,

| | ‘hashType’:‘SIGNATURE’, |
| --- | --- |

‘hashType’:‘SIGNATURE’,

| | ‘entries’:[{ | ‘hash’:‘e2e2e2e2e2e2e2e2’ |
| --- | --- | --- |

‘entries’:[{

‘hash’:‘e2e2e2e2e2e2e2e2’

| | }, ..] |
| --- | --- |

}, ..]

| | } |
| --- | --- |

}

Pakk allkirjastatakse NBUP sertifikaati kasutades. Lüüs kontrollib, et allkirja andis konkreetse riigi NBUP sertifikaat. Allkirjakontrolli nurjumisel üleslaadimine nurjub.

MÄRKUS: pakid on muudetamatud ja neid ei saa pärast üleslaadimist muuta. Teisalt saab neid kustutada. Kõigi kustutatud pakkide ID salvestatakse ja uue paki üleslaadimine sama IDga lükatakse tagasi.

9.5.1.2.4.   Pakkide kustutamise otspunkt (Batch Delete Endpoint)

Üleslaadimine toimub sama otspunkti kaudu, kasutades verbi DELETE:

/revocation-list

Verb: DELETE

Accepts: application/cms

ContentType: application/cms

Request: CMS with Content

Content:

| | { | ‘batchId’: ‘...’ |
| --- | --- | --- |

{

‘batchId’: ‘...’

| | } |
| --- | --- |

}

või ühilduvuse eesmärgil järgmise otspunkti kaudu, kasutades verbi POST:

/revocation-list/delete

Verb: POST

Accepts: application/cms

ContentType: application/cms

Request: CMS with Content

Content:

| | { | ‘batchId’: ‘...’ |
| --- | --- | --- |

{

‘batchId’: ‘...’

| | } |
| --- | --- |

}

9.6.   API kaitse/isikuandmete kaitse üldmäärus

Selles punktis määratletakse rakendamisel järgitavad meetmed, mille eesmärk on täita määruse (EL) 2021/953 nõudeid isikuandmete töötlemise seisukohast.

9.6.1.   Olemasolevad autentimisviisid

Praegu kasutab lüüs sellega ühenduse loovate riikide autentimiseks NBTLS sertifikaati. Seda autentimisviisi saab kasutada lüüsiga ühenduse loonud riigi identifitseerimiseks. Seejärel saab kõnealust identiteeti kasutada juurdepääsukontrolli kasutuselevõtuks.

9.6.2.   Juurdepääsukontroll

Isikuandmete seadusliku töötlemise võimaldamiseks võtab lüüs kasutusele juurdepääsukontrollimehhanismi.

Lüüs kasutab juurdepääsukontrolli loendit koos rollipõhise turbega. Selle skeemi kohaselt peetakse kaht tabelit: ühes on kirjeldatud seda, milline roll võib kehtida milliste operatsioonide puhul milliste ressurssidega, teises tabelis seda, millised rollid on määratud millistele kasutajatele.

Käesoleva dokumendiga nõutava kontrolli rakendamiseks on tarvis kolme rolli, mis on järgmised:

| | RevocationListReader |
| --- | --- |

RevocationListReader

| | RevocationUploader |
| --- | --- |

RevocationUploader

| | RevocationDeleter |
| --- | --- |

RevocationDeleter

Järgmised otspunktid kontrollivad, kas kasutajal on roll RevocationListReader ja selle olemasolul võimaldatakse juurdepääs, selle puudumisel on vastus HTTP 403 Forbidden:

GET/revocation-list/

GET/revocation-list/{batchId}

Järgmised otspunktid kontrollivad, kas kasutajal on roll RevocationUploader ja selle olemasolul võimaldatakse juurdepääs, selle puudumisel on vastus HTTP 403 Forbidden:

POST/revocation-list

Järgmised otspunktid kontrollivad, kas kasutajal on roll RevocationDeleter ja selle olemasolul võimaldatakse juurdepääs, selle puudumisel on vastus HTTP 403 Forbidden:

DELETE/revocation-list

POST/revocation-list/delete

Lisaks sellele nähakse lüüsiga ette usaldusväärne meetod, mida kasutades administraatorid saavad hallata kasutajatega seotud rolle viisil, millega vähendatakse inimlike eksimuste võimalust, koormamata samal ajal toimimisega seotud administraatoreid.“

---

(1)  API üksikasjaliku kirjelduse kohta vt ka punkt 9.5.1.2.

1

(2)  
  „Taunitav“ – funktsiooni ei võeta arvesse uutes rakendustes, kuid olemasolevad rakendused toetavad seda täpselt määratletud ajavahemiku jooksul.

2

---

II LISA

Rakendusotsuse (EL) 2021/1073 V lisa punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.   
  Ühtne struktuur ja üldnõuded

ELi digitaalset COVID-tõendit ei anta välja, kui puuduva teabe tõttu ei ole võimalik kõiki andmevälju käesoleva spetsifikatsiooni kohaselt andmetega täita. Seda ei tohiks mõista nii, nagu mõjutaks see liikmesriikide kohustust anda välja ELi digitaalseid COVID-tõendeid.

Kõigi väljade teabe esitamisel võib kasutada UTF-8-vormingus kodeeritud UNICODE 13.0 märke, välja arvatud juhul, kui selleks on eraldi määratud piiratud väärtuste kogumid või väiksemad märgistikud.

Ühtne struktuur on järgmine:

„JSON“:{

„ver“:<teave versiooni kohta>,

„nam“:{

<teave isiku nime kohta>

},

„dob“:<sünniaeg>,

„v“ või „t“ või „r“:[

{<teave vaktsiinidoosi või testi või läbipõdemise kohta, üks kanne>}

]

}

Üksikasjalik teave iga üksiku rühma ja välja kohta on esitatud järgmistes punktides.

Kui reeglite kohaselt tuleb väli vahele jätta, tähendab see, et välja sisu on tühi ja et sisus ei ole lubatud ei selle nimi ega selle väärtus.

3.1.   
  Versioon

Esitatakse teave versiooni kohta. Versioonitähistusel kasutatakse semantilist tähistusviisi (Semantic Versioning: https://semver.org). Genereerimisel on see üks ametlikult välja lastud (kehtiv või üks vanematest ametlikult välja lastud) versioonidest. Üksikasjalikum teave vt JSON-skeemi asukoht.

| Välja tunnus | Välja nimi | Juhised |
| --- | --- | --- |
| ver | Skeemi versioon | Vastab ELi DCC genereerimiseks kasutatud skeemiversiooni tunnusele.
  Näide:
  „ver“:„1.3.0“ |

Välja tunnus

Välja nimi

Juhised

ver

Skeemi versioon

Vastab ELi DCC genereerimiseks kasutatud skeemiversiooni tunnusele.

Näide:

„ver“:„1.3.0“

3.2.   
  Isikunimi ja sünniaeg

Isikunimi on isiku ametlik täisnimi, mis langeb kokku reisidokumentidel märgitud nimega. Struktuuri tunnus on nam. Esitatakse täpselt 1 (üks) isikunimi.

| Välja tunnus | Välja nimi | Juhised |
| --- | --- | --- |
| nam/fn | Perekonnanimi/perekonnanimed | Omaja perekonnanimi/perekonnanimed
  Kui omajal ei ole perekonnanimesid ja on eesnimi, jäetakse see väli vahele.
  Kõigil muudel juhtudel esitatakse täpselt 1 (üks) väli, mis ei ole tühi ja millele on märgitud kõik perekonnanimed. Mitme perekonnanime korral eraldatakse need üksteisest tühikutega. Siiski peavad samaks jääma sidekriipse või muid sarnaseid märke sisaldavad liitnimed.
  Näited:
  „fn“:„Musterfrau-Gößinger“
  „fn“:„Musterfrau-Gößinger Müller“ |
| nam/fnt | Standarditud perekonnanimi/perekonnanimed | Omaja perekonnanimi/perekonnanimed, mis on translitereeritud vastavalt süsteemile, mida on kasutatud omaja masinloetavate reisidokumentide puhul (näiteks ICAO dokumendi 9303 osas 3 esitatud reeglid).
  Kui omajal ei ole perekonnanimesid ja on eesnimi, jäetakse see väli vahele.
  Kõigil muudel juhtudel esitatakse täpselt 1 (üks) väli, mis ei ole tühi ja millel on kasutatud ainult märke A-Z ja <. Maksimumpikkus: 80 tähemärki (vastavalt ICAO spetsifikatsioonile nr 9303).
  Näited:
  „fnt“:„MUSTERFRAU<GOESSINGER“
  „fnt“:„MUSTERFRAU<GOESSINGER<MUELLER“ |
| nam/gn | Eesnimi/eesnimed | Omaja eesnimi/eesnimed.
  Kui omajal ei ole eesnimesid ja on perekonnanimi, jäetakse see väli vahele.
  Kõigil muudel juhtudel esitatakse täpselt 1 (üks) väli, mis ei ole tühi ja millele on märgitud kõik eesnimed. Mitme eesnime korral eraldatakse need üksteisest tühikutega.
  Näide:
  „gn“:„Isolde Erika“ |
| nam/gnt | Standarditud eesnimi/eesnimed | Omaja eesnimi/eesnimed, mis on translitereeritud vastavalt süsteemile, mida on kasutatud omaja masinloetavate reisidokumentide puhul (näiteks ICAO dokumendi 9303 osas 3 esitatud reeglid).
  Kui omajal ei ole eesnimesid ja on perekonnanimi, jäetakse see väli vahele.
  Kõigil muudel juhtudel esitatakse täpselt 1 (üks) väli, mis ei ole tühi ja millel on kasutatud ainult märke A-Z ja <. Maksimumpikkus: 80 tähemärki.
  Näide:
  „gnt“:„ISOLDE<ERIKA“ |
| dob | Sünniaeg | DCC omaja sünniaeg.
  Täielik või osaline kuupäev (kellaajata), mis jääb vahemikku 1900-01–01 kuni 2099-12–31.
  Kui täielik või osaline sünniaeg on teada, esitatakse täpselt 1 (üks) väli, mis ei ole tühi. Kui teada ei ole isegi osalist sünniaega, märgitakse väljale tühi string „“. See peaks kokku langema teabega, nagu see on esitatud reisidokumentidel.
  Kui teave sünniaja kohta on olemas, kasutatakse üht järgmistest ISO 8601 vormingutest. Muid variante ei toetata.
  AAAA-KK-PP
  AAAA-KK
  AAAA
  (Kontrollimisrakendus võib kuvada sünniaja puuduvaid osi, kasutades XX süsteemi nagu see, mida kasutatakse masinloetavate reisidokumentide puhul, näiteks 1990-XX-XX.)
  Näited:
  „dob“:„1979-04–14“
  „dob“:„1901-08“
  „dob“:„1939“
  „dob“:„“ |

Välja tunnus

Välja nimi

Juhised

nam/fn

Perekonnanimi/perekonnanimed

Omaja perekonnanimi/perekonnanimed

Kui omajal ei ole perekonnanimesid ja on eesnimi, jäetakse see väli vahele.

Kõigil muudel juhtudel esitatakse täpselt 1 (üks) väli, mis ei ole tühi ja millele on märgitud kõik perekonnanimed. Mitme perekonnanime korral eraldatakse need üksteisest tühikutega. Siiski peavad samaks jääma sidekriipse või muid sarnaseid märke sisaldavad liitnimed.

Näited:

„fn“:„Musterfrau-Gößinger“

„fn“:„Musterfrau-Gößinger Müller“

nam/fnt

Standarditud perekonnanimi/perekonnanimed

Omaja perekonnanimi/perekonnanimed, mis on translitereeritud vastavalt süsteemile, mida on kasutatud omaja masinloetavate reisidokumentide puhul (näiteks ICAO dokumendi 9303 osas 3 esitatud reeglid).

Kui omajal ei ole perekonnanimesid ja on eesnimi, jäetakse see väli vahele.

Kõigil muudel juhtudel esitatakse täpselt 1 (üks) väli, mis ei ole tühi ja millel on kasutatud ainult märke A-Z ja <. Maksimumpikkus: 80 tähemärki (vastavalt ICAO spetsifikatsioonile nr 9303).

Näited:

„fnt“:„MUSTERFRAU<GOESSINGER“

„fnt“:„MUSTERFRAU<GOESSINGER<MUELLER“

nam/gn

Eesnimi/eesnimed

Omaja eesnimi/eesnimed.

Kui omajal ei ole eesnimesid ja on perekonnanimi, jäetakse see väli vahele.

Kõigil muudel juhtudel esitatakse täpselt 1 (üks) väli, mis ei ole tühi ja millele on märgitud kõik eesnimed. Mitme eesnime korral eraldatakse need üksteisest tühikutega.

Näide:

„gn“:„Isolde Erika“

nam/gnt

Standarditud eesnimi/eesnimed

Omaja eesnimi/eesnimed, mis on translitereeritud vastavalt süsteemile, mida on kasutatud omaja masinloetavate reisidokumentide puhul (näiteks ICAO dokumendi 9303 osas 3 esitatud reeglid).

Kui omajal ei ole eesnimesid ja on perekonnanimi, jäetakse see väli vahele.

Kõigil muudel juhtudel esitatakse täpselt 1 (üks) väli, mis ei ole tühi ja millel on kasutatud ainult märke A-Z ja <. Maksimumpikkus: 80 tähemärki.

Näide:

„gnt“:„ISOLDE<ERIKA“

dob

Sünniaeg

DCC omaja sünniaeg.

Täielik või osaline kuupäev (kellaajata), mis jääb vahemikku 1900-01–01 kuni 2099-12–31.

Kui täielik või osaline sünniaeg on teada, esitatakse täpselt 1 (üks) väli, mis ei ole tühi. Kui teada ei ole isegi osalist sünniaega, märgitakse väljale tühi string „“. See peaks kokku langema teabega, nagu see on esitatud reisidokumentidel.

Kui teave sünniaja kohta on olemas, kasutatakse üht järgmistest ISO 8601 vormingutest. Muid variante ei toetata.

AAAA-KK-PP

AAAA-KK

AAAA

(Kontrollimisrakendus võib kuvada sünniaja puuduvaid osi, kasutades XX süsteemi nagu see, mida kasutatakse masinloetavate reisidokumentide puhul, näiteks 1990-XX-XX.)

Näited:

„dob“:„1979-04–14“

„dob“:„1901-08“

„dob“:„1939“

„dob“:„“

3.3.   
  Tõendiliigispetsiifilise teabe rühmad

JSON-skeem toetab kolme kannete rühma, mis hõlmab tõendiliigispetsiifilist teavet. Igasse ELi DCCsse kuulub täpselt 1 (üks) rühm. Tühjad rühmad ei ole lubatud.

| Rühma tunnus | Rühma nimi | Kanded |
| --- | --- | --- |
| v | Vaktsineerimisrühm | Selle olemasolul sisaldab täpselt 1 (üht) kannet, mis kirjeldab täpselt 1 (üht) vaktsiinidoosi (üht doosi). |
| t | Testimisrühm | Selle olemasolul sisaldab täpselt 1 (üht) kannet, mis kirjeldab täpselt 1 (üht) testitulemust. |
| r | Läbipõdemisrühm | Selle olemasolul sisaldab täpselt 1 (üht) kannet, mis kirjeldab 1 (üht) läbipõdemiskinnitust.“ |

Rühma tunnus

Rühma nimi

Kanded

v

Vaktsineerimisrühm

Selle olemasolul sisaldab täpselt 1 (üht) kannet, mis kirjeldab täpselt 1 (üht) vaktsiinidoosi (üht doosi).

t

Testimisrühm

Selle olemasolul sisaldab täpselt 1 (üht) kannet, mis kirjeldab täpselt 1 (üht) testitulemust.

r

Läbipõdemisrühm

Selle olemasolul sisaldab täpselt 1 (üht) kannet, mis kirjeldab 1 (üht) läbipõdemiskinnitust.“

---

III LISA

„VI LISA

LIIKMESRIIKIDE KUI ELi DIGITAALSE COVID-TÕENDI LÜÜSI KAASVASTUTAVATE TÖÖTLEJATE ÜLESANDED SEOSES ELi DCC TÜHISTUSLOENDITE VAHETAMISEGA

1. JAGU

1. alajagu

Vastutuse jaotus

| 1) | Kaasvastutavad töötlejad töötlevad isikuandmeid usaldusraamistiku lüüsi kaudu vastavalt I lisas esitatud tehnilisele spetsifikatsioonile. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Liikmesriikide väljaandvad asutused on väljaspool lüüsi toimuva tühistamist puudutava teabe kogumise, kasutamise, avalikustamise ja igasuguse muu töötlemise, muu hulgas tõendite tühistamiseni viiva menetluse puhul ainuisikuliselt vastutavad töötlejad. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Iga vastutav töötleja vastutab isikuandmete töötlemise eest usaldusraamistiku lüüsis kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse artiklitega 5, 24 ja 26. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Iga vastutav töötleja loob üldpostkastiga varustatud kontaktpunkti, mida kasutatakse teabe vahetamiseks nii kaasvastutavate töötlejate vahel kui ka kaasvastutavate töötlejate ja volitatud töötleja vahel. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Määruse (EL) 2021/953 artiklis 14 osutatud komitee loodud töörühmale tehakse ülesandeks otsustada kõikide küsimuste üle, mis tulenevad tühistusloendite vahetamisest ja kaasvastutusest sellega seonduval isikuandmete töötlemisel, ning hõlbustada kooskõlastatud juhiste andmist komisjonile kui volitatud töötlejale. Kaasvastutavate töötlejate otsustusprotsess allub nimetatud töörühmale ja tema poolt vastu võetud töökorrale. Kui mõni kaasvastutav töötleja ei osale kõnealuse töörühma koosolekul, millest on teatatud vähemalt seitse (7) päeva enne selle kokkukutsumist kirjalikult, tähendab see vaikimisi nõustumist töörühma selle koosoleku tulemustega. Töörühma koosoleku võib kokku kutsuda iga kaasvastutav töötleja. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Juhiseid volitatud töötlejale tuleb saata kaasvastutavate töötlejate kontaktpunktide kaudu kokkuleppel teiste kaasvastutavate töötlejatega, vastavalt punktis 5 kirjeldatud töörühma otsustusprotsessile. Juhiseid andev kaasvastutav töötleja esitab need volitatud töötlejale kirjalikult ja teatab sellest kõigile teistele kaasvastutavatele töötlejatele. Kui arutlusel olev küsimus on nii kiireloomuline, et punktis 5 osutatud töörühma kokkukutsumist ei ole võimalik korraldada, võib siiski anda juhise, kuid töörühm võib selle tühistada. See juhis tuleks anda kirjalikult ning kõigile teistele kaasvastutavatele töötlejatele tuleks sellest juhise andmise ajal teatada. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Punkti 5 kohaselt loodud töörühm ei välista kaasvastutavate töötlejate individuaalset pädevust teavitada oma pädevat järelevalveasutust kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse artikliga 33 ja 24. Kõnealuseks teavitamiseks ei ole vaja ühegi teise kaasvastutava töötleja nõusolekut. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Usaldusraamistiku lüüsi raames võivad vahetatava teabega tutvuda ainult määratud riiklike asutuste või ametiasutuste poolt volitatud isikud. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Iga väljaandev asutus peab registrit oma vastutusalasse kuuluvate töötlemistoimingute kohta. Registrisse võib märkida kaasvastutuse. |
| --- | --- |

9)

2. alajagu

Andmesubjektide taotluste käsitlemise ja teavitamisega seotud ülesanded ja rollid

| 1) | Oma väljaandva asutuse rolli täites esitab vastutav töötleja kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse artikliga 14 füüsilistele isikutele, kelle tõendi(d) ta on tühistanud (edaspidi „andmesubjektid“), teabe, mis puudutab kõnealust tühistamist ja nende isikuandmete töötlemist ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsis eesmärgiga võimaldada tühistusloendite vahetamist, välja arvatud juhul kui see osutub võimatuks või kui see nõuaks ebaproportsionaalseid jõupingutusi. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Vastutav töötleja tegutseb selliste füüsilisest isikute kontaktpunktina, kelle tõendi ta on tühistanud, ja menetleb taotlusi, mille on esitanud andmesubjektid või nende esindajad, kes kasutavad oma õigusi vastavalt isikuandmete kaitse üldmäärusele. Kui kaasvastutav töötleja saab andmesubjektilt taotluse, mis on seotud teise kaasvastutava töötleja välja antud tõendiga, teatab ta andmesubjektile asjaga tegeleva kaasvastutava töötleja nime ja tema kontaktandmed. Kui mõni kaasvastutav töötleja seda taotleb, abistavad teised kaasvastutavad töötlejad teda andmesubjektide taotluste käsitlemisel ning vastavad üksteisele põhjendamatu viivituseta ja hiljemalt 1 kuu jooksul alates abitaotluse saamisest. Juhul kui taotlus puudutab kolmanda riigi esitatud andmeid, menetleb taotluse saanud vastutav töötleja seda ning teatab andmesubjektile kolmanda riigi väljaandva asutuse nime ja kontaktandmed. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Vastutav töötleja teeb andmesubjektidele kättesaadavaks käesoleva lisa sisu, sealhulgas punktides 1 ja 2 sätestatud korra. |
| --- | --- |

3)

2. JAGU

Turvaintsidentide, sealhulgas isikuandmetega seotud rikkumiste haldamine

| 1) | Kaasvastutavad töötlejad abistavad üksteist ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsis töötlemisega seotud turvaintsidentide, sealhulgas isikuandmetega seotud rikkumiste kindlakstegemisel ja käsitlemisel. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kaasvastutavad töötlejad teavitavad üksteist eelkõige järgmisest:






  a) | usaldusraamistiku lüüsis töödeldavate isikuandmete kättesaadavuse, konfidentsiaalsuse ja/või terviklusega seotud võimalikud või tegelikud ohud; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

usaldusraamistiku lüüsis töödeldavate isikuandmete kättesaadavuse, konfidentsiaalsuse ja/või terviklusega seotud võimalikud või tegelikud ohud;

| b) | kõik isikuandmetega seotud rikkumised, isikuandmetega seotud rikkumise tõenäolised tagajärjed ja füüsiliste isikute õigusi ja vabadusi ähvardava ohu hindamine ning kõik meetmed, mis on võetud isikuandmetega seotud rikkumise käsitlemiseks ning füüsiliste isikute õigusi ja vabadusi ähvardava riski maandamiseks; |
| --- | --- |

b)

kõik isikuandmetega seotud rikkumised, isikuandmetega seotud rikkumise tõenäolised tagajärjed ja füüsiliste isikute õigusi ja vabadusi ähvardava ohu hindamine ning kõik meetmed, mis on võetud isikuandmetega seotud rikkumise käsitlemiseks ning füüsiliste isikute õigusi ja vabadusi ähvardava riski maandamiseks;

| c) | usaldusraamistiku lüüsi töötlemistoimingutega seotud tehniliste ja/või korralduslike kaitsemeetmete rikkumine. |
| --- | --- |

c)

usaldusraamistiku lüüsi töötlemistoimingutega seotud tehniliste ja/või korralduslike kaitsemeetmete rikkumine.

| 3) | Kaasvastutavad töötlejad teavitavad komisjoni, pädevaid järelevalveasutusi ja kui see on nõutav, andmesubjekte kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse artiklitega 33 ja 34 kõigist isikuandmetega seotud rikkumistest, mis leiavad aset usaldusraamistiku lüüsi töötlemistoimingute käigus. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Väljaandvad asutused rakendavad asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, mille eesmärk on:






  a) | tagada ühiselt töödeldavate isikuandmete kättesaadavus, terviklus ja konfidentsiaalsus ja seda kaitsta; |
| --- | --- | --- |

4)

a)

tagada ühiselt töödeldavate isikuandmete kättesaadavus, terviklus ja konfidentsiaalsus ja seda kaitsta;

| b) | kaitsta tema valduses olevaid isikuandmeid loata või ebaseadusliku töötlemise, kaotsimineku, kasutamise, avalikustamise või omandamise või neile juurdepääsu eest; |
| --- | --- |

b)

kaitsta tema valduses olevaid isikuandmeid loata või ebaseadusliku töötlemise, kaotsimineku, kasutamise, avalikustamise või omandamise või neile juurdepääsu eest;

| c) | tagada, et juurdepääsu isikuandmetele ei avaldataks ega lubataks mitte kellelegi teisele peale vastuvõtjate või volitatud töötlejate. |
| --- | --- |

c)

tagada, et juurdepääsu isikuandmetele ei avaldataks ega lubataks mitte kellelegi teisele peale vastuvõtjate või volitatud töötlejate.

3. JAGU

Andmekaitsealane mõjuhinnang

| 1) | Kui vastutav töötleja vajab määruse (EL) 2016/679 artiklites 35 ja 36 sätestatud kohustuste täitmiseks teavet teiselt vastutavalt töötlejalt, saadab ta eritaotluse 1. jao 1. alajao punktis 4 osutatud üldpostkasti. Eritaotluse saanud vastutav töötleja teeb asjaomase teabe andmiseks kõik endast oleneva. |
| --- | --- |

1)

---

IV LISA

„VII LISA

KOMISJONI KUI ELi DIGITAALSE COVID-TÕENDI LÜÜSI VOLITATUD TÖÖTLEJA ÜLESANDED SEOSES ELi DCC TÜHISTUSLOENDITE VAHETAMISE TOETAMISEGA

Komisjon teeb järgmist.

| 1) | Võtab liikmesriikide nimel kasutusele ja tagab turvalise ja usaldusväärse sidetaristu, mis toetab digitaalse COVID-tõendi lüüsi saadetud tühistusloendite vahetamist. |
| --- | --- |

1)

Võtab liikmesriikide nimel kasutusele ja tagab turvalise ja usaldusväärse sidetaristu, mis toetab digitaalse COVID-tõendi lüüsi saadetud tühistusloendite vahetamist.

| 2) | Selleks et täita oma ülesandeid usaldusraamistiku lüüsi volitatud töötlejana liikmesriikide nimel, võib komisjon palgata alamtöötlejateks kolmandaid isikuid. Komisjon teavitab kaasvastutavaid töötlejaid kõikidest kavandatavatest muudatustest seoses teiste alamtöötlejate lisamise või asendamisega, andes sellega vastutavatele töötlejatele võimaluse esitada selliste muudatuste suhtes ühiselt vastuväiteid. Komisjon tagab, et nende alamtöötlejate suhtes kohaldatakse samu andmekaitsekohustusi, mis on sätestatud käesolevas otsuses. |
| --- | --- |

2)

Selleks et täita oma ülesandeid usaldusraamistiku lüüsi volitatud töötlejana liikmesriikide nimel, võib komisjon palgata alamtöötlejateks kolmandaid isikuid. Komisjon teavitab kaasvastutavaid töötlejaid kõikidest kavandatavatest muudatustest seoses teiste alamtöötlejate lisamise või asendamisega, andes sellega vastutavatele töötlejatele võimaluse esitada selliste muudatuste suhtes ühiselt vastuväiteid. Komisjon tagab, et nende alamtöötlejate suhtes kohaldatakse samu andmekaitsekohustusi, mis on sätestatud käesolevas otsuses.

| 3) | Töötleb isikuandmeid üksnes vastutavate töötlejate dokumenteeritud juhiste alusel, välja arvatud juhul, kui nõutakse töötlemist liidu või liikmesriigi õiguse alusel. Sel juhul teatab komisjon sellest õiguslikust nõudest enne isikuandmete töötlemistoimingu tegemist kaasvastutavatele töötlejatele, kui selline teatamine ei ole olulise avaliku huvi tõttu kõnealuse õigusega keelatud.
  Andmete töötlemine komisjoni poolt hõlmab järgmist:






  a) | riiklike põhiserverite autentimine riiklike põhiserverite sertifikaatide alusel; |
| --- | --- | --- |

3)

Töötleb isikuandmeid üksnes vastutavate töötlejate dokumenteeritud juhiste alusel, välja arvatud juhul, kui nõutakse töötlemist liidu või liikmesriigi õiguse alusel. Sel juhul teatab komisjon sellest õiguslikust nõudest enne isikuandmete töötlemistoimingu tegemist kaasvastutavatele töötlejatele, kui selline teatamine ei ole olulise avaliku huvi tõttu kõnealuse õigusega keelatud.

Andmete töötlemine komisjoni poolt hõlmab järgmist:

a)

riiklike põhiserverite autentimine riiklike põhiserverite sertifikaatide alusel;

| b) | otsuse artikli 5a lõikes 3 osutatud ja riiklike põhiserverite üles laaditud andmete vastuvõtmine, pakkudes rakendusliidest, mis võimaldab riiklikel põhiserveritel asjaomaseid andmeid üles laadida; |
| --- | --- |

b)

otsuse artikli 5a lõikes 3 osutatud ja riiklike põhiserverite üles laaditud andmete vastuvõtmine, pakkudes rakendusliidest, mis võimaldab riiklikel põhiserveritel asjaomaseid andmeid üles laadida;

| c) | ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsis olevate andmete säilitamine; |
| --- | --- |

c)

ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsis olevate andmete säilitamine;

| d) | andmete allalaadimiseks kättesaadavaks tegemine riiklikele põhiserveritele; |
| --- | --- |

d)

andmete allalaadimiseks kättesaadavaks tegemine riiklikele põhiserveritele;

| e) | andmete kustutamine nende aegumisel või need esitanud vastutava töötleja juhiste kohaselt; |
| --- | --- |

e)

andmete kustutamine nende aegumisel või need esitanud vastutava töötleja juhiste kohaselt;

| f) | kõigi allesjäänud andmete kustutamine pärast teenuse osutamise lõppu, välja arvatud juhul, kui liidu või liikmesriigi õigusega nõutakse isikuandmete säilitamist. |
| --- | --- |

f)

kõigi allesjäänud andmete kustutamine pärast teenuse osutamise lõppu, välja arvatud juhul, kui liidu või liikmesriigi õigusega nõutakse isikuandmete säilitamist.

| 4) | Võtab ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi haldamiseks kõik tipptasemel korralduslikud, füüsilised ja loogilised turvameetmed. Sel eesmärgil teeb komisjon järgmist:






  a) | määrab ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi tasandil turbehalduse eest vastutava üksuse, edastab vastutavatele töötlejatele selle kontaktandmed ja tagab, et üksus on turvaohtudele reageerimiseks kättesaadav; |
| --- | --- | --- |

4)

Võtab ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi haldamiseks kõik tipptasemel korralduslikud, füüsilised ja loogilised turvameetmed. Sel eesmärgil teeb komisjon järgmist:

a)

määrab ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi tasandil turbehalduse eest vastutava üksuse, edastab vastutavatele töötlejatele selle kontaktandmed ja tagab, et üksus on turvaohtudele reageerimiseks kättesaadav;

| b) | võtab vastutuse ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi turvalisuse eest, tegeledes muu hulgas turvameetmete korrapärase katsetamise ja hindamisega; |
| --- | --- |

b)

võtab vastutuse ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi turvalisuse eest, tegeledes muu hulgas turvameetmete korrapärase katsetamise ja hindamisega;

| c) | tagab, et kõikide isikute suhtes, kellele antakse ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsile juurdepääs, kehtib lepinguline, ametialane või seadusjärgne konfidentsiaalsuskohustus. |
| --- | --- |

c)

tagab, et kõikide isikute suhtes, kellele antakse ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsile juurdepääs, kehtib lepinguline, ametialane või seadusjärgne konfidentsiaalsuskohustus.

| 5) | Võtab kõik vajalikud turvameetmed, et vältida riiklike põhiserverite tõrgeteta toimimise ohtu seadmist. Selleks kehtestab komisjon erimenetlused, mis on seotud ühenduse loomisega riiklike põhiserverite ja ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi vahel. See hõlmab järgmist:






  a) | riskihindamismenetlus, et teha kindlaks võimalikud süsteemi ähvardavad ohud ja neid hinnata; |
| --- | --- | --- |

5)

Võtab kõik vajalikud turvameetmed, et vältida riiklike põhiserverite tõrgeteta toimimise ohtu seadmist. Selleks kehtestab komisjon erimenetlused, mis on seotud ühenduse loomisega riiklike põhiserverite ja ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi vahel. See hõlmab järgmist:

a)

riskihindamismenetlus, et teha kindlaks võimalikud süsteemi ähvardavad ohud ja neid hinnata;

| b) | auditeerimis- ja läbivaatamismenetlus, mille eesmärk on:






  i) | kontrollida rakendatud turvameetmete ja kohaldatava turbepoliitika vastavust; |
| --- | --- | --- |

b)

auditeerimis- ja läbivaatamismenetlus, mille eesmärk on:

i)

kontrollida rakendatud turvameetmete ja kohaldatava turbepoliitika vastavust;

| ii) | kontrollida korrapäraselt süsteemifailide, turvaparameetrite ja antud lubade terviklust; |
| --- | --- |

ii)

kontrollida korrapäraselt süsteemifailide, turvaparameetrite ja antud lubade terviklust;

| iii) | jälgimistegevus turvarikkumiste ja sissetungide avastamiseks; |
| --- | --- |

iii)

jälgimistegevus turvarikkumiste ja sissetungide avastamiseks;

| iv) | teha muudatusi, et leevendada olemasolevaid vajakajäämisi turvalisuses; |
| --- | --- |

iv)

teha muudatusi, et leevendada olemasolevaid vajakajäämisi turvalisuses;

| v) | määrata kindlaks tingimused, mille alusel anda luba, sealhulgas vastutavate töötlejate taotluse korral, korraldada sõltumatuid auditeid, sealhulgas kontrolle, ja vaadata läbi julgeolekumeetmed, tingimusel et järgitakse Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolli (nr 7) Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta; |
| --- | --- |

v)

määrata kindlaks tingimused, mille alusel anda luba, sealhulgas vastutavate töötlejate taotluse korral, korraldada sõltumatuid auditeid, sealhulgas kontrolle, ja vaadata läbi julgeolekumeetmed, tingimusel et järgitakse Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolli (nr 7) Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta;

| c) | muudatuste kontrollimise menetluse muutmine, et dokumenteerida ja mõõta muudatuse mõju enne selle rakendamist ning teavitada vastutavaid töötlejaid kõigist muudatustest, mis võivad mõjutada teabevahetust teiste riiklike taristutega ja/või nende turvalisust; |
| --- | --- |

c)

muudatuste kontrollimise menetluse muutmine, et dokumenteerida ja mõõta muudatuse mõju enne selle rakendamist ning teavitada vastutavaid töötlejaid kõigist muudatustest, mis võivad mõjutada teabevahetust teiste riiklike taristutega ja/või nende turvalisust;

| d) | hooldus- ja remondimenetluse kehtestamine, et täpsustada seadmete hoolduse ja/või remondi korral kohaldatavaid eeskirju ja tingimusi; |
| --- | --- |

d)

hooldus- ja remondimenetluse kehtestamine, et täpsustada seadmete hoolduse ja/või remondi korral kohaldatavaid eeskirju ja tingimusi;

| e) | turvaintsidentide korral kasutatava menetluse kehtestamine, et määrata kindlaks aruandlus- ja eskalatsioonikava, teavitada viivitamata mõjutatud vastutavaid töötlejaid, teavitada viivitamata vastutavaid töötlejaid, et nad saaksid teatada riiklikele andmekaitse järelevalveasutustele igast isikuandmetega seotud rikkumisest, ning määrata kindlaks distsiplinaarmenetlus turvarikkumistega tegelemiseks. |
| --- | --- |

e)

turvaintsidentide korral kasutatava menetluse kehtestamine, et määrata kindlaks aruandlus- ja eskalatsioonikava, teavitada viivitamata mõjutatud vastutavaid töötlejaid, teavitada viivitamata vastutavaid töötlejaid, et nad saaksid teatada riiklikele andmekaitse järelevalveasutustele igast isikuandmetega seotud rikkumisest, ning määrata kindlaks distsiplinaarmenetlus turvarikkumistega tegelemiseks.

| 6) | Rakendab tipptasemel füüsilisi ja/või loogilisi turvameetmeid ruumides, kus asuvad ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi seadmed, ning loogiliste andmete kontrolli ja juurdepääsukontrolli puhul. Sel eesmärgil teeb komisjon järgmist:






  a) | tagab füüsilise julgeoleku, määrates eraldavad turvaperimeetrid ja võimaldades rikkumiste avastamist; |
| --- | --- | --- |

6)

Rakendab tipptasemel füüsilisi ja/või loogilisi turvameetmeid ruumides, kus asuvad ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi seadmed, ning loogiliste andmete kontrolli ja juurdepääsukontrolli puhul. Sel eesmärgil teeb komisjon järgmist:

a)

tagab füüsilise julgeoleku, määrates eraldavad turvaperimeetrid ja võimaldades rikkumiste avastamist;

| b) | kontrollib juurdepääsu ruumidele ja peab jälgimise eesmärgil külastajate registrit; |
| --- | --- |

b)

kontrollib juurdepääsu ruumidele ja peab jälgimise eesmärgil külastajate registrit;

| c) | tagab, et väliseid isikuid, kellele on antud juurdepääs ruumidele, saadavad nõuetekohaselt volitatud töötajad; |
| --- | --- |

c)

tagab, et väliseid isikuid, kellele on antud juurdepääs ruumidele, saadavad nõuetekohaselt volitatud töötajad;

| d) | tagab, et seadmeid ei saa lisada, asendada ega eemaldada ilma selleks määratud vastutavate asutuste eelneva loata; |
| --- | --- |

d)

tagab, et seadmeid ei saa lisada, asendada ega eemaldada ilma selleks määratud vastutavate asutuste eelneva loata;

| e) | kontrollib riiklike põhiserverite juurdepääsu usaldusraamistiku lüüsile ja usaldusraamistiku lüüsi juurdepääsu riiklikele põhiserveritele; |
| --- | --- |

e)

kontrollib riiklike põhiserverite juurdepääsu usaldusraamistiku lüüsile ja usaldusraamistiku lüüsi juurdepääsu riiklikele põhiserveritele;

| f) | tagab ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi kasutavate isikute identimise ja autentimise; |
| --- | --- |

f)

tagab ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi kasutavate isikute identimise ja autentimise;

| g) | vaatab ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi mõjutava turvanõuete rikkumise korral uuesti läbi sellele taristule juurdepääsuga seotud loa andmise õigused; |
| --- | --- |

g)

vaatab ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi mõjutava turvanõuete rikkumise korral uuesti läbi sellele taristule juurdepääsuga seotud loa andmise õigused;

| h) | säilitab ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi kaudu edastatud teabe tervikluse; |
| --- | --- |

h)

säilitab ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi kaudu edastatud teabe tervikluse;

| i) | rakendab tehnilisi ja organisatsioonilisi turvameetmeid, et hoida ära loata juurdepääs isikuandmetele; |
| --- | --- |

i)

rakendab tehnilisi ja organisatsioonilisi turvameetmeid, et hoida ära loata juurdepääs isikuandmetele;

| j) | rakendab vajaduse korral meetmeid, et blokeerida loata juurdepääs ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsile riiklike kontaktpunktide domeenist (st blokeerib asukoha/IP-aadressi). |
| --- | --- |

j)

rakendab vajaduse korral meetmeid, et blokeerida loata juurdepääs ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsile riiklike kontaktpunktide domeenist (st blokeerib asukoha/IP-aadressi).

| 7) | Võtab meetmeid (sealhulgas ühenduste katkestamine), et kaitsta oma domeeni olulise kõrvalekalde korral kvaliteedi- või turvapõhimõtetest ja -kontseptsioonidest. |
| --- | --- |

7)

Võtab meetmeid (sealhulgas ühenduste katkestamine), et kaitsta oma domeeni olulise kõrvalekalde korral kvaliteedi- või turvapõhimõtetest ja -kontseptsioonidest.

| 8) | Haldab oma vastutusalaga seotud riskijuhtimiskava. |
| --- | --- |

8)

Haldab oma vastutusalaga seotud riskijuhtimiskava.

| 9) | Jälgib oma usaldusraamistiku lüüsi teenuste kõigi teenusekomponentide toimimist reaalajas, koostab korrapäraselt statistikat ja registreerib toiminguid. |
| --- | --- |

9)

Jälgib oma usaldusraamistiku lüüsi teenuste kõigi teenusekomponentide toimimist reaalajas, koostab korrapäraselt statistikat ja registreerib toiminguid.

| 10) | Pakub usaldusraamistiku lüüsi kõigi teenuste puhul inglise keeles ööpäeva- ja nädalaringset tuge telefoni, posti või veebiportaali kaudu ning võtab vastu kõnesid selleks luba omavatelt helistajatelt, kes on ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi koordinaatorid ja nende kasutajatoe töötajad, projektiametnikud ja komisjoni selleks määratud töötajad. |
| --- | --- |

10)

Pakub usaldusraamistiku lüüsi kõigi teenuste puhul inglise keeles ööpäeva- ja nädalaringset tuge telefoni, posti või veebiportaali kaudu ning võtab vastu kõnesid selleks luba omavatelt helistajatelt, kes on ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi koordinaatorid ja nende kasutajatoe töötajad, projektiametnikud ja komisjoni selleks määratud töötajad.

| 11) | Abistab kaasvastutavaid töötlejaid asjakohaste tehniliste ja organisatsiooniliste meetmetega, niivõrd kui see on võimalik vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 12, et nad saaksid täita vastutava töötleja kohustust vastata isikuandmete kaitse üldmääruse III peatükis sätestatud taotlustele andmesubjekti õiguste kasutamiseks. |
| --- | --- |

11)

Abistab kaasvastutavaid töötlejaid asjakohaste tehniliste ja organisatsiooniliste meetmetega, niivõrd kui see on võimalik vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 12, et nad saaksid täita vastutava töötleja kohustust vastata isikuandmete kaitse üldmääruse III peatükis sätestatud taotlustele andmesubjekti õiguste kasutamiseks.

| 12) | Toetab vastutavaid töötlejaid, esitades ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsiga seotud teavet, et nad saaksid täita isikuandmete kaitse üldmääruse artiklites 32, 33, 34, 35 ja 36 sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

12)

Toetab vastutavaid töötlejaid, esitades ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsiga seotud teavet, et nad saaksid täita isikuandmete kaitse üldmääruse artiklites 32, 33, 34, 35 ja 36 sätestatud kohustusi.

| 13) | Tagab, et ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsis töödeldavad andmed on loetamatud kõigile isikutele, kellel ei ole juurdepääsuõigust. |
| --- | --- |

13)

Tagab, et ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsis töödeldavad andmed on loetamatud kõigile isikutele, kellel ei ole juurdepääsuõigust.

| 14) | Võtab kõik asjakohased meetmed, et hoida ära ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi operaatorite loata juurdepääs edastatavatele andmetele. |
| --- | --- |

14)

Võtab kõik asjakohased meetmed, et hoida ära ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi operaatorite loata juurdepääs edastatavatele andmetele.

| 15) | Võtab meetmeid, et hõlbustada ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi jaoks määratud vastutavate töötlejate koostalitlust ja suhtlust. |
| --- | --- |

15)

Võtab meetmeid, et hõlbustada ELi digitaalse COVID-tõendi lüüsi jaoks määratud vastutavate töötlejate koostalitlust ja suhtlust.

| 16) | Peab registrit kaasvastutavate töötlejate nimel tehtud töötlemistoimingute kohta vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 31 lõikele 2. |
| --- | --- |

16)

Peab registrit kaasvastutavate töötlejate nimel tehtud töötlemistoimingute kohta vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 31 lõikele 2.

---

| 25.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/105 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/105

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/484,

23. märts 2022,

milles sätestatakse 2022. taotlusaasta osas keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse teatavate tingimuste rakendamisel erandite kehtestamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) nr 1307/2013 ja komisjoni delegeeritud määrusest (EL) nr 639/2014

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 1875 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009, (1) eriti selle artikli 69 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 3. peatükis on sätestatud kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus (edaspidi „keskkonnasäästlikumaks muutmise toetus“). Need tavad hõlmavad põllumajanduskultuuride mitmekesistamist vastavalt kõnealuse määruse artikli 43 lõike 2 punktile a ja ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alasid vastavalt artikli 43 lõike 2 punktile c. Nimetatud tavasid käsitlevad täiendavad eeskirjad on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 639/2014 (2) 3. peatükis. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 3. peatükis on sätestatud kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus (edaspidi „keskkonnasäästlikumaks muutmise toetus“). Need tavad hõlmavad põllumajanduskultuuride mitmekesistamist vastavalt kõnealuse määruse artikli 43 lõike 2 punktile a ja ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alasid vastavalt artikli 43 lõike 2 punktile c. Nimetatud tavasid käsitlevad täiendavad eeskirjad on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 639/2014 (2) 3. peatükis.

| (2) | Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 44 lõike 4 kohaselt võetakse põllumajanduskultuuride mitmekesistamise raames kesana arvesse muid põllumajanduskultuure kui rohi või muud rohttaimed. See tähendab, et maad, mida on kasutatud karjatamiseks või millelt on tootmise eesmärgil saaki koristatud, ei saa arvestada kesana. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 44 lõike 4 kohaselt võetakse põllumajanduskultuuride mitmekesistamise raames kesana arvesse muid põllumajanduskultuure kui rohi või muud rohttaimed. See tähendab, et maad, mida on kasutatud karjatamiseks või millelt on tootmise eesmärgil saaki koristatud, ei saa arvestada kesana.

| (3) | Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 46 lõike 2 esimese lõigu punktis a on sätestatud, et kesa võib käsitada ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alana. Delegeeritud määruse (EL) nr 639/2014 artikli 45 lõikes 2 on nõutud põllumajandusliku tootmise puudumine ning kõnealuse määruse artikli 45 lõikega 10b on keelatud taimekaitsevahendite kasutamine ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alaks kvalifitseeruval kesal. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 46 lõike 2 esimese lõigu punktis a on sätestatud, et kesa võib käsitada ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alana. Delegeeritud määruse (EL) nr 639/2014 artikli 45 lõikes 2 on nõutud põllumajandusliku tootmise puudumine ning kõnealuse määruse artikli 45 lõikega 10b on keelatud taimekaitsevahendite kasutamine ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alaks kvalifitseeruval kesal.

| (4) | Venemaa sissetung Ukrainasse 24. veebruaril 2022 on põhjustanud toormehindade järsu tõusu ning mõjutanud põllumajandustoodete pakkumist ja nõudlust. Selle olukorra lahendamiseks tuleks suurendada liidu põllumajandusliku tootmise potentsiaali nii toidu kui ka sööda puhul. |
| --- | --- |

(4)

Venemaa sissetung Ukrainasse 24. veebruaril 2022 on põhjustanud toormehindade järsu tõusu ning mõjutanud põllumajandustoodete pakkumist ja nõudlust. Selle olukorra lahendamiseks tuleks suurendada liidu põllumajandusliku tootmise potentsiaali nii toidu kui ka sööda puhul.

| (5) | Kesa on jätkuvalt põllumaa, mis sobib põllumajanduskultuuride kasvatamiseks ja mida on võimalik kohe kasutada toidu ja sööda tootmiseks, kuigi erineval määral sõltuvalt tingimustest, näiteks mulla kvaliteedist. Selleks et põllumajandustootjad saaksid kasutada võimalikult palju oma olemasolevaid alasid toidu tootmiseks ja loomade söötmiseks, tuleks liikmesriikidel lubada teha 2022. taotlusaasta osas erandeid keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuste, sh taimekaitsevahendite kasutamise tingimustest kesa puhul, mis vastab põllumajanduskultuuride mitmekesistamise või ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala nõuetele vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 44 lõikele 4 ja artikli 46 lõike 2 esimese lõigu punktile a. |
| --- | --- |

(5)

Kesa on jätkuvalt põllumaa, mis sobib põllumajanduskultuuride kasvatamiseks ja mida on võimalik kohe kasutada toidu ja sööda tootmiseks, kuigi erineval määral sõltuvalt tingimustest, näiteks mulla kvaliteedist. Selleks et põllumajandustootjad saaksid kasutada võimalikult palju oma olemasolevaid alasid toidu tootmiseks ja loomade söötmiseks, tuleks liikmesriikidel lubada teha 2022. taotlusaasta osas erandeid keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuste, sh taimekaitsevahendite kasutamise tingimustest kesa puhul, mis vastab põllumajanduskultuuride mitmekesistamise või ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala nõuetele vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 44 lõikele 4 ja artikli 46 lõike 2 esimese lõigu punktile a.

| (6) | Käesoleva otsusega tuleks ette näha erandid põllumajanduskultuuride mitmekesistamise ja ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alaga seotud kohustustest üksnes sellises ulatuses ja selliseks ajavahemikuks, mis on rangelt vajalik. Erandid peaksid piirduma taotlusaastaga 2022 ja nende eesmärk peaks olema tegelda mõjuga põllumajandustoodete pakkumisele ja nõudlusele, võimaldades suurendada toidu ja sööda tootmiseks kasutatava põllumaa kogupindala. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega tuleks ette näha erandid põllumajanduskultuuride mitmekesistamise ja ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alaga seotud kohustustest üksnes sellises ulatuses ja selliseks ajavahemikuks, mis on rangelt vajalik. Erandid peaksid piirduma taotlusaastaga 2022 ja nende eesmärk peaks olema tegelda mõjuga põllumajandustoodete pakkumisele ja nõudlusele, võimaldades suurendada toidu ja sööda tootmiseks kasutatava põllumaa kogupindala.

| (7) | Erandite kohaldamise üle otsustamisel peaksid liikmesriigid võtma nõuetekohaselt arvesse kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade eesmärke ning eelkõige vajadust kaitsta piisavalt mulla ja loodusvarade kvaliteeti ning bioloogilist mitmekesisust, eriti õistaimede ja pesitsevate lindude jaoks kõige tundlikumal ajal. |
| --- | --- |

(7)

Erandite kohaldamise üle otsustamisel peaksid liikmesriigid võtma nõuetekohaselt arvesse kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade eesmärke ning eelkõige vajadust kaitsta piisavalt mulla ja loodusvarade kvaliteeti ning bioloogilist mitmekesisust, eriti õistaimede ja pesitsevate lindude jaoks kõige tundlikumal ajal.

| (8) | Selleks et tagada käesoleva otsusega lubatavate erandite tõhusus, pidades silmas taotletavaid eesmärke, st toormehindade tõusu leevendamist ning mõju pakkumisele ja nõudlusele, peaksid liikmesriigid tegema oma otsused erandite kohaldamise kohta 21 päeva jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast ning teatama komisjonile tehtud otsustest seitsme päeva jooksul pärast nimetatud otsuste tegemise kuupäeva. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada käesoleva otsusega lubatavate erandite tõhusus, pidades silmas taotletavaid eesmärke, st toormehindade tõusu leevendamist ning mõju pakkumisele ja nõudlusele, peaksid liikmesriigid tegema oma otsused erandite kohaldamise kohta 21 päeva jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast ning teatama komisjonile tehtud otsustest seitsme päeva jooksul pärast nimetatud otsuste tegemise kuupäeva.

| (9) | Selleks et komisjon saaks jälgida käesoleva otsusega võimaldatavate erandite nõuetekohast kohaldamist ja nende mõju, peaksid liikmesriigid esitama teabe eranditega hõlmatud põllumajandusettevõtete ja hektarite arvu kohta. Kõnealune teave tuleks olemasolevaid teavitusvahendeid kasutades teha komisjonile kättesaadavaks 15. detsembriks 2022. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et komisjon saaks jälgida käesoleva otsusega võimaldatavate erandite nõuetekohast kohaldamist ja nende mõju, peaksid liikmesriigid esitama teabe eranditega hõlmatud põllumajandusettevõtete ja hektarite arvu kohta. Kõnealune teave tuleks olemasolevaid teavitusvahendeid kasutades teha komisjonile kättesaadavaks 15. detsembriks 2022.

| (10) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas otsetoetuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas otsetoetuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsused, millega tehakse 2022. taotlusaasta osas erand teatavatest keskkonnasäästlikumaks muutmise toetusega seotud tingimustest

1.   Erandina määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 44 lõikest 4 võivad liikmesriigid 2022. taotlusaasta osas otsustada, et kesa käsitatakse eraldiseisva põllumajanduskultuurina, seda isegi juhul, kui sellist maad on kasutatud karjatamiseks või sellelt on tootmise eesmärgil saaki koristatud või seda on haritud.

2.   Erandina delegeeritud määruse (EL) nr 639/2014 artikli 45 lõikest 2 võivad liikmesriigid 2022. taotlusaasta osas otsustada, et kesa käsitatakse määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 46 lõike 2 esimese lõigu punkti a kohase ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alana, seda isegi juhul, kui sellist maad on kasutatud karjatamiseks või sellelt on tootmise eesmärgil saaki koristatud või seda on haritud. Kohaldatakse määruse (EL) nr 1307/2013 X lisas sätestatud kesa kaalutegurit.

Erandina delegeeritud määruse (EL) nr 639/2014 artikli 45 lõikest 10b võivad liikmesriigid juhul, kui nad kasutavad käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud erandit, otsustada lubada kõnealustel aladel ka taimekaitsevahendite kasutamist isegi juhul, kui sellist maad kasutatakse karjatamiseks või tootmise eesmärgil saagi koristamiseks või harimiseks.

Artikkel 2

Tähtaeg

Artiklis 1 osutatud otsused tuleb teha 21 päeva jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist.

Artikkel 3

Teated

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile artikli 1 kohaselt tehtud otsusest seitsme päeva jooksul pärast nimetatud otsuste tegemise kuupäeva.

2.   15. detsembriks 2022 teatavad liikmesriigid komisjonile nende põllumajandusettevõtete arvu, kes kasutasid artiklis 1 sätestatud erandeid, ja pindala (hektarites), mille suhtes kõnealuseid erandeid kohaldati.

Artikkel 4

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 23. märts 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 608.

1

(2)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 639/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, ning muudetakse kõnealuse määruse X lisa (ELT L 181, 20.6.2014, lk 1).

2

---

| 25.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/108 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/108

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2022/485,

17. märts 2022,

millega muudetakse otsust 2010/624/EL Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi alusel tehtavate liidu laenusaamise ja laenuandmise toimingute haldamise kohta

(EKP/2022/11)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 122 lõiget 2 ja artikli 132 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 17, 21 ja 34.1,

võttes arvesse nõukogu määrust (EL) nr 407/2002, 11. mai 2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, (1) eelkõige selle artiklit 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga otsuse 2010/624/EL (EKP/2010/17) (2) kohaselt Euroopa Keskpangas (EKP) hoitavaid hoiuseid tuleb tasustada vastavalt Euroopa Keskpanga otsuse (EL) 2019/1743 (EKP/2019/31) (3) artikli 2 lõike 1 sätetele, et tagada võrreldavate hoiuste tasustamise järjepidevus kogu eurosüsteemis. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga otsuse 2010/624/EL (EKP/2010/17) (2) kohaselt Euroopa Keskpangas (EKP) hoitavaid hoiuseid tuleb tasustada vastavalt Euroopa Keskpanga otsuse (EL) 2019/1743 (EKP/2019/31) (3) artikli 2 lõike 1 sätetele, et tagada võrreldavate hoiuste tasustamise järjepidevus kogu eurosüsteemis.

| (2) | Seetõttu tuleb otsust 2010/624/EL (EKP/2010/17) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleb otsust 2010/624/EL (EKP/2010/17) vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Muudatus

Otsuse 2010/624/EL (EKP/2010/17) artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Artiklis 2 osutatud kontosid tasustatakse vastavalt Euroopa Keskpanga otsuse (EL) 2019/1743 (EKP/2019/31) (*1) artikli 2 lõike 1 sätetele.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub viiendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas.

Frankfurt Maini ääres, 17. märts 2022

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  
  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

1

(2)  Euroopa Keskpanga otsus 2010/624/EL, 14. oktoober 2010, Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi alusel tehtavate liidu laenusaamise ja laenuandmise toimingute haldamise kohta (EKP/2010/17) (ELT L 275, 20.10.2010, lk 10).

2

(3)  Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2019/1743, 15. oktoober 2019, ülemääraste reservide ja teatavate hoiuste tasustamise kohta (EKP/2019/31) (ELT L 267, 21.10.2019, lk 12).

3

---