# Euroopa Liidu L 97/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 97 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik24. märts 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 97

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik24. märts 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2022/448, 17. juuni 2021, meetmete SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN) kohta, mida Itaalia rakendas äriühingu Siremar ja selle omandaja Società Navigazione Siciliana suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 4268 all)

   (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2022/448, 17. juuni 2021, meetmete SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN) kohta, mida Itaalia rakendas äriühingu Siremar ja selle omandaja Società Navigazione Siciliana suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 4268 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 4268 all)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 24.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 97/1

---

Sisukord

| 1. | Menetlus | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Taust ja uuritavate meetmete kirjeldus | 7 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Üldine raamistik | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Esialgsed lepingud | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Esialgsete lepingute pikendamine | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Siremari erastamine ja uue lepingu allkirjastamine | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.2. | 2011. ja 2012. aasta otsuses käsitletud meetmed | 9 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Käesolevas otsuses käsitletud meetmete üksikasjalik kirjeldus | 9 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Riigi ja Siremari vahelise esialgse lepingu pikendamine | 9 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Siremari päästmisabi ebaseaduslik pikendamine | 12 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Siremari erastamine, edasigarantii ja CdI kapitali suurendamine | 13 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Uus leping | 20 |
| --- | --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Sildumise eesõigus | 22 |
| --- | --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | 2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed | 22 |
| --- | --- | --- |

2.3.6.

| 2.4. | Rikkumismenetlus nr 2007/4609 | 22 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 3. | Menetluse algatamise ja pikendamise põhjused | 25 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Riigi ja Siremari vahelise esialgse lepingu pikendamine | 25 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Altmarki kriteeriumi täitmine ja abi olemasolu | 25 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Siseturuga kokkusobivus | 26 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Siremari päästmisabi ebaseaduslik pikendamine | 26 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Siremari erastamine, edasigarantii ja CdI kapitali suurendamine | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Siremari erastamine | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Edasigarantii | 27 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | CdI kapitali suurendamine | 27 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Kokkusobivus siseturuga | 27 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.4. | Riigi ja CdI vaheline uus leping | 27 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Sildumise eesõigus | 28 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.6. | 2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed | 28 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 4. | Itaalia märkused | 28 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Avalike teenuste osutamise kohustuste ja konkurentsitingimuste kohta | 28 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Siremari päästmisabi võimaliku ebaseadusliku pikendamise kohta | 29 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Siremari äriüksuse erastamise kohta | 30 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Menetluse läbipaistva ja mittediskrimineeriva laadi kohta | 30 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Nende varade müügi kohta, mis ei kuulu Siremari äriüksuse juurde | 30 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Siremari äriüksuse varade uue lepinguga sidumise kohta | 31 |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Sõltumatu eksperdi määramise kohta | 31 |
| --- | --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Menetluse läbipaistvuse kohta | 31 |
| --- | --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Ecorysi esimese ja teise aruande kohta | 31 |
| --- | --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | Riigisisese kohtumenetluse ja SNSile lõpliku üleandmise kohta | 32 |
| --- | --- | --- |

4.3.7.

| 4.4. | Uue lepingu vastavus Altmarki kriteeriumidele | 33 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CIPE direktiivis alates 2010. aastast kehtestatud 6,5 % suuruse riskipreemia kohta | 33 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Uue lepingu üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsusega vastavuse kohta | 34 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Edasigarantii kohta | 34 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Sildumise eesõiguse kohta | 35 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | 2010. aasta seaduses kehtestatud meetmete kohta | 35 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Majandusliku järjepidevuse puudumise kohta erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja CdI vahel | 36 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | Huvitatud isikute märkused | 37 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari märkused | 37 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Rikkumismenetluse nr 2007/4609 kohta | 37 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Esialgse lepingu pikendamise kohta | 37 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Siremari päästmisabi võimaliku ebaseadusliku pikendamise kohta | 38 |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

| 5.1.4. | Uue lepingu kohta | 39 |
| --- | --- | --- |

5.1.4.

| 5.1.5. | Siremari erastamise ja edasigarantii kohta | 39 |
| --- | --- | --- |

5.1.5.

| 5.1.6. | Majandusliku järjepidevuse puudumise kohta erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja CdI vahel | 40 |
| --- | --- | --- |

5.1.6.

| 5.1.7. | CdSi edasigarantiid käsitleva otsuse täiendav esitamine | 41 |
| --- | --- | --- |

5.1.7.

| 5.2. | SNSi märkused | 41 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Esimene märkuste esitamine | 41 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Teine märkuste esitamine | 41 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Kolmas märkuste esitamine | 42 |
| --- | --- | --- |

5.2.3.

| 5.3. | Pan Medi märkused | 43 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Grandi Navi Veloci märkused | 44 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Lipari linnapea kiri | 45 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 6. | Compagnia delle Isole esitatud teave | 45 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Esimene märkuste esitamine | 45 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Teine märkuste esitamine | 46 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Kolmas märkuste esitamine | 46 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 7. | Itaalia märkused huvitatud isikute esitatud märkuste ja teabe kohta | 47 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Hindamine | 47 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | Abi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses | 47 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.1.1. | Siremari ja Itaalia vahelise esialgse lepingu pikendamine | 48 |
| --- | --- | --- |

8.1.1.

| 8.1.2. | Siremari päästmisabi ebaseaduslik pikendamine | 50 |
| --- | --- | --- |

8.1.2.

| 8.1.3. | Siremari äriüksusega seotud uue lepingu sõlmimine SNSiga ja talle sildumise eesõiguse andmine, CdI kapitali suurendamine ja edasigarantii | 51 |
| --- | --- | --- |

8.1.3.

| 8.1.4. | 2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed | 71 |
| --- | --- | --- |

8.1.4.

| 8.1.5. | Järeldus abi olemasolu kohta | 73 |
| --- | --- | --- |

8.1.5.

| 8.2. | Abi seaduslikkus | 74 |
| --- | --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Abi kokkusobivus siseturuga | 74 |
| --- | --- | --- |

8.3.

| 8.3.1. | Riigi ja Siremari vahelise esialgse lepingu pikendamine | 74 |
| --- | --- | --- |

8.3.1.

| 8.3.2. | Siremari päästmisabi ebaseaduslik pikendamine | 83 |
| --- | --- | --- |

8.3.2.

| 8.3.3. | Erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused | 84 |
| --- | --- | --- |

8.3.3.

| 8.3.4. | Järeldus riigiabi siseturuga kokkusobivuse kohta | 84 |
| --- | --- | --- |

8.3.4.

| 8.4. | Vastus CdI märkustele | 85 |
| --- | --- | --- |

8.4.

| 9. | Järeldus | 85 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Tagasinõudmine | 86 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Majanduslik järjepidevus | 87 |
| --- | --- | --- |

11.

| 11.1. | Üleandmise ulatus | 87 |
| --- | --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Üleandmise hind | 88 |
| --- | --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Omanike isik | 89 |
| --- | --- | --- |

11.3.

| 11.4. | Üleandmise ajastus | 89 |
| --- | --- | --- |

11.4.

| 11.5. | Üleandmise majanduslik loogika | 89 |
| --- | --- | --- |

11.5.

| 11.6. | Järeldus majandusliku järjepidevuse kohta erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja SNSi vahel | 90 |
| --- | --- | --- |

11.6.

KOMISJONI OTSUS (EL) 2022/448,

17. juuni 2021,

meetmete SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN) kohta, mida Itaalia rakendas äriühingu Siremar ja selle omandaja Società Navigazione Siciliana suhtes

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 4268 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes arvesse nende märkusi

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 6. augustil 1999 otsustas komisjon algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse seoses abiga, mida maksti esialgse teenuste riigihankelepingu (edaspidi „esialgsed lepingud“) alusel kuuele tollal Tirrenia kontserni moodustanud äriühingule (2). |
| --- | --- |

(1)

6. augustil 1999 otsustas komisjon algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse seoses abiga, mida maksti esialgse teenuste riigihankelepingu (edaspidi „esialgsed lepingud“) alusel kuuele tollal Tirrenia kontserni moodustanud äriühingule (2).

2

| (2) | Uurimise toimumise ajal taotlesid Itaalia ametiasutused, et Tirrenia kontserni juhtumi uurimine eraldataks osadeks, et jõuda esmajärjekorras ainult Tirrenia di Navigazionet (edaspidi „Tirrenia“) puudutava lõppotsuseni. Taotlust põhjendati Itaalia ametiasutuste plaaniga jätkata kontserni erastamist, alustades Tirreniast, ja nende kavatsusega kiirendada nimetatud protsessi seoses selle äriühinguga. |
| --- | --- |

(2)

Uurimise toimumise ajal taotlesid Itaalia ametiasutused, et Tirrenia kontserni juhtumi uurimine eraldataks osadeks, et jõuda esmajärjekorras ainult Tirrenia di Navigazionet (edaspidi „Tirrenia“) puudutava lõppotsuseni. Taotlust põhjendati Itaalia ametiasutuste plaaniga jätkata kontserni erastamist, alustades Tirreniast, ja nende kavatsusega kiirendada nimetatud protsessi seoses selle äriühinguga.

| (3) | Komisjon nõustus Itaalia ametiasutuste taotlusega ja lõpetas komisjoni otsusega 2001/851/EÜ (3) Tirreniale antud abi suhtes algatatud menetluse (edaspidi „2001. aasta otsus“). Abi tunnistati siseturuga kokkusobivaks tingimusel, et Itaalia ametiasutused võtavad teatavad kohustused. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon nõustus Itaalia ametiasutuste taotlusega ja lõpetas komisjoni otsusega 2001/851/EÜ (3) Tirreniale antud abi suhtes algatatud menetluse (edaspidi „2001. aasta otsus“). Abi tunnistati siseturuga kokkusobivaks tingimusel, et Itaalia ametiasutused võtavad teatavad kohustused.

3

| (4) | Oma otsusega 2005/163/EÜ (4) (edaspidi „2004. aasta otsus“) tunnistas komisjon Tirrenia kontserni muudele äriühingutele kui Tirrenia (5) makstud hüvitise osaliselt siseturuga kokkusobivaks, tingimusel et Itaalia ametiasutused täidavad teatavaid kohustusi, ja osaliselt siseturuga kokkusobimatuks. Otsus põhines 1992.–2001. aasta raamatupidamisandmetel ja sisaldas tingimusi, mille eesmärk oli tagada hüvitise kokkusobivus siseturuga kogu esialgsete lepingute kehtivuse ajal (st kuni 2008. aastani). |
| --- | --- |

(4)

Oma otsusega 2005/163/EÜ (4) (edaspidi „2004. aasta otsus“) tunnistas komisjon Tirrenia kontserni muudele äriühingutele kui Tirrenia (5) makstud hüvitise osaliselt siseturuga kokkusobivaks, tingimusel et Itaalia ametiasutused täidavad teatavaid kohustusi, ja osaliselt siseturuga kokkusobimatuks. Otsus põhines 1992.–2001. aasta raamatupidamisandmetel ja sisaldas tingimusi, mille eesmärk oli tagada hüvitise kokkusobivus siseturuga kogu esialgsete lepingute kehtivuse ajal (st kuni 2008. aastani).

4

5

| (5) | 4. märtsi 2009. aasta otsusega liidetud kohtuasjades T-265/04, T-292/04 ja T-504/04 (6) (edaspidi „2009. aasta kohtuotsus“) tühistas Üldkohus 2004. aasta otsuse. |
| --- | --- |

(5)

4. märtsi 2009. aasta otsusega liidetud kohtuasjades T-265/04, T-292/04 ja T-504/04 (6) (edaspidi „2009. aasta kohtuotsus“) tühistas Üldkohus 2004. aasta otsuse.

6

| (6) | 5. oktoobril 2011 algatas komisjon uue ametliku uurimismenetluse mitme täiendava meetme suhtes, mida Itaalia oli võtnud endise Tirrenia kontserni äriühingute kasuks (edaspidi „2011. aasta otsus“). Uurimine puudutas muu hulgas Siremarile – äriühingule Sicilia Regionale Marittimale (edaspidi „Siremar“) – mitme mereveoliini teenindamise eest 1. jaanuari 2009. aasta seisuga makstud hüvitisi ning Siremari äriüksuse erastamisprotsessi (vt punkt 2.3.3). |
| --- | --- |

(6)

5. oktoobril 2011 algatas komisjon uue ametliku uurimismenetluse mitme täiendava meetme suhtes, mida Itaalia oli võtnud endise Tirrenia kontserni äriühingute kasuks (edaspidi „2011. aasta otsus“). Uurimine puudutas muu hulgas Siremarile – äriühingule Sicilia Regionale Marittimale (edaspidi „Siremar“) – mitme mereveoliini teenindamise eest 1. jaanuari 2009. aasta seisuga makstud hüvitisi ning Siremari äriüksuse erastamisprotsessi (vt punkt 2.3.3).

| (7) | 2011. aasta otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (7). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused uuritavate abimeetmete kohta. |
| --- | --- |

(7)

2011. aasta otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (7). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused uuritavate abimeetmete kohta.

Euroopa Liidu Teatajas

7

| (8) | Itaalia esitas oma vastuse 2011. aasta otsuse kohta 15. novembri 2011. aasta kirjaga. Käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate meetmete kohta saatsid komisjonile oma märkused ka järgmised isikud: Società Navigazione Siciliana S.p.A. (edaspidi „SNS“), Pan Med Lines S.r.l. (edaspidi „Pan Med“) ja Grandi Navi Veloci S.p.A. (edaspidi „GNV“) (vt punkt 5). Komisjon edastas need Itaaliale, kellel oli võimalus neid kommenteerida. |
| --- | --- |

(8)

Itaalia esitas oma vastuse 2011. aasta otsuse kohta 15. novembri 2011. aasta kirjaga. Käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate meetmete kohta saatsid komisjonile oma märkused ka järgmised isikud: Società Navigazione Siciliana S.p.A. (edaspidi „SNS“), Pan Med Lines S.r.l. (edaspidi „Pan Med“) ja Grandi Navi Veloci S.p.A. (edaspidi „GNV“) (vt punkt 5). Komisjon edastas need Itaaliale, kellel oli võimalus neid kommenteerida.

| (9) | Itaalia ametiasutused teatasid 10. jaanuaril 2012 ametlikult (väidetavalt õiguskindluse huvides) komisjonile avaliku teenindamise lepingute projektist (edaspidi „lepingud“), millele on kohustatud alla kirjutama iga Tirrenia ja Siremari äriüksuse tulevane omandaja ja mille alusel makstakse hüvitist avaliku teenuse osutamise eest. |
| --- | --- |

(9)

Itaalia ametiasutused teatasid 10. jaanuaril 2012 ametlikult (väidetavalt õiguskindluse huvides) komisjonile avaliku teenindamise lepingute projektist (edaspidi „lepingud“), millele on kohustatud alla kirjutama iga Tirrenia ja Siremari äriüksuse tulevane omandaja ja mille alusel makstakse hüvitist avaliku teenuse osutamise eest.

| (10) | 7. novembril 2012 laiendas komisjon uurimismenetlust muu hulgas seoses i) Siremarile antud päästmisabi ebaseadusliku pikendamisega, ii) võimaliku abiga Siremari filiaali esimesele omandajale Compagnia delle Isole (edaspidi „CdI“) seoses viimase erastamisega ja iii) avaliku teenuse hüvitisega, mida makstakse CdI-le Itaalia riigiga sõlmitud uue lepingu alusel. Komisjon võttis selle otsuse muudetud versiooni (8) vastu 19. detsembril 2012 (edaspidi „2012. aasta otsus“; kui samal ajal viidatakse ka 2011. aasta otsusele, siis „2011. ja 2012. aasta otsus“). |
| --- | --- |

(10)

7. novembril 2012 laiendas komisjon uurimismenetlust muu hulgas seoses i) Siremarile antud päästmisabi ebaseadusliku pikendamisega, ii) võimaliku abiga Siremari filiaali esimesele omandajale Compagnia delle Isole (edaspidi „CdI“) seoses viimase erastamisega ja iii) avaliku teenuse hüvitisega, mida makstakse CdI-le Itaalia riigiga sõlmitud uue lepingu alusel. Komisjon võttis selle otsuse muudetud versiooni (8) vastu 19. detsembril 2012 (edaspidi „2012. aasta otsus“; kui samal ajal viidatakse ka 2011. aasta otsusele, siis „2011. ja 2012. aasta otsus“).

8

| (11) | 2012. aasta otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (9). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused uuritavate abimeetmete kohta. |
| --- | --- |

(11)

2012. aasta otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (9). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused uuritavate abimeetmete kohta.

Euroopa Liidu Teatajas

9

| (12) | Itaalia esitas oma vastuse 2012. aasta otsuse kohta 7. ja 13. detsembri 2012. aasta kirjaga. Käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate meetmete kohta saatsid komisjonile märkusi järgmised isikud: Pan Med Lines S.r.l. (edaspidi „Pan Med“), Siremar, SNS ja CdI (vt punktid 5 ja 6). Komisjon edastas need Itaaliale, kellel oli võimalus neid kommenteerida. |
| --- | --- |

(12)

Itaalia esitas oma vastuse 2012. aasta otsuse kohta 7. ja 13. detsembri 2012. aasta kirjaga. Käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate meetmete kohta saatsid komisjonile märkusi järgmised isikud: Pan Med Lines S.r.l. (edaspidi „Pan Med“), Siremar, SNS ja CdI (vt punktid 5 ja 6). Komisjon edastas need Itaaliale, kellel oli võimalus neid kommenteerida.

| (13) | 5. oktoobril 2012 sõlmis komisjon lepingu äriühinguga Ecorys Netherlands BV (edaspidi „Ecorys“), et viimane koostaks talle kahe alternatiivse stsenaariumi alusel hinnangu Siremari asjaomaste müüki pandud varade turuväärtuse kohta (vt punkt 2.3.3.7). Ecorys esitas oma lõpliku aruande 4. septembril 2013 (edaspidi „Ecorysi esimene aruanne“). Komisjon edastas selle aruande Itaaliale 27. septembril 2013. 18. novembril 2013 esitas komisjon Itaalia ametiasutuste taotlusel Ecorysi aruande itaaliakeelse tõlke. Itaalia esitas oma märkused, sealhulgas oma sõltumatu eksperdi Banca Profilo S.p.A koostatud vastuhinnangu 17. detsembri 2013. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(13)

5. oktoobril 2012 sõlmis komisjon lepingu äriühinguga Ecorys Netherlands BV (edaspidi „Ecorys“), et viimane koostaks talle kahe alternatiivse stsenaariumi alusel hinnangu Siremari asjaomaste müüki pandud varade turuväärtuse kohta (vt punkt 2.3.3.7). Ecorys esitas oma lõpliku aruande 4. septembril 2013 (edaspidi „Ecorysi esimene aruanne“). Komisjon edastas selle aruande Itaaliale 27. septembril 2013. 18. novembril 2013 esitas komisjon Itaalia ametiasutuste taotlusel Ecorysi aruande itaaliakeelse tõlke. Itaalia esitas oma märkused, sealhulgas oma sõltumatu eksperdi Banca Profilo S.p.A koostatud vastuhinnangu 17. detsembri 2013. aasta kirjaga.

| (14) | 24. juunil 2013 saatis komisjon kirja mitmele merendussektoris tegutsevale äriühingule ja palus esitada vabatahtlikult üksikasjalikku teavet Siremari ajavahemikul 2009–2012 teenindatud liinide ning selle äriühingu erastamise tingimuste kohta. Vastas ainult CdI, kes teenindas sel ajal uue lepingu alusel. |
| --- | --- |

(14)

24. juunil 2013 saatis komisjon kirja mitmele merendussektoris tegutsevale äriühingule ja palus esitada vabatahtlikult üksikasjalikku teavet Siremari ajavahemikul 2009–2012 teenindatud liinide ning selle äriühingu erastamise tingimuste kohta. Vastas ainult CdI, kes teenindas sel ajal uue lepingu alusel.

| (15) | Oma 22. jaanuari 2014. aasta otsusega (EL) 2018/261 (edaspidi „2014. aasta otsus“) (10) lõpetas komisjon ametliku uurimismenetluse teatavate meetmete suhtes, mida Sardiinia maakond oli võtnud äriühingu Saremar kasuks (vt põhjendus 36). |
| --- | --- |

(15)

Oma 22. jaanuari 2014. aasta otsusega (EL) 2018/261 (edaspidi „2014. aasta otsus“) (10) lõpetas komisjon ametliku uurimismenetluse teatavate meetmete suhtes, mida Sardiinia maakond oli võtnud äriühingu Saremar kasuks (vt põhjendus 36).

10

| (16) | 15. oktoobril 2014 kohtusid komisjoni talitused Siremari ja Itaalia ametiasutuste esindajatega. Lisaks sellele kohtusid komisjoni talitused 23. oktoobril 2014 ka CdI ja Itaalia ametiasutuste esindajatega. Viimase kohtumise järelmeetmena esitas CdI 30. oktoobril 2014 komisjonile lisateavet. |
| --- | --- |

(16)

15. oktoobril 2014 kohtusid komisjoni talitused Siremari ja Itaalia ametiasutuste esindajatega. Lisaks sellele kohtusid komisjoni talitused 23. oktoobril 2014 ka CdI ja Itaalia ametiasutuste esindajatega. Viimase kohtumise järelmeetmena esitas CdI 30. oktoobril 2014 komisjonile lisateavet.

| (17) | Siremari kohta palus komisjon Itaalialt lisateavet 30. jaanuari 2012. aasta, 16. märtsi 2012. aasta, 1. augusti 2012. aasta, 22. novembri 2012. aasta, 12. aprilli 2013. aasta, 12. juuni 2013. aasta, 27. juuni 2013. aasta, 11. juuli 2013. aasta, 29. juuli 2014. aasta, 6. novembri 2014. aasta, 16. oktoobri 2015. aasta, 25. jaanuari 2018. aasta, 29. märtsi 2018. aasta, 31. augusti 2018. aasta, 18. märtsi 2019. aasta, 16. oktoobri 2019. aasta, 31. juuli 2020. aasta ja 29. oktoobri 2020. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(17)

Siremari kohta palus komisjon Itaalialt lisateavet 30. jaanuari 2012. aasta, 16. märtsi 2012. aasta, 1. augusti 2012. aasta, 22. novembri 2012. aasta, 12. aprilli 2013. aasta, 12. juuni 2013. aasta, 27. juuni 2013. aasta, 11. juuli 2013. aasta, 29. juuli 2014. aasta, 6. novembri 2014. aasta, 16. oktoobri 2015. aasta, 25. jaanuari 2018. aasta, 29. märtsi 2018. aasta, 31. augusti 2018. aasta, 18. märtsi 2019. aasta, 16. oktoobri 2019. aasta, 31. juuli 2020. aasta ja 29. oktoobri 2020. aasta kirjaga.

| (18) | Itaalia esitas Siremari kohta lisateavet 28. märtsi 2012. aasta, 5. oktoobri 2012. aasta, 23. oktoobri 2012. aasta, 13. mai 2013. aasta, 8. augusti 2013. aasta, 19. septembri 2014. aasta, 20. novembri 2014. aasta, 12. detsembri 2014. aasta, 12. veebruari 2015. aasta, 13. novembri 2015. aasta, 18. aprilli 2016. aasta, 2. augusti 2017. aasta, 26. aprilli 2018. aasta, 31. mai 2018. aasta, 29. mai 2019. aasta, 26. juuli 2019. aasta, 3. jaanuari 2020. aasta, 24. jaanuari 2020. aasta, 8. veebruari 2021. aasta ja 11. märtsi 2021. aasta kirjaga (11). |
| --- | --- |

(18)

Itaalia esitas Siremari kohta lisateavet 28. märtsi 2012. aasta, 5. oktoobri 2012. aasta, 23. oktoobri 2012. aasta, 13. mai 2013. aasta, 8. augusti 2013. aasta, 19. septembri 2014. aasta, 20. novembri 2014. aasta, 12. detsembri 2014. aasta, 12. veebruari 2015. aasta, 13. novembri 2015. aasta, 18. aprilli 2016. aasta, 2. augusti 2017. aasta, 26. aprilli 2018. aasta, 31. mai 2018. aasta, 29. mai 2019. aasta, 26. juuli 2019. aasta, 3. jaanuari 2020. aasta, 24. jaanuari 2020. aasta, 8. veebruari 2021. aasta ja 11. märtsi 2021. aasta kirjaga (11).

11

| (19) | Oma 2. märtsi 2020. aasta otsusega (EL) 2020/1411 (12) lõpetas komisjon muid Tirrenia kontserni äriühinguid (v.a Tirrenia), sealhulgas Siremari käsitleva uurimise, mis hõlmas ajavahemikku 1992–2008 (edaspidi „2020. aasta otsus Tirrenia kontserni kohta“). Komisjon jõudis järeldusele, et merekabotaaži teenuste osutamiseks antud abi kujutas endast olemasolevat abi, samas kui rahvusvaheliste meretransporditeenuste osutamiseks antud abi oli kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistikuga (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2011. aasta raamistik“) (13). |
| --- | --- |

(19)

Oma 2. märtsi 2020. aasta otsusega (EL) 2020/1411 (12) lõpetas komisjon muid Tirrenia kontserni äriühinguid (v.a Tirrenia), sealhulgas Siremari käsitleva uurimise, mis hõlmas ajavahemikku 1992–2008 (edaspidi „2020. aasta otsus Tirrenia kontserni kohta“). Komisjon jõudis järeldusele, et merekabotaaži teenuste osutamiseks antud abi kujutas endast olemasolevat abi, samas kui rahvusvaheliste meretransporditeenuste osutamiseks antud abi oli kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistikuga (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2011. aasta raamistik“) (13).

12

13

| (20) | Oma 2. märtsi 2020. aasta otsusega (EL) 2020/1412 (14) lõpetas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses Tirreniale ja selle omandajale CINile ajavahemikul 2009–2020 antud abiga (edaspidi „2020. aasta otsus Tirrenia/CINi kohta“). |
| --- | --- |

(20)

Oma 2. märtsi 2020. aasta otsusega (EL) 2020/1412 (14) lõpetas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses Tirreniale ja selle omandajale CINile ajavahemikul 2009–2020 antud abiga (edaspidi „2020. aasta otsus Tirrenia/CINi kohta“).

14

| (21) | Käesolev otsus käsitleb Siremari, CdI ja SNSi suhtes võetud võimalikke abimeetmeid, nagu on täpsustatud põhjendustes 36 ja 37 ning mis on kindlaks määratud 2011. ja 2012. aasta otsustes, samuti Unicreditile edasigarantii kaudu antud võimalikku abi (vt punktid 2.3.3.5 ja 3.3.2). Kõiki ülejäänud meetmeid, mida nimetatud otsustes käsitletakse, uurib komisjon juhtumite SA.32014, SA.32015 ja SA.32016 raames eraldi. Eelkõige puudutavad need ülejäänud meetmed endise Tirrenia kontserni teisi äriühinguid (st Caremari, Laziomari, Saremari ja Toremari). |
| --- | --- |

(21)

Käesolev otsus käsitleb Siremari, CdI ja SNSi suhtes võetud võimalikke abimeetmeid, nagu on täpsustatud põhjendustes 36 ja 37 ning mis on kindlaks määratud 2011. ja 2012. aasta otsustes, samuti Unicreditile edasigarantii kaudu antud võimalikku abi (vt punktid 2.3.3.5 ja 3.3.2). Kõiki ülejäänud meetmeid, mida nimetatud otsustes käsitletakse, uurib komisjon juhtumite SA.32014, SA.32015 ja SA.32016 raames eraldi. Eelkõige puudutavad need ülejäänud meetmed endise Tirrenia kontserni teisi äriühinguid (st Caremari, Laziomari, Saremari ja Toremari).

2.   TAUST JA UURITAVATE MEETMETE KIRJELDUS

TAUST JA UURITAVATE MEETMETE KIRJELDUS

2.1.   Üldine raamistik

Üldine raamistik

2.1.1.   Esialgsed lepingud

Esialgsed lepingud

| (22) | Tirrenia kontserni omanik oli algselt Itaalia riik äriühingu Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A (edaspidi „Fintecna“) (15) kaudu ning kontserni kuulus kuus äriühingut: Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar. Need äriühingud osutasid mereveoteenuseid Itaalia riigiga 1991. aastal sõlmitud eraldi avaliku teenindamise lepingute alusel, mis kehtisid kakskümmend aastat ajavahemikus 1989. aasta jaanuarist 2008. aasta detsembrini (edaspidi „esialgsed lepingud“). Kogu äriühingu Tirrenia aktsiakapital kuulus äriühingule Fintecna. Tirreniale kuulusid Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar ja Toremar (edaspidi koos „piirkondlikud äriühingud“). 2004. aastal ühendati Tirreniaga Adriatica, kes teenindas mitut mereveoliini Itaalia ja Albaania, Horvaatia, Kreeka ja Montenegro vahel. |
| --- | --- |

(22)

Tirrenia kontserni omanik oli algselt Itaalia riik äriühingu Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A (edaspidi „Fintecna“) (15) kaudu ning kontserni kuulus kuus äriühingut: Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar. Need äriühingud osutasid mereveoteenuseid Itaalia riigiga 1991. aastal sõlmitud eraldi avaliku teenindamise lepingute alusel, mis kehtisid kakskümmend aastat ajavahemikus 1989. aasta jaanuarist 2008. aasta detsembrini (edaspidi „esialgsed lepingud“). Kogu äriühingu Tirrenia aktsiakapital kuulus äriühingule Fintecna. Tirreniale kuulusid Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar ja Toremar (edaspidi koos „piirkondlikud äriühingud“). 2004. aastal ühendati Tirreniaga Adriatica, kes teenindas mitut mereveoliini Itaalia ja Albaania, Horvaatia, Kreeka ja Montenegro vahel.

15

| (23) | Nende avaliku teenindamise lepingute eesmärk oli tagada suure arvu peamiselt Mandri-Itaalia ning Sitsiilia ja Sardiinia, samuti väiksemate Itaalia saarte vahelise mereveo teenuste regulaarne ja usaldusväärne osutamine. Selleks andis Itaalia riik rahalist abi toetustena, mis maksti otse igale Tirrenia kontserni äriühingule. |
| --- | --- |

(23)

Nende avaliku teenindamise lepingute eesmärk oli tagada suure arvu peamiselt Mandri-Itaalia ning Sitsiilia ja Sardiinia, samuti väiksemate Itaalia saarte vahelise mereveo teenuste regulaarne ja usaldusväärne osutamine. Selleks andis Itaalia riik rahalist abi toetustena, mis maksti otse igale Tirrenia kontserni äriühingule.

| (24) | Siremar, mis kuulub täielikult Tirreniale, teenindas mitut merekabotaaži liini nii Sitsiilia ja mitme väiksema naabersaare kui ka Milazzo ja Napoli vahel. Täpsed asjaomased liinid on nimetatud põhjenduses 41. |
| --- | --- |

(24)

Siremar, mis kuulub täielikult Tirreniale, teenindas mitut merekabotaaži liini nii Sitsiilia ja mitme väiksema naabersaare kui ka Milazzo ja Napoli vahel. Täpsed asjaomased liinid on nimetatud põhjenduses 41.

2.1.2.   Esialgsete lepingute pikendamine

Esialgsete lepingute pikendamine

| (25) | Esialgseid lepinguid, sealhulgas Siremari suhtes kohaldatavat lepingut, pikendati kolm korda. |
| --- | --- |

(25)

Esialgseid lepinguid, sealhulgas Siremari suhtes kohaldatavat lepingut, pikendati kolm korda.

| (26) | Esiteks sätestati 30. detsembri 2008. aasta dekreet-seaduse nr 207 (mis muudeti 27. veebruari 2009. aasta seaduseks nr 14, edaspidi dekreet-seadus 207/2008“) artiklis 26, et esialgseid lepinguid, mis pidid esialgu kehtima kuni 31. detsembrini 2008, pikendatakse kuni 31. detsembrini 2009. |
| --- | --- |

(26)

Esiteks sätestati 30. detsembri 2008. aasta dekreet-seaduse nr 207 (mis muudeti 27. veebruari 2009. aasta seaduseks nr 14, edaspidi dekreet-seadus 207/2008“) artiklis 26, et esialgseid lepinguid, mis pidid esialgu kehtima kuni 31. detsembrini 2008, pikendatakse kuni 31. detsembrini 2009.

| (27) | Teiseks sätestati 25. septembri 2009. aasta dekreet-seaduse nr 135 (mis muudeti 20. novembri 2009. aasta seaduseks nr 166, edaspidi „dekreet-seadus 135/2009“) artiklis 19b, et seoses Tirrenia kontserni äriühingute erastamisega loobub emaettevõtja Tirrenia osalusest piirkondlikes äriühingutes (v.a Siremar) järgmiselt:






  a) | Caremar antakse üle Campania maakonnale. Seejärel annab Campania maakond Lazio maakonnale üle tegutseva kontserni, mis teenindab transpordiühendusi Pontino saartega (asutades sellega äriühingu Laziomar); (16) |
| --- | --- | --- |

(27)

Teiseks sätestati 25. septembri 2009. aasta dekreet-seaduse nr 135 (mis muudeti 20. novembri 2009. aasta seaduseks nr 166, edaspidi „dekreet-seadus 135/2009“) artiklis 19b, et seoses Tirrenia kontserni äriühingute erastamisega loobub emaettevõtja Tirrenia osalusest piirkondlikes äriühingutes (v.a Siremar) järgmiselt:

a)

Caremar antakse üle Campania maakonnale. Seejärel annab Campania maakond Lazio maakonnale üle tegutseva kontserni, mis teenindab transpordiühendusi Pontino saartega (asutades sellega äriühingu Laziomar); (16)

16

| b) | Saremar antakse üle Sardiinia maakonnale; |
| --- | --- |

b)

Saremar antakse üle Sardiinia maakonnale;

| c) | Toremar antakse üle Toscana maakonnale. |
| --- | --- |

c)

Toremar antakse üle Toscana maakonnale.

| (28) | Ühtlasi oli 2009. aasta seaduses sätestatud, et Itaalia riik ning Tirrenia ja Siremar lepivad 31. detsembriks 2009 kokku uued lepingud. Samuti kavatseti piirkondlike liinide teenindamine kinnitada uutes avaliku teenindamise lepingutes, mis lepitakse Saremari, Toremari ja Caremari ning vastavate piirkondlike omavalitsuste vahel kokku 31. detsembriks 2009 (Sardiinia ja Toscana) ja 28. veebruariks 2010 (Campania ja Lazio). Uute lepingute või avaliku teenindamise lepingute suhtes pidi välja kuulutatama hankemenetlus äriühingute endi osalusel. Seejärel allkirjastavad kõigi nende äriühingute uued omanikud vastava lepingu või avaliku teenindamise lepingu (17). |
| --- | --- |

(28)

Ühtlasi oli 2009. aasta seaduses sätestatud, et Itaalia riik ning Tirrenia ja Siremar lepivad 31. detsembriks 2009 kokku uued lepingud. Samuti kavatseti piirkondlike liinide teenindamine kinnitada uutes avaliku teenindamise lepingutes, mis lepitakse Saremari, Toremari ja Caremari ning vastavate piirkondlike omavalitsuste vahel kokku 31. detsembriks 2009 (Sardiinia ja Toscana) ja 28. veebruariks 2010 (Campania ja Lazio). Uute lepingute või avaliku teenindamise lepingute suhtes pidi välja kuulutatama hankemenetlus äriühingute endi osalusel. Seejärel allkirjastavad kõigi nende äriühingute uued omanikud vastava lepingu või avaliku teenindamise lepingu (17).

17

| (29) | Selleks pikendati 2009. aasta seadusega esialgsete lepingute, sealhulgas Siremari suhtes kohaldatava lepingu kehtivust alates 1. jaanuarist 2010 kuni 30. septembrini 2010. |
| --- | --- |

(29)

Selleks pikendati 2009. aasta seadusega esialgsete lepingute, sealhulgas Siremari suhtes kohaldatava lepingu kehtivust alates 1. jaanuarist 2010 kuni 30. septembrini 2010.

| (30) | 2009. aasta seadusega kehtestati ka teenuste osutamise eest makstava iga-aastase hüvitise kindlad ülemmäärad kehtivusega alates 2010. aastast (nii pikendatud esialgsete lepingute alusel kui ka uute lepingute ja avaliku teenindamise lepingute alusel) kogusummas 184 942 251 eurot järgmiselt.






  Äriühing | Iga-aastane maksimumhüvitis |
| --- | --- | --- |
| Tirrenia | 72 685 642  eurot |
| Siremar | 55 694 895  eurot |
| Saremar | 13 686 441  eurot |
| Toremar | 13 005 441  eurot |
| Caremar | 29 869 832  eurot (18) |

(30)

2009. aasta seadusega kehtestati ka teenuste osutamise eest makstava iga-aastase hüvitise kindlad ülemmäärad kehtivusega alates 2010. aastast (nii pikendatud esialgsete lepingute alusel kui ka uute lepingute ja avaliku teenindamise lepingute alusel) kogusummas 184 942 251 eurot järgmiselt.

Äriühing

Iga-aastane maksimumhüvitis

Tirrenia

72 685 642  eurot

Siremar

55 694 895  eurot

Saremar

13 686 441  eurot

Toremar

13 005 441  eurot

Caremar

29 869 832  eurot (18)

18

Tabel 1. Alates 2010. aastast kehtivad hüvitise ülemmäärad

Tabel 1. Alates 2010. aastast kehtivad hüvitise ülemmäärad

| (31) | Lisaks sätestati 1. oktoobri 2010. aasta seaduses nr 163 (edaspidi „2010. aasta seadus“) (millega muudeti 5. augusti 2010. aasta dekreet-seadust nr 125, edaspidi „dekreet-seadus 125/2010“) esialgsete lepingute, sealhulgas Siremari suhtes kohaldatava lepingu täiendav pikendamine alates 1. oktoobrist 2010 kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsessi lõpuni. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks sätestati 1. oktoobri 2010. aasta seaduses nr 163 (edaspidi „2010. aasta seadus“) (millega muudeti 5. augusti 2010. aasta dekreet-seadust nr 125, edaspidi „dekreet-seadus 125/2010“) esialgsete lepingute, sealhulgas Siremari suhtes kohaldatava lepingu täiendav pikendamine alates 1. oktoobrist 2010 kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsessi lõpuni.

2.1.3.   Siremari erastamine ja uue lepingu allkirjastamine

Siremari erastamine ja uue lepingu allkirjastamine

| (32) | 2010. aasta oktoobris kuulutati välja pakkumismenetlus, et leida ostja Siremari äriüksusele (vt punkt 2.3.3). Selles kontekstis viidatakse Siremari asemel Siremari äriüksusele, kuna pakkumismenetlus puudutas ainult neid varasid ja lepinguid, mis on vajalikud omandajaga sõlmitavas uues lepingus kindlaks määratud avalike teenuste osutamise kohustuste (19) täitmiseks. Seetõttu viidatakse Siremari äriüksusele, mitte lihtsalt Siremarile. Siremari ülejäänud varad, näiteks kiirlaev Guizzo, mida kasutati muuks otstarbeks, tuli müüa eraldi menetluste kaudu. Lisaks ei kantud müügi tulemusena ostjale üle Siremari müügikuupäevaks kogunenud võlgu. Praeguseks on erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar endiselt eraldi üksus, ehkki peamine eesmärk on see likvideerida, kui võlausaldajatele on raha tagasi makstud. |
| --- | --- |

(32)

2010. aasta oktoobris kuulutati välja pakkumismenetlus, et leida ostja Siremari äriüksusele (vt punkt 2.3.3). Selles kontekstis viidatakse Siremari asemel Siremari äriüksusele, kuna pakkumismenetlus puudutas ainult neid varasid ja lepinguid, mis on vajalikud omandajaga sõlmitavas uues lepingus kindlaks määratud avalike teenuste osutamise kohustuste (19) täitmiseks. Seetõttu viidatakse Siremari äriüksusele, mitte lihtsalt Siremarile. Siremari ülejäänud varad, näiteks kiirlaev Guizzo, mida kasutati muuks otstarbeks, tuli müüa eraldi menetluste kaudu. Lisaks ei kantud müügi tulemusena ostjale üle Siremari müügikuupäevaks kogunenud võlgu. Praeguseks on erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar endiselt eraldi üksus, ehkki peamine eesmärk on see likvideerida, kui võlausaldajatele on raha tagasi makstud.

19

| (33) | Pärast pakkumismenetluses edukaks tunnistatud pakkumust allkirjastas CdI 20. oktoobril 2011 Siremari äriüksuse omandamise lepingu. Seejärel allkirjastasid Itaalia ja CdI 30. juulil 2012 uue lepingu mereveoteenuste osutamiseks. Selle põhjal andis Itaalia riik 31. juulil 2012 Siremari äriüksuse omandiõiguse üle CdI-le. |
| --- | --- |

(33)

Pärast pakkumismenetluses edukaks tunnistatud pakkumust allkirjastas CdI 20. oktoobril 2011 Siremari äriüksuse omandamise lepingu. Seejärel allkirjastasid Itaalia ja CdI 30. juulil 2012 uue lepingu mereveoteenuste osutamiseks. Selle põhjal andis Itaalia riik 31. juulil 2012 Siremari äriüksuse omandiõiguse üle CdI-le.

| (34) | SNS – teine äriühing, kes oli teinud Siremari äriüksuse omandamiseks pakkumise – vaidlustas omandiõiguse üleandmise Itaalia halduskohtus, kes otsustas lõpuks, et pakkumismenetlus tuleb osaliselt uuesti läbi viia ja CdI jäetakse uute pakkumuste esitamisest kõrvale (vt põhjendused 93–100). Pärast oma varem tehtud pakkumuse kinnitamist võitis uuendatud hankemenetluse seega SNS, kes võttis üle Siremari äriüksuse ja allkirjastas 11. aprillil 2016 Itaaliaga uue lepingu. |
| --- | --- |

(34)

SNS – teine äriühing, kes oli teinud Siremari äriüksuse omandamiseks pakkumise – vaidlustas omandiõiguse üleandmise Itaalia halduskohtus, kes otsustas lõpuks, et pakkumismenetlus tuleb osaliselt uuesti läbi viia ja CdI jäetakse uute pakkumuste esitamisest kõrvale (vt põhjendused 93–100). Pärast oma varem tehtud pakkumuse kinnitamist võitis uuendatud hankemenetluse seega SNS, kes võttis üle Siremari äriüksuse ja allkirjastas 11. aprillil 2016 Itaaliaga uue lepingu.

| (35) | Sellest kuupäevast alates on SNS teenindanud liine uue lepingu alusel, samal ajal kui nii erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar kui ka CdI likvideeritakse. |
| --- | --- |

(35)

Sellest kuupäevast alates on SNS teenindanud liine uue lepingu alusel, samal ajal kui nii erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar kui ka CdI likvideeritakse.

2.2.   2011. ja 2012. aasta otsuses käsitletud meetmed

2011. ja 2012. aasta otsuses käsitletud meetmed

| (36) | 2011. ja 2012. aasta otsusega algatatud ametlikus uurimismenetluses hinnati järgmisi meetmeid (vt ka punkt 3):






  1) | hüvitis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest pikendatud esialgsete lepingute alusel (1. meede); |
| --- | --- | --- |

(36)

2011. ja 2012. aasta otsusega algatatud ametlikus uurimismenetluses hinnati järgmisi meetmeid (vt ka punkt 3):

1)

hüvitis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest pikendatud esialgsete lepingute alusel (1. meede);

| 2) | Tirrenia ja Siremari päästmisabi ebaseaduslik pikendamine (2. meede); |
| --- | --- |

2)

Tirrenia ja Siremari päästmisabi ebaseaduslik pikendamine (2. meede);

| 3) | endise Tirrenia kontserni (20) äriühingute erastamine (3. meede); |
| --- | --- |

3)

endise Tirrenia kontserni (20) äriühingute erastamine (3. meede);

20

| 4) | tulevaste lepingute/avaliku teenindamise lepingute alusel makstud hüvitis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest (4. meede); |
| --- | --- |

4)

tulevaste lepingute/avaliku teenindamise lepingute alusel makstud hüvitis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest (4. meede);

| 5) | sildumise eesõigus (5. meede); |
| --- | --- |

5)

sildumise eesõigus (5. meede);

| 6) | 2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed (6. meede); |
| --- | --- |

6)

2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed (6. meede);

| 7) | viis lisameedet, mis Sardiinia maakond võttis Saremari kasuks (7. meede) (21). |
| --- | --- |

7)

viis lisameedet, mis Sardiinia maakond võttis Saremari kasuks (7. meede) (21).

21

2.3.   Käesolevas otsuses käsitletud meetmete üksikasjalik kirjeldus

Käesolevas otsuses käsitletud meetmete üksikasjalik kirjeldus

| (37) | Käesolevas otsuses käsitletakse ainult põhjenduses 36 loetletud 1.–6. meedet, niivõrd kui need hõlmavad Siremari, CdI-d või SNSi. Neid meetmeid kirjeldatakse üksikasjalikumalt järgmistes punktides. |
| --- | --- |

(37)

Käesolevas otsuses käsitletakse ainult põhjenduses 36 loetletud 1.–6. meedet, niivõrd kui need hõlmavad Siremari, CdI-d või SNSi. Neid meetmeid kirjeldatakse üksikasjalikumalt järgmistes punktides.

2.3.1.   Riigi ja Siremari vahelise esialgse lepingu pikendamine

Riigi ja Siremari vahelise esialgse lepingu pikendamine

2.3.1.1.   Avalike teenuste osutamise kohustused

Avalike teenuste osutamise kohustused

| (38) | Siremariga sõlmitud esialgse lepingu artiklis 1 nähti ette viie aasta plaanid, milles täpsustatakse teenindatavad sadamad, kasutatavate laevade tüüp ja teenuste nõutav sagedus. Siremariga sõlmitud esialgset lepingut pikendati 1994. ja 1995. aastal. |
| --- | --- |

(38)

Siremariga sõlmitud esialgse lepingu artiklis 1 nähti ette viie aasta plaanid, milles täpsustatakse teenindatavad sadamad, kasutatavate laevade tüüp ja teenuste nõutav sagedus. Siremariga sõlmitud esialgset lepingut pikendati 1994. ja 1995. aastal.

| (39) | Esimene viie aasta plaan (1990–1994) kiideti heaks ministri 29. mai 1990. aasta käskkirjaga ja see jõustus tagasiulatuvalt 1. jaanuaril 1990. Teine, aastaid 1995–1999 hõlmav plaan, mis kiideti heaks ministri 14. mai 1996. aasta käskkirjaga, jättis liinid ja sageduse praktiliselt samaks. |
| --- | --- |

(39)

Esimene viie aasta plaan (1990–1994) kiideti heaks ministri 29. mai 1990. aasta käskkirjaga ja see jõustus tagasiulatuvalt 1. jaanuaril 1990. Teine, aastaid 1995–1999 hõlmav plaan, mis kiideti heaks ministri 14. mai 1996. aasta käskkirjaga, jättis liinid ja sageduse praktiliselt samaks.

| (40) | Aastateks 2000–2004 ja 2005–2008 ei võetud ametlikult vastu ühtegi Siremariga seotud viie aasta plaani. Selle asemel jäi liinide võrk ja teenindamise sagedus aastatel 1999–2008 laias laastus samaks. 9. märtsi 2004. aasta ministeeriumidevahelises käskkirjas (edaspidi „2004. aasta käskkiri“) sätestati Siremari puudutavad piiratud muudatused seoses vanade laevade väljavahetamise ja mahu suurendamisega sama teenuste sageduse raames (22). |
| --- | --- |

(40)

Aastateks 2000–2004 ja 2005–2008 ei võetud ametlikult vastu ühtegi Siremariga seotud viie aasta plaani. Selle asemel jäi liinide võrk ja teenindamise sagedus aastatel 1999–2008 laias laastus samaks. 9. märtsi 2004. aasta ministeeriumidevahelises käskkirjas (edaspidi „2004. aasta käskkiri“) sätestati Siremari puudutavad piiratud muudatused seoses vanade laevade väljavahetamise ja mahu suurendamisega sama teenuste sageduse raames (22).

22

| (41) | Esialgse lepingu alusel, mida pikendati ja muudeti (valitud liinide jaoks), teenindas Siremar ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 30. juulini 2012 aasta ringi viit liinipaketti erineva sageduse ja ajakavaga, olenevalt konkreetsest liinist, teenuse liigist (parvlaev või kiirlaev) ja aastaajast järgmiselt:






  — | liinipaketi Milazzo – Lipari saared – Napoli liinidel, mis teenindavad Vulcano, Lipari, Salina, Filicudi, Alicudi, Panarea ja Stromboli saari (edaspidi „Lipari saared“), samuti Milazzo linna Sitsiilias ja Napolit Campanias, osutas Siremar nii parvlaeva- kui ka kiirlaevateenust kümnel eraldi liinil; (23) |
| --- | --- | --- |

(41)

Esialgse lepingu alusel, mida pikendati ja muudeti (valitud liinide jaoks), teenindas Siremar ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 30. juulini 2012 aasta ringi viit liinipaketti erineva sageduse ja ajakavaga, olenevalt konkreetsest liinist, teenuse liigist (parvlaev või kiirlaev) ja aastaajast järgmiselt:

—

liinipaketi Milazzo – Lipari saared – Napoli liinidel, mis teenindavad Vulcano, Lipari, Salina, Filicudi, Alicudi, Panarea ja Stromboli saari (edaspidi „Lipari saared“), samuti Milazzo linna Sitsiilias ja Napolit Campanias, osutas Siremar nii parvlaeva- kui ka kiirlaevateenust kümnel eraldi liinil; (23)

23

| — | 17.6.2021 |
| --- | --- |

—

17.6.2021

| — | liinipaketi Palermo–Ustica liinidel osutas Siremar nii parvlaeva- kui ka kiirlaevateenuseid kahel eraldi liinil; (24) |
| --- | --- |

—

liinipaketi Palermo–Ustica liinidel osutas Siremar nii parvlaeva- kui ka kiirlaevateenuseid kahel eraldi liinil; (24)

24

| — | Liinipaketi Porto Empedocle – Pelagie saared liinidel, mis teenindavad Linosa ja Lampedusa saart (edaspidi „Pelagie saared“), osutas Siremar parvlaevateenuseid ühel liinil; |
| --- | --- |

—

Liinipaketi Porto Empedocle – Pelagie saared liinidel, mis teenindavad Linosa ja Lampedusa saart (edaspidi „Pelagie saared“), osutas Siremar parvlaevateenuseid ühel liinil;

| — | liinipaketi Trapani–Pantelleria liinidel osutas Siremar parvlaevateenuseid ühel liinil. |
| --- | --- |

—

liinipaketi Trapani–Pantelleria liinidel osutas Siremar parvlaevateenuseid ühel liinil.

2.3.1.2.   Eelarve ja kestus

Eelarve ja kestus

| (42) | Järgmises tabelis on esitatud Siremarile 2009. aastast kuni 2012. aasta juulini makstud iga-aastase hüvitise suurus.






  Aasta | Hüvitis |
| --- | --- | --- |
| 2009 | 67 009 405  eurot |
| 2010 | 55 694 895  eurot |
| 2011 | 55 694 895  eurot |
| 2012 | 32 348 816  eurot
  (jaanuarist juulini) (25) |

(42)

Järgmises tabelis on esitatud Siremarile 2009. aastast kuni 2012. aasta juulini makstud iga-aastase hüvitise suurus.

Aasta

Hüvitis

2009

67 009 405  eurot

2010

55 694 895  eurot

2011

55 694 895  eurot

2012

32 348 816  eurot

(jaanuarist juulini) (25)

25

Tabel 2. Aastatel 2009–2012 makstud hüvitis (eurodes)

Tabel 2. Aastatel 2009–2012 makstud hüvitis (eurodes)

| (43) | Esialgse lepinguga (mida muudeti 1994. aastal) nähakse ette avaliku teenuse eest iga-aastase hüvitise maksmine järgmiselt: iga aasta 1. märtsiks tehakse esimene ettemakse, mis vastab 70 %-le eelmisel aastal makstud hüvitisest; 30. juuniks teine makse, mis katab veel 20 %; 30. novembriks viimane makse, mis katab vastava aasta hüvitise jäägi, võttes arvesse tulevaste tulude ja kahjude hinnangut (26). Hiljem kontrollitakse lõplikke tulemusi, kui äriühing koostab majandusaasta bilansi. Kui selgus, et Siremar on saanud osutatud teenuste netokuludest suurema summa (tulu miinus kahjum), tuli vahe tagasi maksta 15 päeva jooksul alates bilansi kinnitamisest. Pärast 25. novembrit 2010 arvatakse seaduse nr 856/1986 artikli 11 alusel taristu- ja transpordiministeeriumi (edaspidi „transpordiministeerium“), majandusministeeriumi ning majandusarengu ministeeriumi vahelise konverentsi (edaspidi „ministeeriumidevaheline konverents“) otsusega iga-aastase toetuse kehtestamise kohta toetuste tulevastest ettemaksetest maha kõik ülemäärased hüvitised. |
| --- | --- |

(43)

Esialgse lepinguga (mida muudeti 1994. aastal) nähakse ette avaliku teenuse eest iga-aastase hüvitise maksmine järgmiselt: iga aasta 1. märtsiks tehakse esimene ettemakse, mis vastab 70 %-le eelmisel aastal makstud hüvitisest; 30. juuniks teine makse, mis katab veel 20 %; 30. novembriks viimane makse, mis katab vastava aasta hüvitise jäägi, võttes arvesse tulevaste tulude ja kahjude hinnangut (26). Hiljem kontrollitakse lõplikke tulemusi, kui äriühing koostab majandusaasta bilansi. Kui selgus, et Siremar on saanud osutatud teenuste netokuludest suurema summa (tulu miinus kahjum), tuli vahe tagasi maksta 15 päeva jooksul alates bilansi kinnitamisest. Pärast 25. novembrit 2010 arvatakse seaduse nr 856/1986 artikli 11 alusel taristu- ja transpordiministeeriumi (edaspidi „transpordiministeerium“), majandusministeeriumi ning majandusarengu ministeeriumi vahelise konverentsi (edaspidi „ministeeriumidevaheline konverents“) otsusega iga-aastase toetuse kehtestamise kohta toetuste tulevastest ettemaksetest maha kõik ülemäärased hüvitised.

26

| (44) | Võrreldes 2010., 2011. ja 2012. aastaga arvutati 2009. aastal hüvitis erinevalt, nagu on kirjeldatud allpool.






  — | 2009. aastal makstud hüvitis |
| --- | --- | --- |

(44)

Võrreldes 2010., 2011. ja 2012. aastaga arvutati 2009. aastal hüvitis erinevalt, nagu on kirjeldatud allpool.

—

2009. aastal makstud hüvitis

| (45) | Presidendi 1. juuni 1979. aasta dekreedis nr 501 (edaspidi „presidendi dekreet 501/79“) on sätestatud mitmesugused elemendid (tulud ja kulud), mida võetakse arvesse avalike mereveoteenuste osutajatele makstava toetuse arvutamisel. Lisaks nähti 5. detsembri 1986. aasta seadusega nr 856 (edaspidi „seadus nr 856/86“) ette teatavate muudatuste tegemine Itaalia avalike mereveoteenuste osutamise kohustuste süsteemis. Mis puudutab ühendusi suuremate ja väiksemate saartega, siis muudeti selle artikliga 11 avaliku teenuse hüvitise arvutamise kriteeriume. Toetus tuli arvutada keskmiste ja objektiivsete parameetrite alusel kindlaksmääratud tulude ja teenuse kulude vahe põhjal ning see pidi sisaldama kapitalilt saadavat mõistlikku tulu. Sama artikliga nähakse ka ette, et avaliku teenindamise lepingud peavad sisaldama subsideeritud liinide loetelu, sagedust ja kasutatavate laevade tüüpe. Toetused pidid heaks kiitma vastutavad ministrid. Presidendi dekreedis 501/79 ja seaduses 856/86 sätestatud põhimõtted kajastusid esialgsetes lepingutes. |
| --- | --- |

(45)

Presidendi 1. juuni 1979. aasta dekreedis nr 501 (edaspidi „presidendi dekreet 501/79“) on sätestatud mitmesugused elemendid (tulud ja kulud), mida võetakse arvesse avalike mereveoteenuste osutajatele makstava toetuse arvutamisel. Lisaks nähti 5. detsembri 1986. aasta seadusega nr 856 (edaspidi „seadus nr 856/86“) ette teatavate muudatuste tegemine Itaalia avalike mereveoteenuste osutamise kohustuste süsteemis. Mis puudutab ühendusi suuremate ja väiksemate saartega, siis muudeti selle artikliga 11 avaliku teenuse hüvitise arvutamise kriteeriume. Toetus tuli arvutada keskmiste ja objektiivsete parameetrite alusel kindlaksmääratud tulude ja teenuse kulude vahe põhjal ning see pidi sisaldama kapitalilt saadavat mõistlikku tulu. Sama artikliga nähakse ka ette, et avaliku teenindamise lepingud peavad sisaldama subsideeritud liinide loetelu, sagedust ja kasutatavate laevade tüüpe. Toetused pidid heaks kiitma vastutavad ministrid. Presidendi dekreedis 501/79 ja seaduses 856/86 sätestatud põhimõtted kajastusid esialgsetes lepingutes.

| (46) | 2009. aastaks arvutati üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstav hüvitis alates 1991. aastast kehtinud esialgsetes lepingutes kehtestatud metoodika kohaselt ja lepingute kehtivust pikendati pärast selle esialgse kehtivusaja lõppu 31. detsembril 2008. Eelkõige vastas hüvitis avalike teenuste osutamise korra alusel osutatavate teenuste akumuleeritud puhaskahjumile, millele lisati kapitalitootlusele vastav muutuvsumma. |
| --- | --- |

(46)

2009. aastaks arvutati üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstav hüvitis alates 1991. aastast kehtinud esialgsetes lepingutes kehtestatud metoodika kohaselt ja lepingute kehtivust pikendati pärast selle esialgse kehtivusaja lõppu 31. detsembril 2008. Eelkõige vastas hüvitis avalike teenuste osutamise korra alusel osutatavate teenuste akumuleeritud puhaskahjumile, millele lisati kapitalitootlusele vastav muutuvsumma.

| (47) | Riigiasutuste kindlaksmääratud hüvitise arvutamisel võeti arvesse järgmisi kuluelemente: soetamis-, reklaami- ja majutuskulud, peale-, mahalaadimis- ja manööverdamiskulud, personalikulud, laevade hoolduskulud, halduskulud, kindlustuskulud, rendi- ja liisingukulud, kütus, maksud ja amortisatsioonikulud.






  — | 2010., 2011. ja 2012. aastal makstud hüvitis |
| --- | --- | --- |

(47)

Riigiasutuste kindlaksmääratud hüvitise arvutamisel võeti arvesse järgmisi kuluelemente: soetamis-, reklaami- ja majutuskulud, peale-, mahalaadimis- ja manööverdamiskulud, personalikulud, laevade hoolduskulud, halduskulud, kindlustuskulud, rendi- ja liisingukulud, kütus, maksud ja amortisatsioonikulud.

—

2010., 2011. ja 2012. aastal makstud hüvitis

| (48) | Alates 2010. aastast on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstavat hüvitist kindlaks määratud uue metoodika abil, mis on sätestatud CIPE (27)9. novembri 2007. aasta direktiivis „Avalike teenuste osutamise kohustuste kindlaksmääramise kriteeriumid ja tariifidünaamika üldist huvi pakkuvas merekabotaaži sektoris“ (edaspidi „CIPE direktiiv“) (28). CIPE direktiivi preambuli kohaselt võeti direktiiv vastu avalike teenuste osutamise korra alusel mereveoteenuseid osutavate avalik-õiguslike äriühingute eelseisva erastamise eesmärgil (29). CIPE direktiivi sätteid kohaldati Tirrenia kontserni äriühingute osutatud teenuste suhtes alates 2010. aastast. |
| --- | --- |

(48)

Alates 2010. aastast on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstavat hüvitist kindlaks määratud uue metoodika abil, mis on sätestatud CIPE (27)9. novembri 2007. aasta direktiivis „Avalike teenuste osutamise kohustuste kindlaksmääramise kriteeriumid ja tariifidünaamika üldist huvi pakkuvas merekabotaaži sektoris“ (edaspidi „CIPE direktiiv“) (28). CIPE direktiivi preambuli kohaselt võeti direktiiv vastu avalike teenuste osutamise korra alusel mereveoteenuseid osutavate avalik-õiguslike äriühingute eelseisva erastamise eesmärgil (29). CIPE direktiivi sätteid kohaldati Tirrenia kontserni äriühingute osutatud teenuste suhtes alates 2010. aastast.

27

28

29

| (49) | CIPE direktiivis sätestatud meetod võimaldab avalikke mereveoteenuseid osutavatel ettevõtjatel teenida asjakohast tulu. Kapitalitootluse määr (edaspidi „kapitalitootlus“) arvutatakse kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC) alusel. Nõutav omakapitali investeeringute tulusus (30) tuleb arvutada kapitalivara hinnamudeli abil. |
| --- | --- |

(49)

CIPE direktiivis sätestatud meetod võimaldab avalikke mereveoteenuseid osutavatel ettevõtjatel teenida asjakohast tulu. Kapitalitootluse määr (edaspidi „kapitalitootlus“) arvutatakse kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC) alusel. Nõutav omakapitali investeeringute tulusus (30) tuleb arvutada kapitalivara hinnamudeli abil.

30

| (50) | Selle mudeli alusel tuletatakse omakapitali hind i) riskivabast määrast, ii) beetakordajast (äriühingu hinnanguline riskiprofiil aktsiaturu kohta) ja iii) aktsiaturule määratud omavahendite riskipreemiast. |
| --- | --- |

(50)

Selle mudeli alusel tuletatakse omakapitali hind i) riskivabast määrast, ii) beetakordajast (äriühingu hinnanguline riskiprofiil aktsiaturu kohta) ja iii) aktsiaturule määratud omavahendite riskipreemiast.

| (51) | Eelkõige arvutatakse omakapitali maksumus, kohaldades riskivaba tegevuse tulumäära suhtes lisariski preemiat. See preemia arvutatakse turu riskipreemiana, mis korrutatakse selle beetakordajaga, mis mõõdab, kui riskantne on teatav tegevus turu jaoks. |
| --- | --- |

(51)

Eelkõige arvutatakse omakapitali maksumus, kohaldades riskivaba tegevuse tulumäära suhtes lisariski preemiat. See preemia arvutatakse turu riskipreemiana, mis korrutatakse selle beetakordajaga, mis mõõdab, kui riskantne on teatav tegevus turu jaoks.

| (52) | CIPE direktiivi kohaselt vastab riskivaba tegevuse tulumäär kümneaastaste võrdlusvõlakirjade keskmisele kogutulule eelmisel kaheteistkümnel kuul, mille kohta on andmed kättesaadavad. |
| --- | --- |

(52)

CIPE direktiivi kohaselt vastab riskivaba tegevuse tulumäär kümneaastaste võrdlusvõlakirjade keskmisele kogutulule eelmisel kaheteistkümnel kuul, mille kohta on andmed kättesaadavad.

| (53) | CIPE direktiivis kehtestatakse 4 % suurune riskipreemia. Lisaks hüvitatakse mitteainuõiguslikul alusel osutatava teenuse korral ettevõtja eeldatavalt suurem risk täiendava 2,5 % lisamisega riskipreemiale. |
| --- | --- |

(53)

CIPE direktiivis kehtestatakse 4 % suurune riskipreemia. Lisaks hüvitatakse mitteainuõiguslikul alusel osutatava teenuse korral ettevõtja eeldatavalt suurem risk täiendava 2,5 % lisamisega riskipreemiale.

| (54) | Samas ei tohi Siremarile makstav hüvitise summa, mis on sätestatud 2009. aasta seaduses, olla tegelikult suurem kui 55 694 895 eurot aastas (vt põhjendus 30). Ehkki 2009. aasta seadusega piiratakse kõigile Tirrenia äriühingutele nende avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest makstavat iga-aastast hüvitist, sisaldab CIPE direktiiv teatavaid kaitsemeetmeid, tagamaks et asjaomastel ettevõtjatel on oma tegevuskulude katmiseks piisavad vahendid. |
| --- | --- |

(54)

Samas ei tohi Siremarile makstav hüvitise summa, mis on sätestatud 2009. aasta seaduses, olla tegelikult suurem kui 55 694 895 eurot aastas (vt põhjendus 30). Ehkki 2009. aasta seadusega piiratakse kõigile Tirrenia äriühingutele nende avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest makstavat iga-aastast hüvitist, sisaldab CIPE direktiiv teatavaid kaitsemeetmeid, tagamaks et asjaomastel ettevõtjatel on oma tegevuskulude katmiseks piisavad vahendid.

| (55) | CIPE direktiivi kohaselt tuleb eelkõige kindlaks määrata teenuste ulatus, maksimumtariifid ja hüvitis nii, et teenuseosutajale oleks tagatud kõigi lubatud kulude katmine, vastavalt järgmisele võrrandile:
  VA(RSP) + VA(AI(X)) = VA(CA),
  kus






  — | VA(RSP) on avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest makstava hüvitise diskonteeritud väärtus; |
| --- | --- | --- |

(55)

CIPE direktiivi kohaselt tuleb eelkõige kindlaks määrata teenuste ulatus, maksimumtariifid ja hüvitis nii, et teenuseosutajale oleks tagatud kõigi lubatud kulude katmine, vastavalt järgmisele võrrandile:

VA(RSP) + VA(AI(X)) = VA(CA),

kus

—

VA(RSP) on avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest makstava hüvitise diskonteeritud väärtus;

VA(RSP

| — | VA(AI(X)) on muude tulude (piletitulu ja muu) diskonteeritud väärtus; |
| --- | --- |

—

VA(AI(X)) on muude tulude (piletitulu ja muu) diskonteeritud väärtus;

VA(AI(X))

| — | (VA(CA)) on lubatud tegevuskulude, võla tagasimaksmise ja kapitali tulususe diskonteeritud väärtus. |
| --- | --- |

—

(VA(CA)) on lubatud tegevuskulude, võla tagasimaksmise ja kapitali tulususe diskonteeritud väärtus.

(VA(CA))

| (56) | Kui eespool esitatud võrrand ei kehti, võib subsideeritud tegevuse ulatust vähendada, teise võimalusena võib üle vaadata teenuse korralduse (nt laeva tüüp) või muuta tariifi ülemmäärasid. |
| --- | --- |

(56)

Kui eespool esitatud võrrand ei kehti, võib subsideeritud tegevuse ulatust vähendada, teise võimalusena võib üle vaadata teenuse korralduse (nt laeva tüüp) või muuta tariifi ülemmäärasid.

| (57) | Lisaks sellele kohandatakse igal aastal hinnakujunduse valemi alusel iga teenuse suhtes kohaldatavat tariifi ülemmäära, millest on maha arvatud maksud ja sadamatasud:
  ΔΤ = ΔΡ – Χ,
  kus






  — | ΔΤ on tariifi ülemmäära aastane muutus protsentides; |
| --- | --- | --- |

(57)

Lisaks sellele kohandatakse igal aastal hinnakujunduse valemi alusel iga teenuse suhtes kohaldatavat tariifi ülemmäära, millest on maha arvatud maksud ja sadamatasud:

ΔΤ = ΔΡ – Χ,

kus

—

ΔΤ on tariifi ülemmäära aastane muutus protsentides;

ΔΤ

| — | ΔΡ on vaatlusaasta inflatsioonimäär; |
| --- | --- |

—

ΔΡ on vaatlusaasta inflatsioonimäär;

ΔΡ

| — | Χ on lepingus või avaliku teenindamise lepingus sätestatud tariifi ülemmäära tegelik aastane kohandamismäär, mis jääb lepingu või avaliku teenindamise lepingu kehtivusaja jooksul samaks. |
| --- | --- |

—

Χ on lepingus või avaliku teenindamise lepingus sätestatud tariifi ülemmäära tegelik aastane kohandamismäär, mis jääb lepingu või avaliku teenindamise lepingu kehtivusaja jooksul samaks.

Χ

| (58) | CIPE direktiiviga on samuti ette nähtud, et tariifi ülemmäära võib kohandada kütusekulude erinevuste järgi, võttes võrdlusaluseks avalikult kättesaadavad standardhinnad. |
| --- | --- |

(58)

CIPE direktiiviga on samuti ette nähtud, et tariifi ülemmäära võib kohandada kütusekulude erinevuste järgi, võttes võrdlusaluseks avalikult kättesaadavad standardhinnad.

2.3.2.   Siremari päästmisabi ebaseaduslik pikendamine

Siremari päästmisabi ebaseaduslik pikendamine

| (59) | 16. novembril 2010 kiitis komisjon heaks päästmisabi andmise Tirreniale ja Siremarile (edaspidi „2010. aasta otsus“) (31). Abimeede seisnes erapankade antud krediidiliini tagatises kuni 95 000 000 euro suuruses summas. Itaalia võttis kohustuse edastada komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast päästmisabimeetme kohaldamise lubamist restruktureerimiskava või tõendi selle kohta, et laen on täielikult tagasi makstud ja/või tagatise kehtivus lõpetatud. |
| --- | --- |

(59)

16. novembril 2010 kiitis komisjon heaks päästmisabi andmise Tirreniale ja Siremarile (edaspidi „2010. aasta otsus“) (31). Abimeede seisnes erapankade antud krediidiliini tagatises kuni 95 000 000 euro suuruses summas. Itaalia võttis kohustuse edastada komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast päästmisabimeetme kohaldamise lubamist restruktureerimiskava või tõendi selle kohta, et laen on täielikult tagasi makstud ja/või tagatise kehtivus lõpetatud.

31

| (60) | Seejärel andsid erapangad Banca Infrastrutture Innovazione e Sviluppo (edaspidi „BIIS“) ja Unicredit Tirreniale ja Siremarile 40 000 000 euro suuruse krediidiliini (st Tirreniale 25 000 000 eurot ja Siremarile 15 000 000 eurot) tagasimaksetähtpäevaga 30. juuni 2011. Riik andis sellele krediidiliinile garantii 15. veebruaril 2011. |
| --- | --- |

(60)

Seejärel andsid erapangad Banca Infrastrutture Innovazione e Sviluppo (edaspidi „BIIS“) ja Unicredit Tirreniale ja Siremarile 40 000 000 euro suuruse krediidiliini (st Tirreniale 25 000 000 eurot ja Siremarile 15 000 000 eurot) tagasimaksetähtpäevaga 30. juuni 2011. Riik andis sellele krediidiliinile garantii 15. veebruaril 2011.

Banca Infrastrutture Innovazione e Sviluppo

| (61) | Seejärel maksti rahastamisvahendid välja järgmiselt:






  a) | esimene osamakse 28. veebruaril 2011 (20 000 000 eurot Tirreniale ja 12 000 000 eurot Siremarile); |
| --- | --- | --- |

(61)

Seejärel maksti rahastamisvahendid välja järgmiselt:

a)

esimene osamakse 28. veebruaril 2011 (20 000 000 eurot Tirreniale ja 12 000 000 eurot Siremarile);

| b) | teine osamakse 23. märtsil 2011 (5 000 000 eurot Tirreniale ja 3 000 000 eurot Siremarile); |
| --- | --- |

b)

teine osamakse 23. märtsil 2011 (5 000 000 eurot Tirreniale ja 3 000 000 eurot Siremarile);

| (62) | Itaalia teatas komisjonile, et kuna tagatud laenu esimene osamakse tehti alles 28. veebruaril 2011, lõpeb selle tagasimaksmise kuuekuuline ajavahemik raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate liidu suuniste (edaspidi „2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunised“) (32) punkti 25 alapunkti a ning 2010. aasta otsuse põhjenduste 32 ja 47 kohaselt 28. augustil 2011. |
| --- | --- |

(62)

Itaalia teatas komisjonile, et kuna tagatud laenu esimene osamakse tehti alles 28. veebruaril 2011, lõpeb selle tagasimaksmise kuuekuuline ajavahemik raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate liidu suuniste (edaspidi „2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunised“) (32) punkti 25 alapunkti a ning 2010. aasta otsuse põhjenduste 32 ja 47 kohaselt 28. augustil 2011.

32

| (63) | Tirrenia ja Siremar ei täitnud enne seda kuupäeva laenu tagasimaksmise kohustust ja seetõttu nõudis BIIS 11. juulil 2011 riigigarantii sisse. Seega oli Siremari võlg riigi ees sellel kuupäeval 15 121 838,33 eurot. See hõlmab nii vastavate laenude põhisummat kui ka pangale võlgnetavat intressi. |
| --- | --- |

(63)

Tirrenia ja Siremar ei täitnud enne seda kuupäeva laenu tagasimaksmise kohustust ja seetõttu nõudis BIIS 11. juulil 2011 riigigarantii sisse. Seega oli Siremari võlg riigi ees sellel kuupäeval 15 121 838,33 eurot. See hõlmab nii vastavate laenude põhisummat kui ka pangale võlgnetavat intressi.

| (64) | Pankrotikohus andis loa lisada Tirrenia ja Siremari eelisõigusega võlausaldajate (prededucibili) hulka majandusministeeriumi. Itaalia ametiasutuste väitel oli erakorraline volinik, kellele usaldati äriühingu juhtimine, tol ajal seisukohal, et Siremar võib rahastamisvahendid tagasi maksta 28. augustiks 2011, tehes seda Tirrenia ja Siremari äriüksuste kavandatud erastamisest saadud tuludest. |
| --- | --- |

(64)

Pankrotikohus andis loa lisada Tirrenia ja Siremari eelisõigusega võlausaldajate (prededucibili) hulka majandusministeeriumi. Itaalia ametiasutuste väitel oli erakorraline volinik, kellele usaldati äriühingu juhtimine, tol ajal seisukohal, et Siremar võib rahastamisvahendid tagasi maksta 28. augustiks 2011, tehes seda Tirrenia ja Siremari äriüksuste kavandatud erastamisest saadud tuludest.

prededucibili

| (65) | 25. juulil 2011 sõlmiti leping Tirrenia äriüksuse CINile müümise kohta. Varade üleandmine ja seega ka maksmine aga viibisid peamiselt raskuste tõttu vajalike ühinemislubade saamisel (esmalt komisjonilt, seejärel Itaalia konkurentsiametilt Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato (edaspidi „Itaalia konkurentsiamet“). 21. juunil 2012 kiitis Itaalia konkurentsiamet Tirrenia ja CINi tehingu lõpuks heaks ja müük vormistati 19. juulil 2012. 20. oktoobril 2011 sõlmiti leping Siremari äriüksuse CdI-le müümise kohta. Siiski lükkus ka nende varade üleandmine edasi, antud juhul kuni 1. augustini 2012 (vt põhjendused 93–95). 18. septembril 2012 maksis Siremar oma võla – koos intressiga kogusummas 15 511 529,35 eurot – riigile tagasi. |
| --- | --- |

(65)

25. juulil 2011 sõlmiti leping Tirrenia äriüksuse CINile müümise kohta. Varade üleandmine ja seega ka maksmine aga viibisid peamiselt raskuste tõttu vajalike ühinemislubade saamisel (esmalt komisjonilt, seejärel Itaalia konkurentsiametilt Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato (edaspidi „Itaalia konkurentsiamet“). 21. juunil 2012 kiitis Itaalia konkurentsiamet Tirrenia ja CINi tehingu lõpuks heaks ja müük vormistati 19. juulil 2012. 20. oktoobril 2011 sõlmiti leping Siremari äriüksuse CdI-le müümise kohta. Siiski lükkus ka nende varade üleandmine edasi, antud juhul kuni 1. augustini 2012 (vt põhjendused 93–95). 18. septembril 2012 maksis Siremar oma võla – koos intressiga kogusummas 15 511 529,35 eurot – riigile tagasi.

Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

2.3.3.   Siremari erastamine, edasigarantii ja CdI kapitali suurendamine

Siremari erastamine, edasigarantii ja CdI kapitali suurendamine

| (66) | Fintecna avaldas 23. detsembril 2009 Tirrenia kogu aktsiakapitali, sealhulgas tütarettevõtja Siremari müümiseks esimese pakkumiskutse. 19. veebruaril 2010 oli 19 üksuselt laekunud 16 avaldust osalemisest huvitatuse kohta. 4. augustil 2010, pärast läbirääkimiste ebaõnnestumist ainsa pakkujaga, kes esitas siduva pakkumuse, kuulutas Fintecna menetluse lõppenuks. Itaalia väitel ebaõnnestusid läbirääkimised pakkumuse rahaliste elementidega seotud probleemide tõttu. |
| --- | --- |

(66)

Fintecna avaldas 23. detsembril 2009 Tirrenia kogu aktsiakapitali, sealhulgas tütarettevõtja Siremari müümiseks esimese pakkumiskutse. 19. veebruaril 2010 oli 19 üksuselt laekunud 16 avaldust osalemisest huvitatuse kohta. 4. augustil 2010, pärast läbirääkimiste ebaõnnestumist ainsa pakkujaga, kes esitas siduva pakkumuse, kuulutas Fintecna menetluse lõppenuks. Itaalia väitel ebaõnnestusid läbirääkimised pakkumuse rahaliste elementidega seotud probleemide tõttu.

| (67) | Pärast esimese erastamiskatse ebaõnnestumist kaasati suurte rahaliste raskuste ees seisnud Tirrenia ja Siremar Itaalia suurettevõtete seaduses sätestatud kollektiivsesse maksejõuetusmenetlusse, niinimetatud erakorralisse haldusmenetlusse (amministrazione straordinaria), ja kuulutati varsti pärast seda maksejõuetuks. Täpsemalt öeldes kaasati Siremar erakorralisse haldusmenetlusse 17. septembril 2010. Rooma kohus tegi 5. oktoobril 2010 otsuse nr 381/2010, millega kuulutati Siremar maksejõuetuks. |
| --- | --- |

(67)

Pärast esimese erastamiskatse ebaõnnestumist kaasati suurte rahaliste raskuste ees seisnud Tirrenia ja Siremar Itaalia suurettevõtete seaduses sätestatud kollektiivsesse maksejõuetusmenetlusse, niinimetatud erakorralisse haldusmenetlusse (amministrazione straordinaria), ja kuulutati varsti pärast seda maksejõuetuks. Täpsemalt öeldes kaasati Siremar erakorralisse haldusmenetlusse 17. septembril 2010. Rooma kohus tegi 5. oktoobril 2010 otsuse nr 381/2010, millega kuulutati Siremar maksejõuetuks.

amministrazione straordinaria

2.3.3.1.   Erakorralise haldusmenetluse eeskirjad

Erakorralise haldusmenetluse eeskirjad

| (68) | Erinevalt tavapärasest pankrotimenetlusest, mille peamine eesmärk on likvideerida maksejõuetu äriühing võlausaldajate nõuete rahuldamiseks, kujutab 8. juuli 1999. aasta dekreet-seaduses nr 270 (edaspidi „dekreet-seadus 270/1999“) sätestatud erakorraline haldusmenetlus enesest spetsiifilist suurettevõtete maksejõuetusmenetlust, mille eesmärk on kaitsta varasid ja tagada äritegevuse jätkumine. |
| --- | --- |

(68)

Erinevalt tavapärasest pankrotimenetlusest, mille peamine eesmärk on likvideerida maksejõuetu äriühing võlausaldajate nõuete rahuldamiseks, kujutab 8. juuli 1999. aasta dekreet-seaduses nr 270 (edaspidi „dekreet-seadus 270/1999“) sätestatud erakorraline haldusmenetlus enesest spetsiifilist suurettevõtete maksejõuetusmenetlust, mille eesmärk on kaitsta varasid ja tagada äritegevuse jätkumine.

| (69) | Selles menetluses antakse maksejõuetu äriühingu juhtimine üle erakorralisele volinikule, kelle nimetab ametisse vastutav ministeerium. Erakorraline volinik esitab kava asjaomase äriühingu finantsseisundi taastamiseks kas selle restruktureerimise või vara müügi teel. Kava eeldab vastutava ministeeriumi eelnevat luba, mille puhul võetakse arvesse järelevalvenõukogu arvamust (järelevalvenõukogu liikmed on ministeeriumi nimetatud eksperdid). |
| --- | --- |

(69)

Selles menetluses antakse maksejõuetu äriühingu juhtimine üle erakorralisele volinikule, kelle nimetab ametisse vastutav ministeerium. Erakorraline volinik esitab kava asjaomase äriühingu finantsseisundi taastamiseks kas selle restruktureerimise või vara müügi teel. Kava eeldab vastutava ministeeriumi eelnevat luba, mille puhul võetakse arvesse järelevalvenõukogu arvamust (järelevalvenõukogu liikmed on ministeeriumi nimetatud eksperdid).

| (70) | 23. detsembri 2003. aasta dekreet-seadus nr 347, millega kehtestatakse maksejõuetute suurettevõtete restruktureerimise kiireloomulised meetmed (edaspidi „dekreet-seadus 347/2003“) ning mida on muudetud ja millest on saanud 18. veebruari 2004. aasta seadus nr 39 (edaspidi „Marzano seadus“), reguleerib erakorralist haldusmenetlust, mida kohaldatakse suurte maksejõuetute äriühingute suhtes, kes kavatsevad selle restruktureerimismenetluse läbi teha. Need äriühingud peavad kumulatiivselt vastama ka teatavatele kriteeriumidele, mis käsitlevad eelmise aasta töötajate arvu ja võla suurust. |
| --- | --- |

(70)

23. detsembri 2003. aasta dekreet-seadus nr 347, millega kehtestatakse maksejõuetute suurettevõtete restruktureerimise kiireloomulised meetmed (edaspidi „dekreet-seadus 347/2003“) ning mida on muudetud ja millest on saanud 18. veebruari 2004. aasta seadus nr 39 (edaspidi „Marzano seadus“), reguleerib erakorralist haldusmenetlust, mida kohaldatakse suurte maksejõuetute äriühingute suhtes, kes kavatsevad selle restruktureerimismenetluse läbi teha. Need äriühingud peavad kumulatiivselt vastama ka teatavatele kriteeriumidele, mis käsitlevad eelmise aasta töötajate arvu ja võla suurust.

| (71) | Menetlus eeldab, et maksejõuetu äriühing esitaks avalduse nii Itaalia majandusarengu ministrile kui ka pädevale pankrotikohtule. Seejärel otsustab ministeerium maksejõuetu äriühingu menetlusse kaasamise ja nimetab erakorralise voliniku, kelle tegevuse järele valvab järelevalvenõukogu, samal ajal kui pankrotikohus teeb kindlaks, milline on äriühingu maksejõuetuse seisund. |
| --- | --- |

(71)

Menetlus eeldab, et maksejõuetu äriühing esitaks avalduse nii Itaalia majandusarengu ministrile kui ka pädevale pankrotikohtule. Seejärel otsustab ministeerium maksejõuetu äriühingu menetlusse kaasamise ja nimetab erakorralise voliniku, kelle tegevuse järele valvab järelevalvenõukogu, samal ajal kui pankrotikohus teeb kindlaks, milline on äriühingu maksejõuetuse seisund.

| (72) | Erakorraline volinik peab 180 päeva jooksul pärast ametisse nimetamist esitama ministeeriumile restruktureerimiskava. Tavaline pankrotimenetlus algatatakse ainult juhul, kui ministeerium sellist restruktureerimiskava heaks ei kiida ja alternatiivne menetlus varade müügiks ei ole otstarbekas. |
| --- | --- |

(72)

Erakorraline volinik peab 180 päeva jooksul pärast ametisse nimetamist esitama ministeeriumile restruktureerimiskava. Tavaline pankrotimenetlus algatatakse ainult juhul, kui ministeerium sellist restruktureerimiskava heaks ei kiida ja alternatiivne menetlus varade müügiks ei ole otstarbekas.

| (73) | 28. augusti 2008. aasta dekreet-seaduse nr 134 (edaspidi „dekreet-seadus 134/2008“) (mis muudeti 27. oktoobri 2008. aasta seaduseks nr 166 ja mis käsitleb maksejõuetute suurettevõtete restruktureerimise kiireloomulisi meetmeid („Disposizioni urgenti in materia di ristrutturazione di grandi imprese in crisi“)) artikli 4 lõikega 4c tehti Marzano seadusesse mitu muudatust. Neid muudatusi kohaldatakse olulisi avalikke teenuseid osutavate äriühingute suhtes ja need puudutavad muu hulgas erakorralise voliniku võimalust teha kindlaks maksejõuetu äriühingu vara ostja läbirääkimiste teel osalistega, kes tagavad nii avaliku teenuse katkematuse keskpikas perspektiivis kui ka kiire sekkumise. Dekreet-seaduses 134/2008 on sätestatud, et müügihind ei tohi olla madalam kui ministri käskkirjaga nimetatud sõltumatu eksperdi määratud varade turuväärtus. |
| --- | --- |

(73)

28. augusti 2008. aasta dekreet-seaduse nr 134 (edaspidi „dekreet-seadus 134/2008“) (mis muudeti 27. oktoobri 2008. aasta seaduseks nr 166 ja mis käsitleb maksejõuetute suurettevõtete restruktureerimise kiireloomulisi meetmeid („Disposizioni urgenti in materia di ristrutturazione di grandi imprese in crisi“)) artikli 4 lõikega 4c tehti Marzano seadusesse mitu muudatust. Neid muudatusi kohaldatakse olulisi avalikke teenuseid osutavate äriühingute suhtes ja need puudutavad muu hulgas erakorralise voliniku võimalust teha kindlaks maksejõuetu äriühingu vara ostja läbirääkimiste teel osalistega, kes tagavad nii avaliku teenuse katkematuse keskpikas perspektiivis kui ka kiire sekkumise. Dekreet-seaduses 134/2008 on sätestatud, et müügihind ei tohi olla madalam kui ministri käskkirjaga nimetatud sõltumatu eksperdi määratud varade turuväärtus.

| (74) | Dekreet-seadusega 134/2008 kehtestati ka võimalus rakendada varade võõrandamise kava kohe, võrreldes eelmise korraga, mille kohaselt nõuti, et äriühing esitaks kõigepealt ministeeriumile restruktureerimiskava. Kõigele lisaks nähakse dekreet-seadusega 134/2008 ette, et kui ministeerium ei saa vara võõrandamise kava ega restruktureerimiskava ellu viia ega heaks kiita, läbib äriühing tavalise pankrotimenetluse. |
| --- | --- |

(74)

Dekreet-seadusega 134/2008 kehtestati ka võimalus rakendada varade võõrandamise kava kohe, võrreldes eelmise korraga, mille kohaselt nõuti, et äriühing esitaks kõigepealt ministeeriumile restruktureerimiskava. Kõigele lisaks nähakse dekreet-seadusega 134/2008 ette, et kui ministeerium ei saa vara võõrandamise kava ega restruktureerimiskava ellu viia ega heaks kiita, läbib äriühing tavalise pankrotimenetluse.

2.3.3.2.   Müügimenetlus

Müügimenetlus

| (75) | 4. oktoobril 2010 avaldati uue kaheteistkümneaastase lepinguga seotud Siremari äriüksuse (33) müümiseks pakkumiskutse. Selle pakkumiskutse eesmärk oli kontrollida, kas eksisteerib Siremari äriüksuse omandamisest huvitatud võimalikke riigisiseseid või rahvusvahelisi üksusi, kes suudaksid tagada veoteenuste katkematuse. Pakkumiskutse avaldati Siremari veebisaidil, mitmes ajalehes (34) ja valitud asjaomasele valdkonnale spetsialiseerunud veebisaitidel (35). Siremari äriüksuse ostmises osalemise huvist teatamise tähtajaks määrati 20. oktoober 2010. |
| --- | --- |

(75)

4. oktoobril 2010 avaldati uue kaheteistkümneaastase lepinguga seotud Siremari äriüksuse (33) müümiseks pakkumiskutse. Selle pakkumiskutse eesmärk oli kontrollida, kas eksisteerib Siremari äriüksuse omandamisest huvitatud võimalikke riigisiseseid või rahvusvahelisi üksusi, kes suudaksid tagada veoteenuste katkematuse. Pakkumiskutse avaldati Siremari veebisaidil, mitmes ajalehes (34) ja valitud asjaomasele valdkonnale spetsialiseerunud veebisaitidel (35). Siremari äriüksuse ostmises osalemise huvist teatamise tähtajaks määrati 20. oktoober 2010.

33

34

35

| (76) | Tähtajaks esitasid kuus isikut (kaks neist ühiselt) viis avaldust huvi kohta Siremari pakkumismenetluses osaleda. Kõik need isikud tõendasid, et nad vastavad hanketeates sätestatud nõudele. Seetõttu kutsus erakorraline volinik neid üles tegema Siremari äriüksuse põhjalikku hoolsuskohustuse täitmise kontrolli. Juurdepääs asjassepuutuvatele dokumentidele anti tingimusel, et huvitatud pooled allkirjastavad konfidentsiaalsuskokkulepped. |
| --- | --- |

(76)

Tähtajaks esitasid kuus isikut (kaks neist ühiselt) viis avaldust huvi kohta Siremari pakkumismenetluses osaleda. Kõik need isikud tõendasid, et nad vastavad hanketeates sätestatud nõudele. Seetõttu kutsus erakorraline volinik neid üles tegema Siremari äriüksuse põhjalikku hoolsuskohustuse täitmise kontrolli. Juurdepääs asjassepuutuvatele dokumentidele anti tingimusel, et huvitatud pooled allkirjastavad konfidentsiaalsuskokkulepped.

| (77) | Üks kuuest isikust otsustas, et ei osale hoolsuskohustuse täitmise kontrolli etapis (36). Selles etapis anti ülejäänud viiele isikule (kellest kaks osalesid pakkumismenetluses koos) juurdepääs virtuaalsetele andmeruumidele, mis sisaldasid järgmist:






  a) | üksikasjalik tehniline, juriidiline ja finantsteave müüki pandud äriüksuse kohta; |
| --- | --- | --- |

(77)

Üks kuuest isikust otsustas, et ei osale hoolsuskohustuse täitmise kontrolli etapis (36). Selles etapis anti ülejäänud viiele isikule (kellest kaks osalesid pakkumismenetluses koos) juurdepääs virtuaalsetele andmeruumidele, mis sisaldasid järgmist:

36

a)

üksikasjalik tehniline, juriidiline ja finantsteave müüki pandud äriüksuse kohta;

| b) | erakorralise voliniku koostatud Siremari äriüksuse äriplaan; |
| --- | --- |

b)

erakorralise voliniku koostatud Siremari äriüksuse äriplaan;

| c) | müüja hoolsuskohustuse täitmise aruanne ja äriühingu bilanss erakorralisse haldusmenetlusse kaasamise päeval; |
| --- | --- |

c)

müüja hoolsuskohustuse täitmise aruanne ja äriühingu bilanss erakorralisse haldusmenetlusse kaasamise päeval;

| d) | eduka pakkuja ja riigi vahel sõlmitava uue kaheteistkümneaastase lepingu projekt; |
| --- | --- |

d)

eduka pakkuja ja riigi vahel sõlmitava uue kaheteistkümneaastase lepingu projekt;

| e) | nõutav lisateave, et potentsiaalsed ostjad saaksid müügiobjekti õigesti hinnata. |
| --- | --- |

e)

nõutav lisateave, et potentsiaalsed ostjad saaksid müügiobjekti õigesti hinnata.

| (78) | Majandusarengu minister määras 4. veebruari 2011. aasta ministri käskkirjaga sõltumatuks eksperdiks Banca Profilo S.p.A., kelle ülesandeks oli hinnata nii Tirrenia kui ka Siremari äriüksust dekreet-seaduse 347/2003 artikli 4 lõike 4c kohaselt. 8. märtsil 2011 hindas Banca Profilo S.p.A. Siremari äriüksuse väärtuseks 55 miljonit eurot. See teave laaditi enne siduvate pakkumuste esitamise tähtaja lõppu kõigi võimalike pakkujate jaoks andmeruumi. |
| --- | --- |

(78)

Majandusarengu minister määras 4. veebruari 2011. aasta ministri käskkirjaga sõltumatuks eksperdiks Banca Profilo S.p.A., kelle ülesandeks oli hinnata nii Tirrenia kui ka Siremari äriüksust dekreet-seaduse 347/2003 artikli 4 lõike 4c kohaselt. 8. märtsil 2011 hindas Banca Profilo S.p.A. Siremari äriüksuse väärtuseks 55 miljonit eurot. See teave laaditi enne siduvate pakkumuste esitamise tähtaja lõppu kõigi võimalike pakkujate jaoks andmeruumi.

| (79) | Pärast siduvate pakkumuste esitamise tähtpäeva möödumist märkis Siremari erakorraline volinik 15. märtsil 2011, et ta ei ole saanud ühtegi hankemenetluse eeskirjadele vastavat pakkumist. Seetõttu avati menetlus uuesti ja tähtajaks määrati 5. aprill 2011. Sellel kuupäeval tegi CdI 60,1 miljoni euro suuruse pakkumise, samas kui Ustica Lines palus tähtaega pikendada, et tagada oma pakkumise tegemiseks vajalik rahastamine. Erakorraline volinik laadis CdI pakkumise andmeruumi üles ja kutsus teisi osalejaid üles 23. maiks 2011 sellest paremaid pakkumusi esitama. Nimetatud kuupäevaks laekusid järgmised pakkumised:






  a) | 69 miljoni euro suurune pakkumine CdI-lt, millest 20 miljonit eurot tasutakse ettemaksena ja ülejäänud summa maksmine lükatakse edasi kümne aasta võrra (intressiga 1,5 %); |
| --- | --- | --- |

(79)

Pärast siduvate pakkumuste esitamise tähtpäeva möödumist märkis Siremari erakorraline volinik 15. märtsil 2011, et ta ei ole saanud ühtegi hankemenetluse eeskirjadele vastavat pakkumist. Seetõttu avati menetlus uuesti ja tähtajaks määrati 5. aprill 2011. Sellel kuupäeval tegi CdI 60,1 miljoni euro suuruse pakkumise, samas kui Ustica Lines palus tähtaega pikendada, et tagada oma pakkumise tegemiseks vajalik rahastamine. Erakorraline volinik laadis CdI pakkumise andmeruumi üles ja kutsus teisi osalejaid üles 23. maiks 2011 sellest paremaid pakkumusi esitama. Nimetatud kuupäevaks laekusid järgmised pakkumised:

a)

69 miljoni euro suurune pakkumine CdI-lt, millest 20 miljonit eurot tasutakse ettemaksena ja ülejäänud summa maksmine lükatakse edasi kümne aasta võrra (intressiga 1,5 %);

| b) | 55,1 miljoni euro suurune pakkumine SNSilt, millest 30,1 miljonit eurot tasutakse ettemaksena ja ülejäänud summa maksmine lükatakse edasi kaheksa aasta võrra (intressiga 1,5 %); |
| --- | --- |

b)

55,1 miljoni euro suurune pakkumine SNSilt, millest 30,1 miljonit eurot tasutakse ettemaksena ja ülejäänud summa maksmine lükatakse edasi kaheksa aasta võrra (intressiga 1,5 %);

| (80) | CdI asutasid menetluses pakkumuste tegemiseks Mediterranea Holding di Navigazione S.p.A. (edaspidi „Mediterranea“), Davimar Eolia Navigazione S.r.l. (edaspidi „Davimar“), Navigazione Generale Italiana S.p.A (37) (edaspidi „NGI“), Lauro.it S.p.A., Isolemar S.r.l. ja Riccardo Sanges & C. S.r.l (38). Mediterraneale kuulus CdI-s 60 % suurune kapitaliosalus (39). Teised aktsionärid, kellele kuulus ülejäänud 40 % CdI omakapitalist, olid eraomandis. Mediterranea osales Tirrenia esimese erastamiskatse menetluses (vt põhjendus 66) ning kuulus Sitsiilia maakonnale (edaspidi „Sitsiilia“) (43,02 %), äriühingutele Lauro.it S.p.A. (34,36 %), Isolemar S.r.l. (14,61 %) ja Acies S.r.l. (8,11 %). |
| --- | --- |

(80)

CdI asutasid menetluses pakkumuste tegemiseks Mediterranea Holding di Navigazione S.p.A. (edaspidi „Mediterranea“), Davimar Eolia Navigazione S.r.l. (edaspidi „Davimar“), Navigazione Generale Italiana S.p.A (37) (edaspidi „NGI“), Lauro.it S.p.A., Isolemar S.r.l. ja Riccardo Sanges & C. S.r.l (38). Mediterraneale kuulus CdI-s 60 % suurune kapitaliosalus (39). Teised aktsionärid, kellele kuulus ülejäänud 40 % CdI omakapitalist, olid eraomandis. Mediterranea osales Tirrenia esimese erastamiskatse menetluses (vt põhjendus 66) ning kuulus Sitsiilia maakonnale (edaspidi „Sitsiilia“) (43,02 %), äriühingutele Lauro.it S.p.A. (34,36 %), Isolemar S.r.l. (14,61 %) ja Acies S.r.l. (8,11 %).

37

38

39

| (81) | SNSi asutasid menetluses pakkumuste tegemiseks Ustica Lines S.p.A (40) ja Caronte & Tourist S.p.A (41) (kummagi osalus 50 %). |
| --- | --- |

(81)

SNSi asutasid menetluses pakkumuste tegemiseks Ustica Lines S.p.A (40) ja Caronte & Tourist S.p.A (41) (kummagi osalus 50 %).

40

41

| (82) | Pärast seda, kui kahele pakkujale oli esitatud täiendavad teabenõuded, mille tähtaeg oli 18. juuli 2011, esitas menetluses osalenud finantsnõustaja 26. juulil 2011 järgmised märkused:






  a) | CdI pakkumus oli absoluutarvudes suurem kui SNSi pakkumus, kuid SNSi riskiprofiil oli madalam kui CdI-l; |
| --- | --- | --- |

(82)

Pärast seda, kui kahele pakkujale oli esitatud täiendavad teabenõuded, mille tähtaeg oli 18. juuli 2011, esitas menetluses osalenud finantsnõustaja 26. juulil 2011 järgmised märkused:

a)

CdI pakkumus oli absoluutarvudes suurem kui SNSi pakkumus, kuid SNSi riskiprofiil oli madalam kui CdI-l;

| b) | SNSi poolt ettemaksena pakutud müügihinna osa, st 30,1 miljonit eurot, oli täielikult tagatud, samas kui CdI pakutud müügihinna osa, st 20 miljonit eurot, oli tagatud vaid osaliselt; |
| --- | --- |

b)

SNSi poolt ettemaksena pakutud müügihinna osa, st 30,1 miljonit eurot, oli täielikult tagatud, samas kui CdI pakutud müügihinna osa, st 20 miljonit eurot, oli tagatud vaid osaliselt;

| c) | SNS oli juba heaks kiitnud kapitali suurendamise 25 miljoni euro võrra ja selle ellu viinud, võrreldes kapitali suurendamisega 12 miljoni euro võrra, mille CdI oli heaks kiitnud, kuid ellu viinud vaid osaliselt. |
| --- | --- |

c)

SNS oli juba heaks kiitnud kapitali suurendamise 25 miljoni euro võrra ja selle ellu viinud, võrreldes kapitali suurendamisega 12 miljoni euro võrra, mille CdI oli heaks kiitnud, kuid ellu viinud vaid osaliselt.

| (83) | 3. augustil 2011 andis Sitsiilia Unicreditile tingimusteta ja tagasivõtmatu mitterahalise edasigarantii 40 miljonile eurole. See edasigarantii tähendab, et Unicredit seadis CdI-le 39 miljoni euro suuruse garantii andmise tingimuseks 40 miljoni euro suuruse edasigarantii andmise Sitsiilia poolt. |
| --- | --- |

(83)

3. augustil 2011 andis Sitsiilia Unicreditile tingimusteta ja tagasivõtmatu mitterahalise edasigarantii 40 miljonile eurole. See edasigarantii tähendab, et Unicredit seadis CdI-le 39 miljoni euro suuruse garantii andmise tingimuseks 40 miljoni euro suuruse edasigarantii andmise Sitsiilia poolt.

| (84) | 5. augustil 2011 edastas CdI erakorralisele volinikule Unicrediti samal päeval välja antud kinnituskirja, millega pank kohustus tagama CdI pakutud müügihinna edasilükatud osamakseid kuni 39 miljoni euro ulatuses (42). Unicrediti kinnituskirjas on märgitud, et garantii andmine oleneb järgmiste tingimuste täitmisest: 1) CdI allkirjastab Siremari äriüksuse müügilepingu enne 31. detsembri 2011. aasta tähtaega ja 2) kontrollitakse Sitsiilia pearaamatupidaja edasigarantii andmise volitusi. |
| --- | --- |

(84)

5. augustil 2011 edastas CdI erakorralisele volinikule Unicrediti samal päeval välja antud kinnituskirja, millega pank kohustus tagama CdI pakutud müügihinna edasilükatud osamakseid kuni 39 miljoni euro ulatuses (42). Unicrediti kinnituskirjas on märgitud, et garantii andmine oleneb järgmiste tingimuste täitmisest: 1) CdI allkirjastab Siremari äriüksuse müügilepingu enne 31. detsembri 2011. aasta tähtaega ja 2) kontrollitakse Sitsiilia pearaamatupidaja edasigarantii andmise volitusi.

42

| (85) | Finantsnõustaja ja teised menetlusse kaasatud konsultandid kinnitasid, et CdI esitas dokumendid pärast lisaselgituste ja dokumentaalsete tõendite esitamise 18. juuli 2011. aasta tähtaega ning seetõttu ei saa neid arvesse võtta. Seega kiitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari järelevalvenõukogu 29. augustil 2011 heaks äriharu üleandmise SNSile ja 1. septembril 2011 palus erakorraline volinik vastutaval ministeeriumil sellele üleandmisele luba anda. |
| --- | --- |

(85)

Finantsnõustaja ja teised menetlusse kaasatud konsultandid kinnitasid, et CdI esitas dokumendid pärast lisaselgituste ja dokumentaalsete tõendite esitamise 18. juuli 2011. aasta tähtaega ning seetõttu ei saa neid arvesse võtta. Seega kiitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari järelevalvenõukogu 29. augustil 2011 heaks äriharu üleandmise SNSile ja 1. septembril 2011 palus erakorraline volinik vastutaval ministeeriumil sellele üleandmisele luba anda.

| (86) | Sitsiilia saatis 2., 6. ja 7. septembril 2011 samale ministeeriumile kirja, milles rõhutas, et CdI pakkus kõrgeimat hinda ja oli osaliselt Sitsiilia omanduses, mida tuleks pidada selle finantsstabiilsuse piisavaks tagatiseks. Sitsiilia saatis otse ministeeriumile ka Unicrediti kinnituskirja, Sitsiilia enda edasigarantii ja juriidilise tõendi, mis tõendab pearaamatupidaja volitusi seda edasigarantiid anda. 8. septembril 2011 palus ministeerium erakorralisel volinikul esitada lisateavet ja selgitusi CdI esitatud teabe kohta, ilma et see muudaks asjaolu, et asjaomased dokumendid esitati hilinemisega. 22. septembril 2011 teatas finantsnõunik erakorralisele volinikule, et hoolimata sellest, et CdI ei järginud menetlustähtaegu, alanes CdI riskiprofiil uute dokumentide toel märkimisväärselt, mis tähendab, et SNSi pakkumise nüüdisväärtust ei saa enam CdI omast soodsamaks pidada. |
| --- | --- |

(86)

Sitsiilia saatis 2., 6. ja 7. septembril 2011 samale ministeeriumile kirja, milles rõhutas, et CdI pakkus kõrgeimat hinda ja oli osaliselt Sitsiilia omanduses, mida tuleks pidada selle finantsstabiilsuse piisavaks tagatiseks. Sitsiilia saatis otse ministeeriumile ka Unicrediti kinnituskirja, Sitsiilia enda edasigarantii ja juriidilise tõendi, mis tõendab pearaamatupidaja volitusi seda edasigarantiid anda. 8. septembril 2011 palus ministeerium erakorralisel volinikul esitada lisateavet ja selgitusi CdI esitatud teabe kohta, ilma et see muudaks asjaolu, et asjaomased dokumendid esitati hilinemisega. 22. septembril 2011 teatas finantsnõunik erakorralisele volinikule, et hoolimata sellest, et CdI ei järginud menetlustähtaegu, alanes CdI riskiprofiil uute dokumentide toel märkimisväärselt, mis tähendab, et SNSi pakkumise nüüdisväärtust ei saa enam CdI omast soodsamaks pidada.

| (87) | 26. septembril 2011 küsis ministeerium Presidenza del Consiglio’lt, kas CdI finantskohustuste Sitsiilia-poolne edasigarantii võib tekitada riigiabiga seotud probleeme. Presidenza del Consiglio kinnitas, et kuna Unicredit oli seadnud oma garantii andmise otsuse tingimuseks Sitsiilia-poolse edasigarantii, tuleb edasigarantiid hinnata vastavalt komisjoni teatisele EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (edaspidi „garantiiteatis“) (43). |
| --- | --- |

(87)

26. septembril 2011 küsis ministeerium Presidenza del Consiglio’lt, kas CdI finantskohustuste Sitsiilia-poolne edasigarantii võib tekitada riigiabiga seotud probleeme. Presidenza del Consiglio kinnitas, et kuna Unicredit oli seadnud oma garantii andmise otsuse tingimuseks Sitsiilia-poolse edasigarantii, tuleb edasigarantiid hinnata vastavalt komisjoni teatisele EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (edaspidi „garantiiteatis“) (43).

Presidenza del Consiglio

Presidenza del Consiglio

43

| (88) | 27. septembril 2011 palus erakorraline volinik ministeeriumilt luba, et avada menetluse täiendav etapp. Pärast sellise loa saamist kutsus finantsnõunik 29. septembril 2011 CdI-d ja SNSi üles esitama 13. oktoobriks 2011 uusi ja täiustatud siduvaid pakkumisi. |
| --- | --- |

(88)

27. septembril 2011 palus erakorraline volinik ministeeriumilt luba, et avada menetluse täiendav etapp. Pärast sellise loa saamist kutsus finantsnõunik 29. septembril 2011 CdI-d ja SNSi üles esitama 13. oktoobriks 2011 uusi ja täiustatud siduvaid pakkumisi.

| (89) | CdI esitas uue ja täiustatud pakkumise, mis on üles ehitatud järgmiselt:






  a) | müügihind 69,15 miljonit eurot, millest 34,65 miljonit eurot makstakse ettemaksena ja ülejäänu maksmine lükatakse edasi (13,8 miljonit eurot kolmanda aasta lõpus, 10,35 miljonit eurot kuuenda aasta lõpus, 10,35 miljonit eurot kaheksanda aasta lõpus, intressiga 1,5 %); |
| --- | --- | --- |

(89)

CdI esitas uue ja täiustatud pakkumise, mis on üles ehitatud järgmiselt:

a)

müügihind 69,15 miljonit eurot, millest 34,65 miljonit eurot makstakse ettemaksena ja ülejäänu maksmine lükatakse edasi (13,8 miljonit eurot kolmanda aasta lõpus, 10,35 miljonit eurot kuuenda aasta lõpus, 10,35 miljonit eurot kaheksanda aasta lõpus, intressiga 1,5 %);

| b) | müügihinna garantiina: Unicrediti 12. oktoobri 2011. aasta kinnituskiri (kohustus tagada CdI pakutud uue müügihinna edasilükatud maksete summa, st 34,5 miljonit eurot); notariaalne kinnitus aktsionäride otsuse kohta suurendada kapitali 21,48 miljoni euroni (vt punkt 2.3.3.4); kaks äriühingu MPS Capital Services kirja, milles võetakse kohustus rahastada müügihinna esimest osamakset (kuni 20 miljonit eurot) ja pikendada 23. mai 2011. aasta pakkumuse varasemat 5 miljoni euro suurust garantiid. |
| --- | --- |

b)

müügihinna garantiina: Unicrediti 12. oktoobri 2011. aasta kinnituskiri (kohustus tagada CdI pakutud uue müügihinna edasilükatud maksete summa, st 34,5 miljonit eurot); notariaalne kinnitus aktsionäride otsuse kohta suurendada kapitali 21,48 miljoni euroni (vt punkt 2.3.3.4); kaks äriühingu MPS Capital Services kirja, milles võetakse kohustus rahastada müügihinna esimest osamakset (kuni 20 miljonit eurot) ja pikendada 23. mai 2011. aasta pakkumuse varasemat 5 miljoni euro suurust garantiid.

| (90) | SNS kinnitas oma 23. mail 2011 esitatud pakkumuse. |
| --- | --- |

(90)

SNS kinnitas oma 23. mail 2011 esitatud pakkumuse.

| (91) | 13. oktoobril 2011 märkisid erakorraline juhtkond ja tema konsultandid, et CdI pakkumus vastab Banca Profilo hinnangus osutatud äriüksuse väärtusele ja on rahaliselt soodsam kui SNSi esitatud pakkumus. Lisaks vastas CdI pakkumusele lisatud äriplaan nõuetele ja oli piisavalt tõendeid selle kohta, et CdI suudab tagada avaliku mereteenuse katkematuse. Seetõttu palus erakorraline volinik, et ministeerium sõlmiks hankelepingu CdI-ga. |
| --- | --- |

(91)

13. oktoobril 2011 märkisid erakorraline juhtkond ja tema konsultandid, et CdI pakkumus vastab Banca Profilo hinnangus osutatud äriüksuse väärtusele ja on rahaliselt soodsam kui SNSi esitatud pakkumus. Lisaks vastas CdI pakkumusele lisatud äriplaan nõuetele ja oli piisavalt tõendeid selle kohta, et CdI suudab tagada avaliku mereteenuse katkematuse. Seetõttu palus erakorraline volinik, et ministeerium sõlmiks hankelepingu CdI-ga.

| (92) | 14. oktoobril 2011 esitas järelevalvenõukogu oma positiivse arvamuse ja ministeerium andis loa sõlmida hankeleping CdI-ga. |
| --- | --- |

(92)

14. oktoobril 2011 esitas järelevalvenõukogu oma positiivse arvamuse ja ministeerium andis loa sõlmida hankeleping CdI-ga.

| (93) | 20. oktoobril 2011 allkirjastasid Siremari erakorraline volinik ja CdI Siremari äriüksuse müügilepingu. 22. novembril 2011 kaebas aga SNS erakorralise voliniku otsuse anda äriüksus CdI-le edasi Lazio piirkondlikku halduskohtusse Tribunale Amministrativo Regionale, edaspidi „TAR“). |
| --- | --- |

(93)

20. oktoobril 2011 allkirjastasid Siremari erakorraline volinik ja CdI Siremari äriüksuse müügilepingu. 22. novembril 2011 kaebas aga SNS erakorralise voliniku otsuse anda äriüksus CdI-le edasi Lazio piirkondlikku halduskohtusse Tribunale Amministrativo Regionale, edaspidi „TAR“).

Tribunale Amministrativo Regionale

| (94) | 7. juunil 2012 otsustas Lazio TAR, et Sitsiilia poolt Unicreditile CdI pakutud müügihinna osa peale antud edasigarantii kujutab enesest riigiabi, olenemata sellest, kas garantii lõpuks rakendati või võeti tagasi (edaspidi „otsus 5172/2012“). TAR tunnistas Siremari äriüksuse müügimenetluse osaliselt tühiseks (44). |
| --- | --- |

(94)

7. juunil 2012 otsustas Lazio TAR, et Sitsiilia poolt Unicreditile CdI pakutud müügihinna osa peale antud edasigarantii kujutab enesest riigiabi, olenemata sellest, kas garantii lõpuks rakendati või võeti tagasi (edaspidi „otsus 5172/2012“). TAR tunnistas Siremari äriüksuse müügimenetluse osaliselt tühiseks (44).

44

| (95) | Mediterranea kaebas selle otsuse riiginõukogusse Consiglio di Stato (edaspidi „CdS“). Viimane peatas 18. juuli 2012. aasta ajutise määrusega otsuse 5172/2012 täitmise (kaebuse sisu kohta otsust tegemata). Seega allkirjastas CdI 30. juulil 2012 uue avaliku teenindamise lepingu ja 1. augustil 2012 andis erakorraline volinik Siremari äriüksuse CdI-le üle. |
| --- | --- |

(95)

Mediterranea kaebas selle otsuse riiginõukogusse Consiglio di Stato (edaspidi „CdS“). Viimane peatas 18. juuli 2012. aasta ajutise määrusega otsuse 5172/2012 täitmise (kaebuse sisu kohta otsust tegemata). Seega allkirjastas CdI 30. juulil 2012 uue avaliku teenindamise lepingu ja 1. augustil 2012 andis erakorraline volinik Siremari äriüksuse CdI-le üle.

Consiglio di Stato

| (96) | 7. veebruaril 2014 langetas CdS Mediterranea esitatud apellatsioonkaebuse kohta sisulise otsuse ja jõudis järeldusele, et Sitsiilia antud edasigarantii puhul ei ole järgitud siseriiklikes õigusaktides sätestatud läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet (edaspidi „otsus 592/14“). Oma otsuses märkis CdS, et edasigarantii seadis ohtu kahe pakkumises osaleja vahelise mittediskrimineerimise põhimõtte täieliku tõhususe, ning tunnistas Siremari äriüksuse müügimenetluse seetõttu osaliselt tühiseks (tühistades pakkumislepingu sõlmimise CdI-ga). Eelkõige oli Unicrediti antud garantii de facto tingimus edasigarantii andmine Sitsiilia poolt, isegi kui esimene viimast sõnaselgelt ei nimetanud (vt punkt 2.3.3.5). |
| --- | --- |

(96)

7. veebruaril 2014 langetas CdS Mediterranea esitatud apellatsioonkaebuse kohta sisulise otsuse ja jõudis järeldusele, et Sitsiilia antud edasigarantii puhul ei ole järgitud siseriiklikes õigusaktides sätestatud läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet (edaspidi „otsus 592/14“). Oma otsuses märkis CdS, et edasigarantii seadis ohtu kahe pakkumises osaleja vahelise mittediskrimineerimise põhimõtte täieliku tõhususe, ning tunnistas Siremari äriüksuse müügimenetluse seetõttu osaliselt tühiseks (tühistades pakkumislepingu sõlmimise CdI-ga). Eelkõige oli Unicrediti antud garantii de facto tingimus edasigarantii andmine Sitsiilia poolt, isegi kui esimene viimast sõnaselgelt ei nimetanud (vt punkt 2.3.3.5).

de facto

| (97) | Müügilepingut, mille CdI allkirjastas Itaalia riigiga pärast pakkumismenetlust, CdS otsusega ei tühistatud. CdS tühistas nimelt ainult üleandmise, kuna selle puhul oli tegemist haldusdokumendiga, kuid ei tühistanud müügilepingut ega uut lepingut, mis olid tsiviilõiguslikud lepingud. Seetõttu jätkas CdI avaliku teenuse osutamist, nagu on sätestatud uues lepingus (45). |
| --- | --- |

(97)

Müügilepingut, mille CdI allkirjastas Itaalia riigiga pärast pakkumismenetlust, CdS otsusega ei tühistatud. CdS tühistas nimelt ainult üleandmise, kuna selle puhul oli tegemist haldusdokumendiga, kuid ei tühistanud müügilepingut ega uut lepingut, mis olid tsiviilõiguslikud lepingud. Seetõttu jätkas CdI avaliku teenuse osutamist, nagu on sätestatud uues lepingus (45).

45

| (98) | Itaalia ametiasutuste ja SNSi taotlusel tegi Lazio TAR 9. veebruaril 2015 otsuse oma varasema 2012. aasta juuni otsuse ja CdSi 2014. aasta veebruari otsuse tõlgendamise kohta (edaspidi „otsus 2351/15“). Lazio TAR märkis oma otsuses, et Siremari müügimenetluse viimane etapp tuleb uuesti avada alates 29. septembrist 2011 (46). Lazio TAR kinnitas, et CdI tuleks menetluse sellest uuest etapist kõrvale jätta. Lazio TAR otsustas ka, et majandusministeerium peab võtma vajalikud meetmed, et võimaldada menetlust 120 päeva jooksul alates kohtuotsuse kuupäevast uuesti alustada. |
| --- | --- |

(98)

Itaalia ametiasutuste ja SNSi taotlusel tegi Lazio TAR 9. veebruaril 2015 otsuse oma varasema 2012. aasta juuni otsuse ja CdSi 2014. aasta veebruari otsuse tõlgendamise kohta (edaspidi „otsus 2351/15“). Lazio TAR märkis oma otsuses, et Siremari müügimenetluse viimane etapp tuleb uuesti avada alates 29. septembrist 2011 (46). Lazio TAR kinnitas, et CdI tuleks menetluse sellest uuest etapist kõrvale jätta. Lazio TAR otsustas ka, et majandusministeerium peab võtma vajalikud meetmed, et võimaldada menetlust 120 päeva jooksul alates kohtuotsuse kuupäevast uuesti alustada.

46

| (99) | Lazio TARi otsuse rakendamiseks tegi erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar järgmist:






  — | jättis CdI pakkumuse menetlusest välja; |
| --- | --- | --- |

(99)

Lazio TARi otsuse rakendamiseks tegi erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar järgmist:

—

jättis CdI pakkumuse menetlusest välja;

| — | küsis SNSi käest järele, kas tema 23. mai 2011. aasta 55,1 miljoni euro suurune pakkumine on endiselt kehtiv (SNS kinnitas seda 19. jaanuaril 2016); |
| --- | --- |

—

küsis SNSi käest järele, kas tema 23. mai 2011. aasta 55,1 miljoni euro suurune pakkumine on endiselt kehtiv (SNS kinnitas seda 19. jaanuaril 2016);

| — | kontrollis, kas SNSi pakkumine on kooskõlas avalike teenuste osutamiseks vajalike nõuetega ja kehtivate õigusaktidega; |
| --- | --- |

—

kontrollis, kas SNSi pakkumine on kooskõlas avalike teenuste osutamiseks vajalike nõuetega ja kehtivate õigusaktidega;

| — | kontrollis varade väärtust Ecorysilt tellitud uue aruande abil (edaspidi „Ecorysi teine aruanne“), mille kohaselt oli hinnanguline väärtus 34,4–39,9 miljonit eurot (vt põhjendus 122); |
| --- | --- |

—

kontrollis varade väärtust Ecorysilt tellitud uue aruande abil (edaspidi „Ecorysi teine aruanne“), mille kohaselt oli hinnanguline väärtus 34,4–39,9 miljonit eurot (vt põhjendus 122);

| — | tühistas CdI-ga sõlmitud äriüksuse müügilepingu ja kandis SNSile üle 37,1 miljoni euro suuruse võla, mille CdI oli juba tasunud; (47) |
| --- | --- |

—

tühistas CdI-ga sõlmitud äriüksuse müügilepingu ja kandis SNSile üle 37,1 miljoni euro suuruse võla, mille CdI oli juba tasunud; (47)

47

| — | olles 6. aprillil 2016 ministeeriumilt loa saanud, andis äriüksuse 11. aprillil 2016 SNSile üle. |
| --- | --- |

—

olles 6. aprillil 2016 ministeeriumilt loa saanud, andis äriüksuse 11. aprillil 2016 SNSile üle.

| (100) | Samal päeval allkirjastasid SNS ja transpordiministeerium uue lepingu. |
| --- | --- |

(100)

Samal päeval allkirjastasid SNS ja transpordiministeerium uue lepingu.

2.3.3.3.   Müügileping SNSiga

Müügileping SNSiga

| (101) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja SNSi vahelises müügilepingus on üleantud Siremari äriüksus määratletud äriühingu filiaalina, mis on spetsialiseerunud mereveoteenuste osutamisele kehtivate avalike teenuste osutamise kohustuste raames (48). Artiklis 4 on sätestatud, et äriüksuse varad on loetletud lisas ja need hõlmavad kogu immateriaalset (49) ja materiaalset vara, (50) mida äriühing kasutab avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel. |
| --- | --- |

(101)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja SNSi vahelises müügilepingus on üleantud Siremari äriüksus määratletud äriühingu filiaalina, mis on spetsialiseerunud mereveoteenuste osutamisele kehtivate avalike teenuste osutamise kohustuste raames (48). Artiklis 4 on sätestatud, et äriüksuse varad on loetletud lisas ja need hõlmavad kogu immateriaalset (49) ja materiaalset vara, (50) mida äriühing kasutab avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel.

48

49

50

| (102) | Müügilepingu artikli 5 kohaselt tuleb 55,1 miljoni euro suurune müügihind maksta järgmiselt:






  a) | 37,1 miljonit eurot vahetult pärast müügilepingu allkirjastamist (CdI-le tagasimaksmise kohustuse üleandmise kaudu); |
| --- | --- | --- |

(102)

Müügilepingu artikli 5 kohaselt tuleb 55,1 miljoni euro suurune müügihind maksta järgmiselt:

a)

37,1 miljonit eurot vahetult pärast müügilepingu allkirjastamist (CdI-le tagasimaksmise kohustuse üleandmise kaudu);

| b) | ülejäänud lükatakse edasi, intressiga 1,5 %: 9 miljonit eurot 72 kuu pärast; 9 miljonit eurot 96 kuu pärast. |
| --- | --- |

b)

ülejäänud lükatakse edasi, intressiga 1,5 %: 9 miljonit eurot 72 kuu pärast; 9 miljonit eurot 96 kuu pärast.

| (103) | Müügilepingu artikli 7 lõike 6 punktis d on sätestatud, et ostja on kooskõlas dekreet-seaduse 347/2003 artikli 4 lõikega 4c suuteline tagama teenuse katkematuse keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(103)

Müügilepingu artikli 7 lõike 6 punktis d on sätestatud, et ostja on kooskõlas dekreet-seaduse 347/2003 artikli 4 lõikega 4c suuteline tagama teenuse katkematuse keskpikas perspektiivis.

| (104) | Müügilepingu artikli 7 lõikes 9 on sätestatud, et ostja teeb kõigile haldustöötajatele ja meeskonnaliikmetele, kes on hõivatud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisega, uued tööpakkumised, võttes arvesse omandatud kvalifikatsiooni ja/või ametijuhendite samaväärsust, samuti võimalikke kokkuleppeid ametiühingutega. Ka on selles artiklis sätestatud, et nagu on nõutud dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikes 2, peab ostja hoiduma kaheaastase perioodi jooksul töölepingu ülesütlemisest muus kui distsiplinaarkorras (edaspidi „tööjõuga seotud tingimus“). Müügilepingu artikli 7 lõike 11 ja artikli 7 lõike 12 kohaselt on ostja kohustatud müüjat nende kohustuste täitmisest korrapäraselt teavitama ning rikkumiste korral tuleb maksta suuri trahve. |
| --- | --- |

(104)

Müügilepingu artikli 7 lõikes 9 on sätestatud, et ostja teeb kõigile haldustöötajatele ja meeskonnaliikmetele, kes on hõivatud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisega, uued tööpakkumised, võttes arvesse omandatud kvalifikatsiooni ja/või ametijuhendite samaväärsust, samuti võimalikke kokkuleppeid ametiühingutega. Ka on selles artiklis sätestatud, et nagu on nõutud dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikes 2, peab ostja hoiduma kaheaastase perioodi jooksul töölepingu ülesütlemisest muus kui distsiplinaarkorras (edaspidi „tööjõuga seotud tingimus“). Müügilepingu artikli 7 lõike 11 ja artikli 7 lõike 12 kohaselt on ostja kohustatud müüjat nende kohustuste täitmisest korrapäraselt teavitama ning rikkumiste korral tuleb maksta suuri trahve.

| (105) | Müügilepingu artikli 8 lõikes 12 on kirjas, et vastavalt dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikele 5 ei pea uus omanik maksma tagasi Siremari võlgu, mis on tekkinud enne äriüksuse üleandmist. |
| --- | --- |

(105)

Müügilepingu artikli 8 lõikes 12 on kirjas, et vastavalt dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikele 5 ei pea uus omanik maksma tagasi Siremari võlgu, mis on tekkinud enne äriüksuse üleandmist.

2.3.3.4.   Kapitali suurendamine

Kapitali suurendamine

| (106) | 13. oktoobril 2011 võtsid CdI aktsionärid kohustuse suurendada äriühingu kapitali 21 480 236 euroni. 3. veebruaril 2012 suurendas enamusaktsionär Mediterranea, kellele kuulub üle 60 % CdI aktsiatest, ise kapitali, mille tulemusel ei olnud Sitsiilia enam enamusaktsionär ja tema osa vähenes ligikaudu 43 %ni. |
| --- | --- |

(106)

13. oktoobril 2011 võtsid CdI aktsionärid kohustuse suurendada äriühingu kapitali 21 480 236 euroni. 3. veebruaril 2012 suurendas enamusaktsionär Mediterranea, kellele kuulub üle 60 % CdI aktsiatest, ise kapitali, mille tulemusel ei olnud Sitsiilia enam enamusaktsionär ja tema osa vähenes ligikaudu 43 %ni.

| (107) | CdI kapitali suurendamine toimus ajal, millal Sitsiilia oli Mediterranea enamusaktsionär, kes omakorda oli (ja on siiani) CdI enamusaktsionär. Kapitali suurendamise eesmärk oli omandada Siremari äriüksus ja rakendada uut lepingut. |
| --- | --- |

(107)

CdI kapitali suurendamine toimus ajal, millal Sitsiilia oli Mediterranea enamusaktsionär, kes omakorda oli (ja on siiani) CdI enamusaktsionär. Kapitali suurendamise eesmärk oli omandada Siremari äriüksus ja rakendada uut lepingut.

2.3.3.5.   Edasigarantii

Edasigarantii

| (108) | Erastamise käigus andis Sitsiilia Unicrediti kasuks edasigarantii. |
| --- | --- |

(108)

Erastamise käigus andis Sitsiilia Unicrediti kasuks edasigarantii.

| (109) | Esiteks, 3. augustil 2011, nagu on kirjeldatud põhjenduses 83, andis Sitsiilia Unicrediti kasuks edasigarantii, mis võimaldas viimasel kaks päeva hiljem väljastada esimese kinnituskirja, millega ta võttis kohustuse tagada CdI pakutud müügihinna edasilükatud osamaksed (st 39 miljonit eurot). Selles kirjas seati sõnaselgelt tema garantii kehtivuse tingimuseks Sitsiilia-poolse edasigarantii kehtivus. |
| --- | --- |

(109)

Esiteks, 3. augustil 2011, nagu on kirjeldatud põhjenduses 83, andis Sitsiilia Unicrediti kasuks edasigarantii, mis võimaldas viimasel kaks päeva hiljem väljastada esimese kinnituskirja, millega ta võttis kohustuse tagada CdI pakutud müügihinna edasilükatud osamaksed (st 39 miljonit eurot). Selles kirjas seati sõnaselgelt tema garantii kehtivuse tingimuseks Sitsiilia-poolse edasigarantii kehtivus.

| (110) | Teiseks kinnitas Sitsiilia menetluse hilisemas etapis 7. oktoobril 2011, et on valmis andma edasigarantii uue müügihinna edasilükatud maksetele kuni 34,6 miljoni euro ulatuses. 12. oktoobril 2011 muutis Sitsiilia 3. augusti 2011. aasta edasigarantiid, tagades maksed kuni 36 miljoni euro ulatuses. Samal päeval andis Unicredit välja teise kinnituskirja, mis lisati põhjenduses 89 kirjeldatud CdI edukale pakkumusele, märkimata, et Sitsiilia edasigarantii on muudetud kujul endiselt kehtiv. |
| --- | --- |

(110)

Teiseks kinnitas Sitsiilia menetluse hilisemas etapis 7. oktoobril 2011, et on valmis andma edasigarantii uue müügihinna edasilükatud maksetele kuni 34,6 miljoni euro ulatuses. 12. oktoobril 2011 muutis Sitsiilia 3. augusti 2011. aasta edasigarantiid, tagades maksed kuni 36 miljoni euro ulatuses. Samal päeval andis Unicredit välja teise kinnituskirja, mis lisati põhjenduses 89 kirjeldatud CdI edukale pakkumusele, märkimata, et Sitsiilia edasigarantii on muudetud kujul endiselt kehtiv.

| (111) | 20. novembril 2011 asendati Sitsiilia edasigarantii kõigi CdI aktsionäride edasigarantiiga. 31. jaanuaril 2012 saatis Sitsiilia erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile kirja, milles teatas, et 12. oktoobri 2011. aasta edasigarantii tuleb lugeda tagasivõetuks. 3. veebruaril 2012 avaldas Unicredit teate, milles kinnitas, et tema müügihinna edasilükatud osamaksetele antud garantii ei sõltu Sitsiilia edasigarantiist. |
| --- | --- |

(111)

20. novembril 2011 asendati Sitsiilia edasigarantii kõigi CdI aktsionäride edasigarantiiga. 31. jaanuaril 2012 saatis Sitsiilia erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile kirja, milles teatas, et 12. oktoobri 2011. aasta edasigarantii tuleb lugeda tagasivõetuks. 3. veebruaril 2012 avaldas Unicredit teate, milles kinnitas, et tema müügihinna edasilükatud osamaksetele antud garantii ei sõltu Sitsiilia edasigarantiist.

2.3.3.6.   Banca Profilo uuring

Banca Profilo uuring

| (112) | Nagu on kirjeldatud eespool (vt põhjendus 78), määras majandusarengu minister Banca Profilo sõltumatuks eksperdiks, kelle ülesanne oli hinnata Siremari äriüksust Marzano seaduse artikli 4 lõike 4c kohaselt. 8. märtsil 2011 esitas Banca Profilo aruande, milles kirjeldas kasutatud hindamismetoodikaid ja andmeid, mis sisaldusid Siremari enda äriplaanis aastateks 2011–2022. See aruanne sisaldas Siremari äriüksuse hinnangulist väärtust. |
| --- | --- |

(112)

Nagu on kirjeldatud eespool (vt põhjendus 78), määras majandusarengu minister Banca Profilo sõltumatuks eksperdiks, kelle ülesanne oli hinnata Siremari äriüksust Marzano seaduse artikli 4 lõike 4c kohaselt. 8. märtsil 2011 esitas Banca Profilo aruande, milles kirjeldas kasutatud hindamismetoodikaid ja andmeid, mis sisaldusid Siremari enda äriplaanis aastateks 2011–2022. See aruanne sisaldas Siremari äriüksuse hinnangulist väärtust.

| (113) | Banca Profilo hinnangud põhinevad mitmel eeldusel, sealhulgas eelkõige sellel, et uut avaliku teenindamise lepingut kohaldatakse selle kehtivusaja lõpuni ning selle tulemusel saab Siremari äriüksus avaliku teenuse hüvitist selles lepingus kehtestatud mereveoliinide teenindamise eest. Banca Profilo kasutab oma hindamisaruandes peamiste meetoditena diskonteeritud rahavoogude ja majandusliku lisaväärtuse meetodit ning kontrolli teiseste meetoditena turu kordarvude ja kapitaliosaluse meetodit. |
| --- | --- |

(113)

Banca Profilo hinnangud põhinevad mitmel eeldusel, sealhulgas eelkõige sellel, et uut avaliku teenindamise lepingut kohaldatakse selle kehtivusaja lõpuni ning selle tulemusel saab Siremari äriüksus avaliku teenuse hüvitist selles lepingus kehtestatud mereveoliinide teenindamise eest. Banca Profilo kasutab oma hindamisaruandes peamiste meetoditena diskonteeritud rahavoogude ja majandusliku lisaväärtuse meetodit ning kontrolli teiseste meetoditena turu kordarvude ja kapitaliosaluse meetodit.

| (114) | Diskonteeritud rahavoogude meetodi puhul võtab Banca Profilo arvesse järgmist: i) uue lepingu kehtivusaja lõpuni tekkinud rahavood; ii) Siremari äriüksuse likvideerimisväärtus uue lepingu kehtivuse lõppemise päeval, eeldusel et pärast seda kuupäeva ei saa tegevust jätkata. Majandusliku lisaväärtuse meetodiga hindab Banco Profilo järgmist: i) kohandatud bilansiline väärtus; ii) negatiivne firmaväärtus/firmaväärtus; iii) Siremari äriüksuse likvideerimisväärtus uue lepingu kehtivusaja lõppemise päeval. See hinnang põhineb äriühingu äriplaani andmetel ja Banca Profilo enda tehtud arvutustel. |
| --- | --- |

(114)

Diskonteeritud rahavoogude meetodi puhul võtab Banca Profilo arvesse järgmist: i) uue lepingu kehtivusaja lõpuni tekkinud rahavood; ii) Siremari äriüksuse likvideerimisväärtus uue lepingu kehtivuse lõppemise päeval, eeldusel et pärast seda kuupäeva ei saa tegevust jätkata. Majandusliku lisaväärtuse meetodiga hindab Banco Profilo järgmist: i) kohandatud bilansiline väärtus; ii) negatiivne firmaväärtus/firmaväärtus; iii) Siremari äriüksuse likvideerimisväärtus uue lepingu kehtivusaja lõppemise päeval. See hinnang põhineb äriühingu äriplaani andmetel ja Banca Profilo enda tehtud arvutustel.

| (115) | Teisesed meetodid seisnesid järgmises. Turu kordarvude analüüs põhineb Banca Profilo arvutustel, milles kasutatakse Bloombergi andmeid üheksa võrreldava mereveoettevõtja kohta. Kapitaliosaluse meetod seisneb vara bilansis kajastatud puhasväärtuse hindamises, kuid vajaduse korral tehakse teatavaid kohandusi varades ja kohustustes ning lisatakse immateriaalse vara hinnanguline väärtus. |
| --- | --- |

(115)

Teisesed meetodid seisnesid järgmises. Turu kordarvude analüüs põhineb Banca Profilo arvutustel, milles kasutatakse Bloombergi andmeid üheksa võrreldava mereveoettevõtja kohta. Kapitaliosaluse meetod seisneb vara bilansis kajastatud puhasväärtuse hindamises, kuid vajaduse korral tehakse teatavaid kohandusi varades ja kohustustes ning lisatakse immateriaalse vara hinnanguline väärtus.

| (116) | Banca Profilo jõudis järeldusele, et Siremari äriüksuse väärtus selle hindamise ajal oli vahemikus 55–61 miljonit eurot. Seega tuleks selle äriühingu miinimumhinnaks määrata 55 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(116)

Banca Profilo jõudis järeldusele, et Siremari äriüksuse väärtus selle hindamise ajal oli vahemikus 55–61 miljonit eurot. Seega tuleks selle äriühingu miinimumhinnaks määrata 55 miljonit eurot.

2.3.3.7.   Ecorysi esimene aruanne ja Ecorysi teine aruanne

Ecorysi esimene aruanne ja Ecorysi teine aruanne

| (117) | Komisjon tegi uurimise käigus Ecorysile ülesandeks teha kindlaks müüki pandud Siremari äriüksuse turuväärtus. Konsultandil paluti i) teha kindlaks uue lepinguga seotud Siremari äriüksuse turuväärtus, ii) määrata kindlaks äriüksuse turuväärtus ilma mis tahes seonduvate tingimusteta ja iii) teha kindlaks, kas tööjõuga seotud tingimus vähendas müügihinda. |
| --- | --- |

(117)

Komisjon tegi uurimise käigus Ecorysile ülesandeks teha kindlaks müüki pandud Siremari äriüksuse turuväärtus. Konsultandil paluti i) teha kindlaks uue lepinguga seotud Siremari äriüksuse turuväärtus, ii) määrata kindlaks äriüksuse turuväärtus ilma mis tahes seonduvate tingimusteta ja iii) teha kindlaks, kas tööjõuga seotud tingimus vähendas müügihinda.

| (118) | Uue lepinguga seotud Siremari äriüksuse väärtuse kindlakstegemiseks kasutati Ecorysi esimeses aruandes neid peamisi meetodeid, mida kasutas ka Banca Profilo. Ecorys rakendas eelkõige diskonteeritud rahavoogude ja majandusliku lisaväärtuse meetodit. |
| --- | --- |

(118)

Uue lepinguga seotud Siremari äriüksuse väärtuse kindlakstegemiseks kasutati Ecorysi esimeses aruandes neid peamisi meetodeid, mida kasutas ka Banca Profilo. Ecorys rakendas eelkõige diskonteeritud rahavoogude ja majandusliku lisaväärtuse meetodit.

| (119) | Esiteks jõudis Ecorys järeldusele, et kui Siremari äriüksus oleks müüdud tingimusteta ja eelkõige ilma uue avaliku teenindamise lepinguta, oleks äriühing müüdud selle likvideerimisväärtusega, (51) s.o – 0,3 miljoni euro eest. Ecorys märkis, et see likvideerimisväärtus on negatiivne, ning nentis, et seetõttu ei olnud viivitamatu likvideerimine (sisuliselt laevade müük) turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks mõistlik alternatiiv. Ecorys põhjendas seda järeldust eeldusega, et Siremari äriüksus ei saaks ilma avaliku teenuse hüvitiseta oma tegevust kasumlikult jätkata. Ecorys kirjeldas nii Tirrenia kui ka Siremari poolt avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatavaid liine kui „väga kahjumlikku tegevust, mida iseloomustab väike sõitjate arv ja mis sõltub täielikult lepingu alusel saadavast rahastusest“. Lisaks leidis Ecorys, et „võimalus muuta teenuste kvaliteeti ja suurem vabadus piletihindade kehtestamisel ei ole piisavad tingimused, et muuta need liinid ärilisest seisukohast majanduslikult tasuvaks“. |
| --- | --- |

(119)

Esiteks jõudis Ecorys järeldusele, et kui Siremari äriüksus oleks müüdud tingimusteta ja eelkõige ilma uue avaliku teenindamise lepinguta, oleks äriühing müüdud selle likvideerimisväärtusega, (51) s.o – 0,3 miljoni euro eest. Ecorys märkis, et see likvideerimisväärtus on negatiivne, ning nentis, et seetõttu ei olnud viivitamatu likvideerimine (sisuliselt laevade müük) turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks mõistlik alternatiiv. Ecorys põhjendas seda järeldust eeldusega, et Siremari äriüksus ei saaks ilma avaliku teenuse hüvitiseta oma tegevust kasumlikult jätkata. Ecorys kirjeldas nii Tirrenia kui ka Siremari poolt avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatavaid liine kui „väga kahjumlikku tegevust, mida iseloomustab väike sõitjate arv ja mis sõltub täielikult lepingu alusel saadavast rahastusest“. Lisaks leidis Ecorys, et „võimalus muuta teenuste kvaliteeti ja suurem vabadus piletihindade kehtestamisel ei ole piisavad tingimused, et muuta need liinid ärilisest seisukohast majanduslikult tasuvaks“.

51

| (120) | Teiseks eeldas Ecorys uue lepinguga seotud Siremari äriüksuse hindamisel, et uue lepingu kehtivusaega ei pikendata ja seetõttu Siremar likvideeritakse (52). Selle põhjal tegi Ecorys kindlaks, et Siremari äriüksuse minimaalne turuväärtus oli 57 miljonit eurot (st 5 % suurem kui Banca Profilo hinnatud väärtus). |
| --- | --- |

(120)

Teiseks eeldas Ecorys uue lepinguga seotud Siremari äriüksuse hindamisel, et uue lepingu kehtivusaega ei pikendata ja seetõttu Siremar likvideeritakse (52). Selle põhjal tegi Ecorys kindlaks, et Siremari äriüksuse minimaalne turuväärtus oli 57 miljonit eurot (st 5 % suurem kui Banca Profilo hinnatud väärtus).

52

| (121) | Kolmandaks võrdles Ecorys nii Tirrenia äriüksuse kui ka Siremari äriüksuse töötajate arvu mitme võrreldava parvlaevaettevõtja omaga ja jõudis järeldusele, et Siremari töötajate arv ja personalikulude struktuur ei „erine nende võrreldavate ettevõtjate struktuurist, kui võtta arvesse tööjõukulude osa kogutulust (53) ning tööjõukulude ja töötajate arvu suhet“ (54). Selle põhjal järeldas Ecorys, et puuduvad tõendid selle kohta, et tööjõuga seotud tingimusel on olnud oluline mõju Siremari äriüksuse väärtusele. |
| --- | --- |

(121)

Kolmandaks võrdles Ecorys nii Tirrenia äriüksuse kui ka Siremari äriüksuse töötajate arvu mitme võrreldava parvlaevaettevõtja omaga ja jõudis järeldusele, et Siremari töötajate arv ja personalikulude struktuur ei „erine nende võrreldavate ettevõtjate struktuurist, kui võtta arvesse tööjõukulude osa kogutulust (53) ning tööjõukulude ja töötajate arvu suhet“ (54). Selle põhjal järeldas Ecorys, et puuduvad tõendid selle kohta, et tööjõuga seotud tingimusel on olnud oluline mõju Siremari äriüksuse väärtusele.

53

54

| (122) | Nagu on selgitatud põhjenduses 99, tellis ka Itaalia enne SNSi müügimenetluse lõpetamist Ecorysi teise aruande, et kontrollida, kas SNSi uuendatud pakkumus kajastab avaliku teenindamise lepinguga seotud äriüksuse turuväärtust 31. augusti 2015. aasta seisuga. Selles 28. oktoobril 2015. aastal avaldatud Ecorysi teises aruandes kasutati peamise hindamisvahendina diskonteeritud rahavoogude meetodit ja tulemuste kontrollimiseks omakapitali meetodit. Ecorysi diskonteeritud rahavoogude meetodil saadud uus hinnang oli 34,4 miljonit eurot eeldusel, et uus leping kehtib 31. juulini 2024. Kui uue lepingu kehtivusaega pikendatakse kuni 31. juulini 2026, on Siremari äriüksuse hinnanguline väärtus sel ajal 35,7 miljonit eurot. Omakapitali hindamise meetod andis hinnanguliseks väärtuseks 39,9 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(122)

Nagu on selgitatud põhjenduses 99, tellis ka Itaalia enne SNSi müügimenetluse lõpetamist Ecorysi teise aruande, et kontrollida, kas SNSi uuendatud pakkumus kajastab avaliku teenindamise lepinguga seotud äriüksuse turuväärtust 31. augusti 2015. aasta seisuga. Selles 28. oktoobril 2015. aastal avaldatud Ecorysi teises aruandes kasutati peamise hindamisvahendina diskonteeritud rahavoogude meetodit ja tulemuste kontrollimiseks omakapitali meetodit. Ecorysi diskonteeritud rahavoogude meetodil saadud uus hinnang oli 34,4 miljonit eurot eeldusel, et uus leping kehtib 31. juulini 2024. Kui uue lepingu kehtivusaega pikendatakse kuni 31. juulini 2026, on Siremari äriüksuse hinnanguline väärtus sel ajal 35,7 miljonit eurot. Omakapitali hindamise meetod andis hinnanguliseks väärtuseks 39,9 miljonit eurot.

| (123) | Lisaks täiendati seda aruannet SNSi koostatud kahe äriplaani võrdlusega: esimene, mis hõlmab ajavahemikku 2011–2022 ja on kirja pandud 2011. aasta mais, ning teine, mis hõlmab ajavahemikku 2016–2027 ja on kirja pandud 2016. aasta veebruaris. Ecorys jõudis järeldusele, et need kaks plaani ei olnud oma eelduste poolest identsed ega samavõrra üksikasjalikud (nt teine äriplaan ei sisaldanud liinide ja teenuse sageduste loendit). Plaanide peamised erinevused olid järgmised: eeldused laevade kasutamise, amortisatsiooni, personalikulude kohta ja nende CdI-lt saadud varasemate andmete kasutamine, mida esimeses äriplaanis ei olnud. Ecorys koostas ka üheleheküljelise hinnangu, milles kinnitati Itaalia ametiasutustele SNSi teise, 2016.–2027. aasta äriplaani sisemise loogika järjepidevust. |
| --- | --- |

(123)

Lisaks täiendati seda aruannet SNSi koostatud kahe äriplaani võrdlusega: esimene, mis hõlmab ajavahemikku 2011–2022 ja on kirja pandud 2011. aasta mais, ning teine, mis hõlmab ajavahemikku 2016–2027 ja on kirja pandud 2016. aasta veebruaris. Ecorys jõudis järeldusele, et need kaks plaani ei olnud oma eelduste poolest identsed ega samavõrra üksikasjalikud (nt teine äriplaan ei sisaldanud liinide ja teenuse sageduste loendit). Plaanide peamised erinevused olid järgmised: eeldused laevade kasutamise, amortisatsiooni, personalikulude kohta ja nende CdI-lt saadud varasemate andmete kasutamine, mida esimeses äriplaanis ei olnud. Ecorys koostas ka üheleheküljelise hinnangu, milles kinnitati Itaalia ametiasutustele SNSi teise, 2016.–2027. aasta äriplaani sisemise loogika järjepidevust.

2.3.4.   Uus leping

Uus leping

2.3.4.1.   Abisaaja

Abisaaja

| (124) | Alguses oli CdI Siremari äriüksuse omandamiseks eduka pakkumuse teinud pakkuja ja ta allkirjastas 30. juulil 2012 uue mereveoliinide teenindamise lepingu. Hiljem, 11. aprillil 2016 asus CdI asemele SNS ja hakkas samu liine teenindama. |
| --- | --- |

(124)

Alguses oli CdI Siremari äriüksuse omandamiseks eduka pakkumuse teinud pakkuja ja ta allkirjastas 30. juulil 2012 uue mereveoliinide teenindamise lepingu. Hiljem, 11. aprillil 2016 asus CdI asemele SNS ja hakkas samu liine teenindama.

2.3.4.2.   Liinid

Liinid

| (125) | Uue lepingu kohaselt pidi CdI ja hiljem SNS osutama sõitjateveo- ja parvlaevateenuseid 20 kabotaažiliinil, mis olid jagatud viieks paketiks, mõnikord erineva sagedusega ja/või erinevatel liinidel kõrg- ja madalhooajal (55) (vt Tabel 3).






  Parvlaevaühendused (segaliinid) | Reisilaevaühendused (kiirlaevad) |
| --- | --- | --- |
| Liinipakett Milazzo – Lipari saared – Napoli |
| C/1: Milazzo–Vulcano–Lipari–Rinella–Panarea–Ginostra–Stromboli–Napoli ja tagasi (aasta ringi, kaks ühendust nädalas)
  C/2: Milazzo–Vulcano–Lipari–Rinella–Salina ja tagasi (aasta ringi, üks ühendus päevas, madalhooajal pühapäeviti teenindamist ei toimu)
  C/3: Milazzo–Vulcano–Lipari–Salina–Panarea–Ginostra–Stromboli ja tagasi (aasta ringi, kaks ühendust nädalas)
  C/4: Milazzo–Vulcano–Lipari–Salina–Rinella–Filicudi–Alicudi ja tagasi (aasta ringi, viis ühendust nädalas kõrghooajal ja neli ühendust nädalas madalhooajal)
  C/6: Lipari–Vulcano–Milazzo ja tagasi (aasta ringi, üks ühendus päevas) | ALC/2: Milazzo–Vulcano–Lipari–Rinella–Salina ja tagasi (aasta ringi, vähemalt üks ühendus päevas)
  ALC/3: Milazzo–Vulcano–Lipari–Salina–Panarea–Ginostra–Stromboli ja tagasi (aasta ringi, vähemalt üks ühendus päevas)
  ALC/4: Milazzo–Vulcano–Lipari–Salina–Rinella–Filicudi–Alicudi ja tagasi (aasta ringi, vähemalt üks ühendus päevas)
  ALC/6: Lipari–Vulcano–Milazzo ja tagasi (aasta ringi, üks ühendus päevas)
  ALC/2 BIS: Lipari–Rinella–Salina–Lipari (aasta ringi, neli ühendust nädalas kõrghooajal, kolm ühendust nädalas ja üks ühendus päevas kuni Salina saareni madalhooajal) |
| Liinipakett Palermo–Ustica |
| D/1: Palermo–Ustica ja tagasi (aasta ringi, üks ühendus päevas) | ALC/1: Ustica–Palermo ja tagasi (aasta ringi, vähemalt üks ühendus päevas) |
| Liinipakett Trapani – Egadi saared |
| D/2: Trapani–Favignana–Levanzo–Marettimo ja tagasi (aasta ringi, vähemalt üks ühendus päevas)
  D/3: Trapani–Favignana–Levanzo–Trapani (aasta ringi, kaks ühendust päevas kõrghooajal, 12 ühendust nädalas ja harvemad ühendused Levanzo saarele madalhooajal) | ALD/2: Trapani–Favignana–Levanzo–Marettimo ja tagasi (aasta ringi, kaks ühendust päevas)
  ALD/3: Trapani–Favignana–Levanzo–Trapani (aasta ringi, vähemalt üks ühendus päevas)
  ALD/2 BIS: Marettimo–Levanzo–Favignana–Trapani ja tagasi (aasta ringi, vähemalt üks ühendus päevas)
  ALD/3 BIS: Trapani–Favignana–Levanzo–Trapani (aasta ringi, vähemalt kaks ühendust päevas) |
| Liinipakett Trapani–Pantelleria |
| D/4: Trapani–Pantelleria ja tagasi (aasta ringi, üks ühendus päevas kõrghooajal, kuus ühendust nädalas madalhooajal) | |
| Liinipakett Porto Empedocle – Pelagie saared |
| D/5: Porto Empedocle – Linosa – Lampedusa ja tagasi (aasta ringi, kuus ühendust nädalas) | |

(125)

Uue lepingu kohaselt pidi CdI ja hiljem SNS osutama sõitjateveo- ja parvlaevateenuseid 20 kabotaažiliinil, mis olid jagatud viieks paketiks, mõnikord erineva sagedusega ja/või erinevatel liinidel kõrg- ja madalhooajal (55) (vt Tabel 3).

55

Parvlaevaühendused (segaliinid)

Reisilaevaühendused (kiirlaevad)

Liinipakett Milazzo – Lipari saared – Napoli

Liinipakett Milazzo – Lipari saared – Napoli

C/1: Milazzo–Vulcano–Lipari–Rinella–Panarea–Ginostra–Stromboli–Napoli ja tagasi (aasta ringi, kaks ühendust nädalas)

C/2: Milazzo–Vulcano–Lipari–Rinella–Salina ja tagasi (aasta ringi, üks ühendus päevas, madalhooajal pühapäeviti teenindamist ei toimu)

C/3: Milazzo–Vulcano–Lipari–Salina–Panarea–Ginostra–Stromboli ja tagasi (aasta ringi, kaks ühendust nädalas)

C/4: Milazzo–Vulcano–Lipari–Salina–Rinella–Filicudi–Alicudi ja tagasi (aasta ringi, viis ühendust nädalas kõrghooajal ja neli ühendust nädalas madalhooajal)

C/6: Lipari–Vulcano–Milazzo ja tagasi (aasta ringi, üks ühendus päevas)

ALC/2: Milazzo–Vulcano–Lipari–Rinella–Salina ja tagasi (aasta ringi, vähemalt üks ühendus päevas)

ALC/3: Milazzo–Vulcano–Lipari–Salina–Panarea–Ginostra–Stromboli ja tagasi (aasta ringi, vähemalt üks ühendus päevas)

ALC/4: Milazzo–Vulcano–Lipari–Salina–Rinella–Filicudi–Alicudi ja tagasi (aasta ringi, vähemalt üks ühendus päevas)

ALC/6: Lipari–Vulcano–Milazzo ja tagasi (aasta ringi, üks ühendus päevas)

ALC/2 BIS: Lipari–Rinella–Salina–Lipari (aasta ringi, neli ühendust nädalas kõrghooajal, kolm ühendust nädalas ja üks ühendus päevas kuni Salina saareni madalhooajal)

Liinipakett Palermo–Ustica

Liinipakett Palermo–Ustica

D/1: Palermo–Ustica ja tagasi (aasta ringi, üks ühendus päevas)

ALC/1: Ustica–Palermo ja tagasi (aasta ringi, vähemalt üks ühendus päevas)

Liinipakett Trapani – Egadi saared

Liinipakett Trapani – Egadi saared

D/2: Trapani–Favignana–Levanzo–Marettimo ja tagasi (aasta ringi, vähemalt üks ühendus päevas)

D/3: Trapani–Favignana–Levanzo–Trapani (aasta ringi, kaks ühendust päevas kõrghooajal, 12 ühendust nädalas ja harvemad ühendused Levanzo saarele madalhooajal)

ALD/2: Trapani–Favignana–Levanzo–Marettimo ja tagasi (aasta ringi, kaks ühendust päevas)

ALD/3: Trapani–Favignana–Levanzo–Trapani (aasta ringi, vähemalt üks ühendus päevas)

ALD/2 BIS: Marettimo–Levanzo–Favignana–Trapani ja tagasi (aasta ringi, vähemalt üks ühendus päevas)

ALD/3 BIS: Trapani–Favignana–Levanzo–Trapani (aasta ringi, vähemalt kaks ühendust päevas)

Liinipakett Trapani–Pantelleria

Liinipakett Trapani–Pantelleria

D/4: Trapani–Pantelleria ja tagasi (aasta ringi, üks ühendus päevas kõrghooajal, kuus ühendust nädalas madalhooajal)

Liinipakett Porto Empedocle – Pelagie saared

Liinipakett Porto Empedocle – Pelagie saared

D/5: Porto Empedocle – Linosa – Lampedusa ja tagasi (aasta ringi, kuus ühendust nädalas)

Tabel 3. Liinid, mida teenindas SdI ja hiljem hakkas teenindama SNS uue lepingu kohaselt

Tabel 3. Liinid, mida teenindas SdI ja hiljem hakkas teenindama SNS uue lepingu kohaselt

| (126) | Uue lepingu A lisas kirjeldatakse üksikasjalikult, kuidas tuleb teenindada kõiki tabelis 3 nimetatud liine (nt laeva tüüp, hooajaline sagedus). Lisaks ei tohi kasutajatele kohaldatavad sõidutariifid ületada uue lepingu artiklis 6 sätestatud ja samas A lisas nimetatud piirmäärasid. |
| --- | --- |

(126)

Uue lepingu A lisas kirjeldatakse üksikasjalikult, kuidas tuleb teenindada kõiki tabelis 3 nimetatud liine (nt laeva tüüp, hooajaline sagedus). Lisaks ei tohi kasutajatele kohaldatavad sõidutariifid ületada uue lepingu artiklis 6 sätestatud ja samas A lisas nimetatud piirmäärasid.

2.3.4.3.   Kestus

Kestus

| (127) | Nii Sitsiilia ja CdI vahel kui ka Sitsiilia ja SNSi vahel sõlmitud uus leping kehtib kaksteist aastat. SNSiga sõlmitud leping jõustus 12. aprillil 2016 ja selle kehtivusaeg lõpeb 11. aprillil 2028. |
| --- | --- |

(127)

Nii Sitsiilia ja CdI vahel kui ka Sitsiilia ja SNSi vahel sõlmitud uus leping kehtib kaksteist aastat. SNSiga sõlmitud leping jõustus 12. aprillil 2016 ja selle kehtivusaeg lõpeb 11. aprillil 2028.

2.3.4.4.   Avalike teenuste osutamise kohustused

Avalike teenuste osutamise kohustused

| (128) | Kehtestatud avalike teenuste osutamise kohustused puudutavad teenindatavaid mereveoliine (vt põhjendus 125), vastavatele teenindatavatele mereveoliinidele määratud laevade tüüpi ja mahutavust, varulaeva kättesaadavust teenuse katkematuse tagamiseks, sõitude sagedust ja maksimaalseid piletihindu, mida teenuse kasutajad igal asjaomasel liinil maksavad. |
| --- | --- |

(128)

Kehtestatud avalike teenuste osutamise kohustused puudutavad teenindatavaid mereveoliine (vt põhjendus 125), vastavatele teenindatavatele mereveoliinidele määratud laevade tüüpi ja mahutavust, varulaeva kättesaadavust teenuse katkematuse tagamiseks, sõitude sagedust ja maksimaalseid piletihindu, mida teenuse kasutajad igal asjaomasel liinil maksavad.

2.3.4.5.   Hüvitis

Hüvitis

| (129) | Iga-aastane hüvitis, mida saab äriühing, kellele on pandud uues lepingus kindlaks määratud avalike teenuste osutamise kohustused, on piiratud seaduses sätestatud piirmääraga 55 694 895 eurot. Hüvitise suurus tuleb kindlaks määrata CIPE direktiivis sätestatud metoodika alusel (vt põhjendused 48–58). Hüvitist maksti kahele äriühingule järgmiselt: | CdI-le makstud hüvitis | SNSile makstud hüvitis |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | 23 346 079  eurot
  (augustist detsembrini) | — |
| 2013 | 55 694 895  eurot | — |
| 2014 | 55 694 895  eurot | — |
| 2015 | 55 694 895  eurot | — |
| 2016 | 15 397 836  eurot | 40 297 059  eurot |
| 2017 | — | 55 694 895  eurot |
| 2018 | — | 55 694 895  eurot |
| 2019 | — | 55 694 895  eurot |

(129)

Iga-aastane hüvitis, mida saab äriühing, kellele on pandud uues lepingus kindlaks määratud avalike teenuste osutamise kohustused, on piiratud seaduses sätestatud piirmääraga 55 694 895 eurot. Hüvitise suurus tuleb kindlaks määrata CIPE direktiivis sätestatud metoodika alusel (vt põhjendused 48–58). Hüvitist maksti kahele äriühingule järgmiselt:

CdI-le makstud hüvitis

SNSile makstud hüvitis

2012

23 346 079  eurot

(augustist detsembrini)

—

2013

55 694 895  eurot

—

2014

55 694 895  eurot

—

2015

55 694 895  eurot

—

2016

15 397 836  eurot

40 297 059  eurot

2017

—

55 694 895  eurot

2018

—

55 694 895  eurot

2019

—

55 694 895  eurot

Tabel 4. Aastatel 2012–2019 makstud hüvitis

Tabel 4. Aastatel 2012–2019 makstud hüvitis

| (130) | Uue lepingu artikliga 8 on ette nähtud subsideeritud tegevuse ulatuse korrapärane läbivaatamine iga kolme aasta tagant, eesmärgiga veenduda, et ei esine rahalist tasakaalustamatust. Lisaks on uue lepingu artiklis 9 sätestatud, et tulude või kulude ootamatute ja struktuuriliste muutuste väga spetsiifiliste asjaolude korral ja igal juhul pärast iga kolmeaastase perioodi esimest aastat võivad pooled alustada seda läbivaatamist varem. |
| --- | --- |

(130)

Uue lepingu artikliga 8 on ette nähtud subsideeritud tegevuse ulatuse korrapärane läbivaatamine iga kolme aasta tagant, eesmärgiga veenduda, et ei esine rahalist tasakaalustamatust. Lisaks on uue lepingu artiklis 9 sätestatud, et tulude või kulude ootamatute ja struktuuriliste muutuste väga spetsiifiliste asjaolude korral ja igal juhul pärast iga kolmeaastase perioodi esimest aastat võivad pooled alustada seda läbivaatamist varem.

2.3.5.   Sildumise eesõigus

Sildumise eesõigus

| (131) | Dekreet-seaduse 135/2009 artikli 19b lõikes 21 on sätestatud, et saartega ühenduse tagamiseks ja nende avalike teenuste osutamise kohustusi silmas pidades jätkavad endise Tirrenia kontserni äriühingud, sealhulgas Siremar, juba määratud sildumist ja neil on eesõigus uute teenindusaegade jaotamisel vastavalt menetlustele, mille Itaalia meresõiduasutused on kehtestanud 28. jaanuari 1994. aasta seaduse nr 84 ja Itaalia merendusseadustiku kohaselt. |
| --- | --- |

(131)

Dekreet-seaduse 135/2009 artikli 19b lõikes 21 on sätestatud, et saartega ühenduse tagamiseks ja nende avalike teenuste osutamise kohustusi silmas pidades jätkavad endise Tirrenia kontserni äriühingud, sealhulgas Siremar, juba määratud sildumist ja neil on eesõigus uute teenindusaegade jaotamisel vastavalt menetlustele, mille Itaalia meresõiduasutused on kehtestanud 28. jaanuari 1994. aasta seaduse nr 84 ja Itaalia merendusseadustiku kohaselt.

2.3.6.   2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed

2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed

| (132) | 2010. aasta seadusega nähti endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Siremarile, ette võimalus kasutada kiireloomuliste likviidsusvajaduste katmiseks rahalisi vahendeid, (56) mis on juba eraldatud laevastiku uuendamiseks ja ajakohastamiseks. Täpsemalt oli kahest rajatisest lähtudes (57) juba eraldatud kogu Tirrenia kontserni uuenduste katmiseks 23 750 000 eurot, sellest 7 215 800 eurot Siremarile. Endise Tirrenia kontserni ettevõtjad, kes kasutasid neid vahendeid likviidsuse tagamise eesmärgil, pidid need hiljem tagastama, et laevadel saaks siiski teha vajalikke uuendusi. Need uuendused olid vajalikud teatavate rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmiseks pärast 1996. aasta Stockholmi lepingut (58). |
| --- | --- |

(132)

2010. aasta seadusega nähti endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Siremarile, ette võimalus kasutada kiireloomuliste likviidsusvajaduste katmiseks rahalisi vahendeid, (56) mis on juba eraldatud laevastiku uuendamiseks ja ajakohastamiseks. Täpsemalt oli kahest rajatisest lähtudes (57) juba eraldatud kogu Tirrenia kontserni uuenduste katmiseks 23 750 000 eurot, sellest 7 215 800 eurot Siremarile. Endise Tirrenia kontserni ettevõtjad, kes kasutasid neid vahendeid likviidsuse tagamise eesmärgil, pidid need hiljem tagastama, et laevadel saaks siiski teha vajalikke uuendusi. Need uuendused olid vajalikud teatavate rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmiseks pärast 1996. aasta Stockholmi lepingut (58).

56

57

58

| (133) | Lisaks on 2010. aasta seaduses sätestatud järgmine:






  a) | algseid lepinguid pikendatakse 1. oktoobrist 2010 kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsessi lõpuni (vt ka põhjendus 31); |
| --- | --- | --- |

(133)

Lisaks on 2010. aasta seaduses sätestatud järgmine:

a)

algseid lepinguid pikendatakse 1. oktoobrist 2010 kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsessi lõpuni (vt ka põhjendus 31);

| b) | dekreet-seaduse 135/2009 artiklit 19b, mida on muudetud ja millest on saanud 2009. aasta seadus, muudetakse lõike 24a lisamisega. Selle lõike kohaselt on maksust vabastatud kõik dekreet-seaduse 135/2009 artikli 19b lõigetele 1–15 vastavad ametlikud toimingud ja tehingud. Need lõiked on seotud merekabotaaži sektori liberaliseerimisega Tirrenia kontserni erastamise kaudu; |
| --- | --- |

b)

dekreet-seaduse 135/2009 artiklit 19b, mida on muudetud ja millest on saanud 2009. aasta seadus, muudetakse lõike 24a lisamisega. Selle lõike kohaselt on maksust vabastatud kõik dekreet-seaduse 135/2009 artikli 19b lõigetele 1–15 vastavad ametlikud toimingud ja tehingud. Need lõiked on seotud merekabotaaži sektori liberaliseerimisega Tirrenia kontserni erastamise kaudu;

| c) | avaliku teenuse katkematuse tagamiseks ja endiste Tirrenia kontserni äriühingute erastamisprotsessi toetamiseks võivad asjaomased maakonnad kasutada alakasutatud piirkondade fondi (Fondo Aree Sottoutilizzate, edaspidi „FAS“) (59) rahalisi vahendeid vastavalt 6. märtsi 2009. aasta CIPE direktiivile nr 1/2009 (60). |
| --- | --- |

c)

avaliku teenuse katkematuse tagamiseks ja endiste Tirrenia kontserni äriühingute erastamisprotsessi toetamiseks võivad asjaomased maakonnad kasutada alakasutatud piirkondade fondi (Fondo Aree Sottoutilizzate, edaspidi „FAS“) (59) rahalisi vahendeid vastavalt 6. märtsi 2009. aasta CIPE direktiivile nr 1/2009 (60).

Fondo Aree Sottoutilizzate

59

60

2.4.   Rikkumismenetlus nr 2007/4609

Rikkumismenetlus nr 2007/4609

| (134) | Pärast komisjoni talituste ja Itaalia ametiasutuste vahelist varasemat teabevahetust saatis komisjoni energeetika ja transpordi eest vastutav peadirektor 19. detsembril 2008 Itaaliale nõude teabe esitamiseks. See nõue puudutas muu hulgas ülevaadet sel ajal käigus olnud avaliku teenindamise lepingu alusel teenindavatest liinidest ja avaliku teenuse osutamisest, mille Itaalia oli kavandatud uute lepingute alusel ette näinud. Lisaks paluti Itaalial esitada rohkem üksikasju Tirrenia kontserni erastamiskavade kohta. |
| --- | --- |

(134)

Pärast komisjoni talituste ja Itaalia ametiasutuste vahelist varasemat teabevahetust saatis komisjoni energeetika ja transpordi eest vastutav peadirektor 19. detsembril 2008 Itaaliale nõude teabe esitamiseks. See nõue puudutas muu hulgas ülevaadet sel ajal käigus olnud avaliku teenindamise lepingu alusel teenindavatest liinidest ja avaliku teenuse osutamisest, mille Itaalia oli kavandatud uute lepingute alusel ette näinud. Lisaks paluti Itaalial esitada rohkem üksikasju Tirrenia kontserni erastamiskavade kohta.

| (135) | Oma 28. aprilli 2009. aasta kirjas esitasid Itaalia ametiasutused üksikasjaliku vastuse:






  — | nad märkisid, et Itaalia merekabotaaži sektori liberaliseerimiseks Tirrenia kontserni erastamise teel oli vaja pikendada esialgseid lepinguid kuni 31. detsembrini 2009; |
| --- | --- | --- |

(135)

Oma 28. aprilli 2009. aasta kirjas esitasid Itaalia ametiasutused üksikasjaliku vastuse:

—

nad märkisid, et Itaalia merekabotaaži sektori liberaliseerimiseks Tirrenia kontserni erastamise teel oli vaja pikendada esialgseid lepinguid kuni 31. detsembrini 2009;

| — | nad väitsid, et Tirrenia kontsernile makstud avaliku teenuse hüvitis oli vajalik saartega ühenduse tagamiseks mereühenduste kaudu, mida turul tegutsevad eraettevõtjad ei paku; |
| --- | --- |

—

nad väitsid, et Tirrenia kontsernile makstud avaliku teenuse hüvitis oli vajalik saartega ühenduse tagamiseks mereühenduste kaudu, mida turul tegutsevad eraettevõtjad ei paku;

| — | nad osutasid, et liinide põhjalik ratsionaliseerimisprotsess lõppes 10. märtsil 2009. Selle protsessi käigus võeti arvesse asjakohaseid sotsiaalseid, tööhõive- ja majandusaspekte, samuti vajadust kaitsta eri piirkondi ühendava liikluse jaoks olulisi ühendusi ning see hõlmas konsulteerimist kuue asjaomase piirkonnaga. Selle ratsionaliseerimisega kaasneks kogu Tirrenia kontserni jaoks avaliku teenuse netokulu vähenemine umbes 66 miljoni euro võrra ja umbes 600 seal töötava meeskonnaliikme koondamine. Itaalia tuletas ka meelde, et 2009. aasta ratsionaliseerimisega täiendati varasemaid jõupingutusi (2004., 2006. ja 2008. aastal) Tirrenia kontserni pakutavate teenuste vähendamiseks; |
| --- | --- |

—

nad osutasid, et liinide põhjalik ratsionaliseerimisprotsess lõppes 10. märtsil 2009. Selle protsessi käigus võeti arvesse asjakohaseid sotsiaalseid, tööhõive- ja majandusaspekte, samuti vajadust kaitsta eri piirkondi ühendava liikluse jaoks olulisi ühendusi ning see hõlmas konsulteerimist kuue asjaomase piirkonnaga. Selle ratsionaliseerimisega kaasneks kogu Tirrenia kontserni jaoks avaliku teenuse netokulu vähenemine umbes 66 miljoni euro võrra ja umbes 600 seal töötava meeskonnaliikme koondamine. Itaalia tuletas ka meelde, et 2009. aasta ratsionaliseerimisega täiendati varasemaid jõupingutusi (2004., 2006. ja 2008. aastal) Tirrenia kontserni pakutavate teenuste vähendamiseks;

| — | nad selgitasid, et ratsionaliseerimise eesmärk oli: i) säilitada liinid, mis on vajalikud ühenduse tagamiseks saarte ja mandriga ning nende vahel, ja õigus tervisele, õppimisele ja liikumisele, ii) ratsionaliseerida ühendusi, mida teenindavad eraettevõtjad, kes pakuvad samu ühendusi sama aja jooksul, sarnaste kvaliteedi ja katkematuse tagatistega, ning iii) ratsionaliseerida kõrghooaja ja kiirühendusi, mille puhul veetakse ainult inimesi; |
| --- | --- |

—

nad selgitasid, et ratsionaliseerimise eesmärk oli: i) säilitada liinid, mis on vajalikud ühenduse tagamiseks saarte ja mandriga ning nende vahel, ja õigus tervisele, õppimisele ja liikumisele, ii) ratsionaliseerida ühendusi, mida teenindavad eraettevõtjad, kes pakuvad samu ühendusi sama aja jooksul, sarnaste kvaliteedi ja katkematuse tagatistega, ning iii) ratsionaliseerida kõrghooaja ja kiirühendusi, mille puhul veetakse ainult inimesi;

| — | nad andsid ülevaate Tirrenia kontserni äriühingute 2008. aastal teenindatud liinidest ja vähendatud liinide arvust, mida Tirrenia kontserni äriühingud teenindaksid 2009. aastal. Itaalia ametiasutuste sõnul on viimati nimetatud liinid Tirrenia kontserni äriühingute uute omanikega sõlmitavate uute lepingute aluseks. |
| --- | --- |

—

nad andsid ülevaate Tirrenia kontserni äriühingute 2008. aastal teenindatud liinidest ja vähendatud liinide arvust, mida Tirrenia kontserni äriühingud teenindaksid 2009. aastal. Itaalia ametiasutuste sõnul on viimati nimetatud liinid Tirrenia kontserni äriühingute uute omanikega sõlmitavate uute lepingute aluseks.

| (136) | Komisjoni energeetika ja transpordi eest vastutav peadirektor saatis 21. detsembril 2009 Itaalia ametiasutustele kirja, milles märkis muu hulgas järgmist:






  — | Itaalia merekabotaaži sektori põhjaliku ümberkorraldamise taustal ja märkimisväärse sotsiaalse mõju tõttu, mis Itaalia ametiasutuste sõnul erastamisega kaasneb, oleks juhul, kui pakkumismenetlused viiakse ellu avaliku teenindamise lihtlepingute alusel, selliseid lepinguid omavate laevandusettevõtete pakkumismenetluses osalemine vastuvõetav – põhimõtteliselt ja erandina – selleks, et tagada nõukogu määruses (EMÜ) nr 3577/92 (61) (edaspidi „merekabotaaži määrus“) sätestatud ühenduse laevaomanike vahelise mittediskrimineerimise kriteeriumi täitmine; |
| --- | --- | --- |

(136)

Komisjoni energeetika ja transpordi eest vastutav peadirektor saatis 21. detsembril 2009 Itaalia ametiasutustele kirja, milles märkis muu hulgas järgmist:

—

Itaalia merekabotaaži sektori põhjaliku ümberkorraldamise taustal ja märkimisväärse sotsiaalse mõju tõttu, mis Itaalia ametiasutuste sõnul erastamisega kaasneb, oleks juhul, kui pakkumismenetlused viiakse ellu avaliku teenindamise lihtlepingute alusel, selliseid lepinguid omavate laevandusettevõtete pakkumismenetluses osalemine vastuvõetav – põhimõtteliselt ja erandina – selleks, et tagada nõukogu määruses (EMÜ) nr 3577/92 (61) (edaspidi „merekabotaaži määrus“) sätestatud ühenduse laevaomanike vahelise mittediskrimineerimise kriteeriumi täitmine;

61

| — | avaliku teenuse hüvitis pidi piirduma nende liinidega, kus teiste veoettevõtjate pidev aastaringne tegutsemine oli piiratud. Sellega seoses küsiti selgitusi turutõrke kohta teatud liinidel, mida teenindavad Tirrenia ja Caremar. Kirjas juhiti tähelepanu ka sellele, et ainult riigisiseste liinide (ja mitte rahvusvaheliste liinide) lisamine avaliku teenindamise lepingusse võib olla põhjendatud eri piirkondi ühendava liikluse tagamise eesmärgi alusel; |
| --- | --- |

—

avaliku teenuse hüvitis pidi piirduma nende liinidega, kus teiste veoettevõtjate pidev aastaringne tegutsemine oli piiratud. Sellega seoses küsiti selgitusi turutõrke kohta teatud liinidel, mida teenindavad Tirrenia ja Caremar. Kirjas juhiti tähelepanu ka sellele, et ainult riigisiseste liinide (ja mitte rahvusvaheliste liinide) lisamine avaliku teenindamise lepingusse võib olla põhjendatud eri piirkondi ühendava liikluse tagamise eesmärgi alusel;

| — | Tirrenia kontserni avaliku teenindamise lepingud lõppesid 31. detsembril 2008 ja Itaalia kavandatud erastamine võib võtta plaanitust kauem aega. Seega osutati selles kirjas võimalusele, et Itaaliale saadetakse merekabotaaži määruse väära rakendamise tõttu ametlik kiri. |
| --- | --- |

—

Tirrenia kontserni avaliku teenindamise lepingud lõppesid 31. detsembril 2008 ja Itaalia kavandatud erastamine võib võtta plaanitust kauem aega. Seega osutati selles kirjas võimalusele, et Itaaliale saadetakse merekabotaaži määruse väära rakendamise tõttu ametlik kiri.

| (137) | Itaalia ametiasutused vastasid komisjoni 21. detsembri 2009. aasta kirjale 22. jaanuaril 2010:






  — | nad võtsid teadmiseks, et komisjon nõustus põhimõtteliselt ette pandud lähenemisviisiga, et Tirrenia kontsern erastatakse koos uute avaliku teenindamise lepingutega; |
| --- | --- | --- |

(137)

Itaalia ametiasutused vastasid komisjoni 21. detsembri 2009. aasta kirjale 22. jaanuaril 2010:

—

nad võtsid teadmiseks, et komisjon nõustus põhimõtteliselt ette pandud lähenemisviisiga, et Tirrenia kontsern erastatakse koos uute avaliku teenindamise lepingutega;

| — | nad esitasid selgitusi liinide kohta, mille kohta komisjon oli tõstatanud mitu küsimust; |
| --- | --- |

—

nad esitasid selgitusi liinide kohta, mille kohta komisjon oli tõstatanud mitu küsimust;

| — | nad teatasid, et kutse osaleda pakkumismenetluses Tirrenia (sealhulgas Siremari) müümiseks avaldati 23. detsembril 2009. Itaalia teatas, et kavatseb kogu Tirrenia kontserni erastada 30. septembriks 2010; |
| --- | --- |

—

nad teatasid, et kutse osaleda pakkumismenetluses Tirrenia (sealhulgas Siremari) müümiseks avaldati 23. detsembril 2009. Itaalia teatas, et kavatseb kogu Tirrenia kontserni erastada 30. septembriks 2010;

| — | nad palusid komisjonil selge sõnaga kinnitada, kas turutõrke kohta esitatud argumendid on piisavad. |
| --- | --- |

—

nad palusid komisjonil selge sõnaga kinnitada, kas turutõrke kohta esitatud argumendid on piisavad.

| (138) | 29. jaanuaril 2010 (62) saatis komisjon ametliku kirja merekabotaaži määruse rikkumise kohta. Selles kirjas tuletas komisjon meelde, et selles määruses on sätestatud, et kui liikmesriik sõlmib avaliku teenindamise lepingu või kehtestab avalike teenuste osutamise kohustused, peab ta seda tegema kõigi ühenduse laevaomanike suhtes mittediskrimineerivalt. Merekabotaaži määruse artikli 4 lõike 3 kohaselt võivad olemasolevad avaliku teenindamise lepingud kehtida kuni asjaomase lepingu kehtivusaja lõpuni. Komisjon aga märkis, et Tirrenia kontserni äriühingud jätkasid mereveoteenuste osutamist pärast vastavate avaliku teenindamise lepingute (esialgsed lepingud) kehtivusaja lõppemist. Täpsemalt pidi nende lepingute kehtivus lõppema 2008. aasta lõpus, kuid Itaalia pikendas neid korduvalt. Seepärast kutsus komisjon Itaalia ametiasutusi üles esitama selle kohta oma seisukohad. |
| --- | --- |

(138)

29. jaanuaril 2010 (62) saatis komisjon ametliku kirja merekabotaaži määruse rikkumise kohta. Selles kirjas tuletas komisjon meelde, et selles määruses on sätestatud, et kui liikmesriik sõlmib avaliku teenindamise lepingu või kehtestab avalike teenuste osutamise kohustused, peab ta seda tegema kõigi ühenduse laevaomanike suhtes mittediskrimineerivalt. Merekabotaaži määruse artikli 4 lõike 3 kohaselt võivad olemasolevad avaliku teenindamise lepingud kehtida kuni asjaomase lepingu kehtivusaja lõpuni. Komisjon aga märkis, et Tirrenia kontserni äriühingud jätkasid mereveoteenuste osutamist pärast vastavate avaliku teenindamise lepingute (esialgsed lepingud) kehtivusaja lõppemist. Täpsemalt pidi nende lepingute kehtivus lõppema 2008. aasta lõpus, kuid Itaalia pikendas neid korduvalt. Seepärast kutsus komisjon Itaalia ametiasutusi üles esitama selle kohta oma seisukohad.

62

| (139) | Samal päeval, s.o 29. jaanuaril 2010 vastas komisjoni energeetika ja transpordi eest vastutav peadirektor Itaalia ametiasutuste 22. jaanuari 2010. aasta kirjale. Peadirektor märkis, et Tirrenia teenindatavate liinide kohta esitatud põhjendused olid piisavad varem avaldatud kahtluste kummutamiseks. Lisaks pidas peadirektor positiivseks asjaolu, et järgides tema varasemat palvet, oli Itaalia eemaldanud Tirrenia uue lepingu projektist rahvusvahelise ühenduse. Caremari teenindatavaid liine puudutavate küsimuste kohta esitatud põhjendusi peeti piisavaks ainult mõne liini puhul. Seetõttu paluti Itaalialt lisaselgitusi mõne Caremari liini kohta. Peadirektor tuletas meelde, et avaliku teenindamise lepingud võivad hõlmata ainult neid liine, millel esineb turutõrge. Peadirektor rõhutas ka seda, et tema vastus puudutab üksnes merekabotaaži määruse järgimist, mitte riigiabi küsimusi. |
| --- | --- |

(139)

Samal päeval, s.o 29. jaanuaril 2010 vastas komisjoni energeetika ja transpordi eest vastutav peadirektor Itaalia ametiasutuste 22. jaanuari 2010. aasta kirjale. Peadirektor märkis, et Tirrenia teenindatavate liinide kohta esitatud põhjendused olid piisavad varem avaldatud kahtluste kummutamiseks. Lisaks pidas peadirektor positiivseks asjaolu, et järgides tema varasemat palvet, oli Itaalia eemaldanud Tirrenia uue lepingu projektist rahvusvahelise ühenduse. Caremari teenindatavaid liine puudutavate küsimuste kohta esitatud põhjendusi peeti piisavaks ainult mõne liini puhul. Seetõttu paluti Itaalialt lisaselgitusi mõne Caremari liini kohta. Peadirektor tuletas meelde, et avaliku teenindamise lepingud võivad hõlmata ainult neid liine, millel esineb turutõrge. Peadirektor rõhutas ka seda, et tema vastus puudutab üksnes merekabotaaži määruse järgimist, mitte riigiabi küsimusi.

| (140) | Itaalia ametiasutused vastasid komisjoni 29. jaanuari 2010. aasta ametlikule kirjale 29. märtsil 2010:






  — | nad tuletasid meelde, et komisjoni talitused nõustusid oma 21. detsembri 2009. aasta kirjas (vt põhjendus 136) põhimõtteliselt Tirrenia kontserni erastamisega, mille käigus seotakse äriühingud uute avaliku teenindamise lepingutega; |
| --- | --- | --- |

(140)

Itaalia ametiasutused vastasid komisjoni 29. jaanuari 2010. aasta ametlikule kirjale 29. märtsil 2010:

—

nad tuletasid meelde, et komisjoni talitused nõustusid oma 21. detsembri 2009. aasta kirjas (vt põhjendus 136) põhimõtteliselt Tirrenia kontserni erastamisega, mille käigus seotakse äriühingud uute avaliku teenindamise lepingutega;

| — | nad märkisid, et esialgsete lepingute pikendamise ainus ajend oli vajadus tagada avaliku mereveoteenuse katkematus kuni asjaomaste erastamisprotsesside lõpuni; |
| --- | --- |

—

nad märkisid, et esialgsete lepingute pikendamise ainus ajend oli vajadus tagada avaliku mereveoteenuse katkematus kuni asjaomaste erastamisprotsesside lõpuni;

| — | nad kinnitasid oma kavatsust lõpetada erastamisprotsess 30. septembriks 2010, et merekabotaaži sektor selleks kuupäevaks liberaliseerida; |
| --- | --- |

—

nad kinnitasid oma kavatsust lõpetada erastamisprotsess 30. septembriks 2010, et merekabotaaži sektor selleks kuupäevaks liberaliseerida;

| — | nad esitasid ülevaate Tirrenia (sh Siremari) erastamisprotsessist. Itaalia teatas eeskätt, et pärast pakkumismenetluses osalemise kutse avaldamist oli 19. veebruaril 2010. aastal 19 üksust esitanud 16 osalemisavaldust. Hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapi osana avati 22. märtsil 2010 andmeruum, mis jäi avatuks 2010. aasta mai lõpuni. Sel ajal eeldas Itaalia, et müügilepingu saab sõlmida 2010. aasta juuli keskpaigaks ja omandiõigus antakse üle 2010. aasta septembriks; |
| --- | --- |

—

nad esitasid ülevaate Tirrenia (sh Siremari) erastamisprotsessist. Itaalia teatas eeskätt, et pärast pakkumismenetluses osalemise kutse avaldamist oli 19. veebruaril 2010. aastal 19 üksust esitanud 16 osalemisavaldust. Hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapi osana avati 22. märtsil 2010 andmeruum, mis jäi avatuks 2010. aasta mai lõpuni. Sel ajal eeldas Itaalia, et müügilepingu saab sõlmida 2010. aasta juuli keskpaigaks ja omandiõigus antakse üle 2010. aasta septembriks;

| — | nad selgitasid, et Toremari pakkumismenetluse järgmistes etappides osaleb 11 huvitatud isikut; |
| --- | --- |

—

nad selgitasid, et Toremari pakkumismenetluse järgmistes etappides osaleb 11 huvitatud isikut;

| — | nad rõhutasid, et rikkumismenetluse jätkamisega kaasnev jätkuv ebakindlus võib seada ohtu erastamisprotsessid ja mõjutada negatiivselt ka pakkumismenetluses osalevate äriühingute väärtust; |
| --- | --- |

—

nad rõhutasid, et rikkumismenetluse jätkamisega kaasnev jätkuv ebakindlus võib seada ohtu erastamisprotsessid ja mõjutada negatiivselt ka pakkumismenetluses osalevate äriühingute väärtust;

| — | nad pakkusid komisjonile täielikku koostööd, et lahendada kõik järelejäänud kahtlused nii rikkumismenetluse kui ka võimalike riigiabiküsimuste suhtes. |
| --- | --- |

—

nad pakkusid komisjonile täielikku koostööd, et lahendada kõik järelejäänud kahtlused nii rikkumismenetluse kui ka võimalike riigiabiküsimuste suhtes.

| (141) | 10. septembri 2010. aasta erakorralisel kohtumisel teatasid Itaalia ametiasutused komisjonile, et Tirrenia ja Siremari erastamismenetlus tühistati viimases etapis ja seega ei saa 30. septembri tähtajast kinni pidada. Lisaks teatasid Itaalia ametiasutused, et ka Caremari, Saremari, Siremari ja Toremari lepingute sõlmimisega seotud konkurentsipõhised pakkumismenetlused viibivad. Seejärel pikendati 2010. aasta seadusega esialgseid lepinguid kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsesside lõpetamiseni. |
| --- | --- |

(141)

10. septembri 2010. aasta erakorralisel kohtumisel teatasid Itaalia ametiasutused komisjonile, et Tirrenia ja Siremari erastamismenetlus tühistati viimases etapis ja seega ei saa 30. septembri tähtajast kinni pidada. Lisaks teatasid Itaalia ametiasutused, et ka Caremari, Saremari, Siremari ja Toremari lepingute sõlmimisega seotud konkurentsipõhised pakkumismenetlused viibivad. Seejärel pikendati 2010. aasta seadusega esialgseid lepinguid kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsesside lõpetamiseni.

| (142) | Neid sündmusi silmas pidades saatis komisjon 24. novembril 2010 täiendava ametliku kirja. Selles kirjas tegi komisjon järgmist:






  — | märkis, et Tirrenia, Siremari, Caremari, Saremari ja Toremari esialgseid lepinguid pikendati automaatselt ja ilma konkurentsipõhise pakkumismenetluseta; |
| --- | --- | --- |

(142)

Neid sündmusi silmas pidades saatis komisjon 24. novembril 2010 täiendava ametliku kirja. Selles kirjas tegi komisjon järgmist:

—

märkis, et Tirrenia, Siremari, Caremari, Saremari ja Toremari esialgseid lepinguid pikendati automaatselt ja ilma konkurentsipõhise pakkumismenetluseta;

| — | juhtis tähelepanu sellele, et kuigi kõnealuste avaliku teenindamise lepingute kohaldamist jätkati, ei olnud ühtegi konkurentsipõhist pakkumismenetlust lõpule viidud; |
| --- | --- |

—

juhtis tähelepanu sellele, et kuigi kõnealuste avaliku teenindamise lepingute kohaldamist jätkati, ei olnud ühtegi konkurentsipõhist pakkumismenetlust lõpule viidud;

| — | osutas, et jätab endale õiguse esitada vajaduse korral põhjendatud arvamus (võttes arvesse Itaalia võimalikke märkusi). |
| --- | --- |

—

osutas, et jätab endale õiguse esitada vajaduse korral põhjendatud arvamus (võttes arvesse Itaalia võimalikke märkusi).

| (143) | 21. juunil 2012 võttis komisjon vastu põhjendatud arvamuse endise Tirrenia kontserni kolme äriühingu (Caremar, Laziomar ja Saremar) erastamises tekkinud viivituse kohta. Kuna ülejäänud kolme äriühingu (Tirrenia, Toremar ja Siremar) pakkumismenetlused lõpetati 2011. aasta jooksul, (63) siis neid äriühinguid põhjendatud arvamuses ei käsitletud. Komisjon märkis, et Itaalia ei olnud kehtestanud konkurentsipõhist pakkumismenetlust avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks äriühingute Caremar, Laziomar ja Saremar teostatava merekabotaaži kohta üle kolme aasta pärast asjaomaste esialgsete lepingute tavapärase kehtivusaja lõppu. Vastupidi, neid lepinguid pikendati automaatselt ja määramata ajaks, takistades sellega teistel liidu laevaomanikel nendele lepingutele konkureerida. |
| --- | --- |

(143)

21. juunil 2012 võttis komisjon vastu põhjendatud arvamuse endise Tirrenia kontserni kolme äriühingu (Caremar, Laziomar ja Saremar) erastamises tekkinud viivituse kohta. Kuna ülejäänud kolme äriühingu (Tirrenia, Toremar ja Siremar) pakkumismenetlused lõpetati 2011. aasta jooksul, (63) siis neid äriühinguid põhjendatud arvamuses ei käsitletud. Komisjon märkis, et Itaalia ei olnud kehtestanud konkurentsipõhist pakkumismenetlust avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks äriühingute Caremar, Laziomar ja Saremar teostatava merekabotaaži kohta üle kolme aasta pärast asjaomaste esialgsete lepingute tavapärase kehtivusaja lõppu. Vastupidi, neid lepinguid pikendati automaatselt ja määramata ajaks, takistades sellega teistel liidu laevaomanikel nendele lepingutele konkureerida.

63

| (144) | Itaalia ametiasutused vastasid 8. augustil 2012 põhjendatud arvamusele, väites, et hanketeated lepingu sõlmimiseks uue avaliku teenindamise lepinguga seotud äriühingutega avaldati või avaldatakse peatselt Euroopa Liidu Teatajas. Täpsemalt avaldati Caremari kohta teade 20. juulil 2012 ja teade Laziomari kohta saadeti avaldamiseks 1. augustil 2012. Saremari kohta võeti 2. augustil 2012 vastu seadus, milles nõuti sellise teate avaldamist 2. oktoobriks 2012. |
| --- | --- |

(144)

Itaalia ametiasutused vastasid 8. augustil 2012 põhjendatud arvamusele, väites, et hanketeated lepingu sõlmimiseks uue avaliku teenindamise lepinguga seotud äriühingutega avaldati või avaldatakse peatselt Euroopa Liidu Teatajas. Täpsemalt avaldati Caremari kohta teade 20. juulil 2012 ja teade Laziomari kohta saadeti avaldamiseks 1. augustil 2012. Saremari kohta võeti 2. augustil 2012 vastu seadus, milles nõuti sellise teate avaldamist 2. oktoobriks 2012.

Euroopa Liidu Teatajas

| (145) | 13. jaanuaril 2014 sai Laziomari uueks omanikuks Compagnia Laziale di Navigazione, sõlmides Ponziane saarte ühenduste kümneaastase avaliku teenindamise lepingu. 16. juulil 2015 võttis Caremari omandiõiguse üle ATI SNAV-Rifim ja talle usaldati üheksa-aastane avaliku teenindamise leping. Kõigele lisaks algatati pärast 2014. aasta otsust Saremari likvideerimine ja 2016. aasta märtsis sõlmiti Delcomariga Sardiinia ja väikesaarte vaheliste liinide avaliku teenindamise leping. |
| --- | --- |

(145)

13. jaanuaril 2014 sai Laziomari uueks omanikuks Compagnia Laziale di Navigazione, sõlmides Ponziane saarte ühenduste kümneaastase avaliku teenindamise lepingu. 16. juulil 2015 võttis Caremari omandiõiguse üle ATI SNAV-Rifim ja talle usaldati üheksa-aastane avaliku teenindamise leping. Kõigele lisaks algatati pärast 2014. aasta otsust Saremari likvideerimine ja 2016. aasta märtsis sõlmiti Delcomariga Sardiinia ja väikesaarte vaheliste liinide avaliku teenindamise leping.

| (146) | Itaalia ametiasutused teatasid 15. juuli 2016. aasta kirjas komisjonile, et endise Tirrenia kontserni kõigi äriühingute erastamine on lõpule viidud. 8. detsembril 2016 otsustas komisjon rikkumismenetluse lõpetada. |
| --- | --- |

(146)

Itaalia ametiasutused teatasid 15. juuli 2016. aasta kirjas komisjonile, et endise Tirrenia kontserni kõigi äriühingute erastamine on lõpule viidud. 8. detsembril 2016 otsustas komisjon rikkumismenetluse lõpetada.

3.   MENETLUSE ALGATAMISE JA PIKENDAMISE PÕHJUSED

MENETLUSE ALGATAMISE JA PIKENDAMISE PÕHJUSED

3.1.   Riigi ja Siremari vahelise esialgse lepingu pikendamine

Riigi ja Siremari vahelise esialgse lepingu pikendamine

3.1.1.   Altmarki kriteeriumi täitmine ja abi olemasolu

Altmarki kriteeriumi täitmine ja abi olemasolu

| (147) | Oma 2011. aasta otsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et avalike teenuste osutamise kohustuste määramine ei ole olnud piisavalt selge ega võimaldanud komisjonil seega teha lõplikku järeldust selle kohta, kas see sisaldab ilmset viga. Olgugi et Itaalia ametiasutused väitsid, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise valdkonda kuuluvatel liinidel tegutsevad Siremari konkurendid olid ettevõtjad, kes samuti osutasid mereveoteenuseid riikliku hüvitise alusel, ilma et nõutavate teenuste tase oleks eelnevalt kindlaks määratud, ei saanud komisjon teha järeldust selle kohta, kas nendel liinidel oli tegelik vajadus avaliku teenuse järele. |
| --- | --- |

(147)

Oma 2011. aasta otsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et avalike teenuste osutamise kohustuste määramine ei ole olnud piisavalt selge ega võimaldanud komisjonil seega teha lõplikku järeldust selle kohta, kas see sisaldab ilmset viga. Olgugi et Itaalia ametiasutused väitsid, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise valdkonda kuuluvatel liinidel tegutsevad Siremari konkurendid olid ettevõtjad, kes samuti osutasid mereveoteenuseid riikliku hüvitise alusel, ilma et nõutavate teenuste tase oleks eelnevalt kindlaks määratud, ei saanud komisjon teha järeldust selle kohta, kas nendel liinidel oli tegelik vajadus avaliku teenuse järele.

| (148) | Komisjon asus esialgsele seisukohale, et Altmarki kohtuotsuse (64) teine kriteerium on täidetud, kuna hüvitise arvutamise aluseks olevad näitajad olid eelnevalt kindlaks määratud ja vastasid läbipaistvusnõuetele. Komisjon märkis eelkõige, et neid näitajaid kirjeldatakse esialgses lepingus (seoses hüvitisega 2009. aasta eest) ja CIPE direktiivis (seoses hüvitisega alates 2010. aastast). |
| --- | --- |

(148)

Komisjon asus esialgsele seisukohale, et Altmarki kohtuotsuse (64) teine kriteerium on täidetud, kuna hüvitise arvutamise aluseks olevad näitajad olid eelnevalt kindlaks määratud ja vastasid läbipaistvusnõuetele. Komisjon märkis eelkõige, et neid näitajaid kirjeldatakse esialgses lepingus (seoses hüvitisega 2009. aasta eest) ja CIPE direktiivis (seoses hüvitisega alates 2010. aastast).

64

| (149) | Komisjon leidis siiski, et Altmarki kohtuotsuse kolmas kriteerium ei ole nähtavasti täidetud ja et ettevõtjad võisid saada avalike teenuste osutamise ülesannete täitmise eest liiga suurt hüvitist. Eelkõige avaldas komisjon kahtlust, kas alates 2010. aastast kohaldatav 6,5 % suurune riskipreemia kajastab asjakohast riski suurust, kuna esmapilgul näis, et Siremar ei võta endale riske, mis selliste teenuste osutamisega tavaliselt kaasnevad. |
| --- | --- |

(149)

Komisjon leidis siiski, et Altmarki kohtuotsuse kolmas kriteerium ei ole nähtavasti täidetud ja et ettevõtjad võisid saada avalike teenuste osutamise ülesannete täitmise eest liiga suurt hüvitist. Eelkõige avaldas komisjon kahtlust, kas alates 2010. aastast kohaldatav 6,5 % suurune riskipreemia kajastab asjakohast riski suurust, kuna esmapilgul näis, et Siremar ei võta endale riske, mis selliste teenuste osutamisega tavaliselt kaasnevad.

| (150) | Komisjon asus ühtlasi esialgsele seisukohale, et neljas Altmarki kriteerium ei ole täidetud, kuna esialgsete lepingute pikendamiseks ei korraldatud pakkumismenetlust. Komisjon märkis lisaks, et talle ei ole esitatud ühtegi tõendit, mis kinnitaks väidet, et Siremar osutas asjaomaseid teenuseid tõepoolest kogukonna jaoks kõige väiksemate kuludega. |
| --- | --- |

(150)

Komisjon asus ühtlasi esialgsele seisukohale, et neljas Altmarki kriteerium ei ole täidetud, kuna esialgsete lepingute pikendamiseks ei korraldatud pakkumismenetlust. Komisjon märkis lisaks, et talle ei ole esitatud ühtegi tõendit, mis kinnitaks väidet, et Siremar osutas asjaomaseid teenuseid tõepoolest kogukonna jaoks kõige väiksemate kuludega.

| (151) | Seetõttu jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et Tirreniale aastatel 2009–2011 makstud avaliku teenuse osutamise hüvitised kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks leidis komisjon, et seda abi tuleks käsitada uue abina. |
| --- | --- |

(151)

Seetõttu jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et Tirreniale aastatel 2009–2011 makstud avaliku teenuse osutamise hüvitised kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks leidis komisjon, et seda abi tuleks käsitada uue abina.

| (152) | 2012. aasta otsuses leidis komisjon, et kuivõrd kõik tingimused jäid 2012. aastal ja kuni uue lepingu jõustumiseni muutumatuks, on Siremarile alates 1. jaanuarist 2012 täiendavalt pikendatud esialgse lepingu alusel antud hüvitis samuti riigiabi. |
| --- | --- |

(152)

2012. aasta otsuses leidis komisjon, et kuivõrd kõik tingimused jäid 2012. aastal ja kuni uue lepingu jõustumiseni muutumatuks, on Siremarile alates 1. jaanuarist 2012 täiendavalt pikendatud esialgse lepingu alusel antud hüvitis samuti riigiabi.

3.1.2.   Siseturuga kokkusobivus

Siseturuga kokkusobivus

| (153) | Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et aastatel 2009–2011 avaliku teenuse osutamise eest makstud hüvitis ei kuulu üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse (65) ega ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta raamistiku (66) kohaldamisalasse. Seetõttu hindas komisjon seda meedet otse ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel ja leidis, et tal on kahtlusi, kas kohaldatavad kokkusobivuse tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(153)

Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et aastatel 2009–2011 avaliku teenuse osutamise eest makstud hüvitis ei kuulu üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse (65) ega ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta raamistiku (66) kohaldamisalasse. Seetõttu hindas komisjon seda meedet otse ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel ja leidis, et tal on kahtlusi, kas kohaldatavad kokkusobivuse tingimused on täidetud.

65

66

| (154) | Komisjon märkis 2012. aasta otsuses, et 31. jaanuaril 2012 jõustus uus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakett, mis koosneb üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast 2011. aasta otsusest (67) ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast 2011. aasta raamistikust. Komisjon asus siiski esialgsele seisukohale, et pikendatud esialgse lepingu alusel makstud avaliku teenuse hüvitist ei saa pidada siseturuga kokkusobivaks ega vabastada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohasest teatamise nõudest. |
| --- | --- |

(154)

Komisjon märkis 2012. aasta otsuses, et 31. jaanuaril 2012 jõustus uus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakett, mis koosneb üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast 2011. aasta otsusest (67) ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast 2011. aasta raamistikust. Komisjon asus siiski esialgsele seisukohale, et pikendatud esialgse lepingu alusel makstud avaliku teenuse hüvitist ei saa pidada siseturuga kokkusobivaks ega vabastada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohasest teatamise nõudest.

67

| (155) | 2010. aasta seadusega nähti ette esialgse lepingu pikendamine 30. septembrist 2010 kuni erastamisprotsessi lõpuni. Siremar oli 2010. aasta seaduse vastuvõtmise ajal raskustes (vt põhjendus 67). Seetõttu ei saanud äriühingu alates 1. oktoobrist 2010 kuni selle erastamiseni saadud hüvitist hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel. Selle asemel asus komisjon üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktile 9 tuginedes esialgsele seisukohale, et seda abi tuleks hinnata 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel. |
| --- | --- |

(155)

2010. aasta seadusega nähti ette esialgse lepingu pikendamine 30. septembrist 2010 kuni erastamisprotsessi lõpuni. Siremar oli 2010. aasta seaduse vastuvõtmise ajal raskustes (vt põhjendus 67). Seetõttu ei saanud äriühingu alates 1. oktoobrist 2010 kuni selle erastamiseni saadud hüvitist hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel. Selle asemel asus komisjon üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktile 9 tuginedes esialgsele seisukohale, et seda abi tuleks hinnata 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel.

| (156) | Komisjon märkis, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud siseturuga kokkusobivuse kriteeriumid ei ole käesoleval juhul täidetud, ning asus seetõttu esialgsele seisukohale, et raskustes olevale Siremarile makstud hüvitis on siseturuga kokkusobimatu restruktureerimisabi. |
| --- | --- |

(156)

Komisjon märkis, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud siseturuga kokkusobivuse kriteeriumid ei ole käesoleval juhul täidetud, ning asus seetõttu esialgsele seisukohale, et raskustes olevale Siremarile makstud hüvitis on siseturuga kokkusobimatu restruktureerimisabi.

3.2.   Siremari päästmisabi ebaseaduslik pikendamine

Siremari päästmisabi ebaseaduslik pikendamine

| (157) | Komisjon asus 2012. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et päästmisabi pikendati 28. augustist 2011 kuni 18. septembrini 2012 ebaseaduslikult ning et päästmisabi pikendamine sel perioodil kujutas endast siseturuga kokkusobimatut abi, mida anti Tirreniale ja Siremarile ning võimalik, et ka nende vastavatele ostjatele. Komisjon märkis eelkõige, et Itaalia ei olnud kuue kuu jooksul pärast nendele äriühingutele päästmisabi esimese osa väljamaksmist esitanud 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes ette nähtud restruktureerimis- või likvideerimiskava. Komisjon leidis, et ka 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud päästmisabi pikendamise tingimused ei olnud täidetud. |
| --- | --- |

(157)

Komisjon asus 2012. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et päästmisabi pikendati 28. augustist 2011 kuni 18. septembrini 2012 ebaseaduslikult ning et päästmisabi pikendamine sel perioodil kujutas endast siseturuga kokkusobimatut abi, mida anti Tirreniale ja Siremarile ning võimalik, et ka nende vastavatele ostjatele. Komisjon märkis eelkõige, et Itaalia ei olnud kuue kuu jooksul pärast nendele äriühingutele päästmisabi esimese osa väljamaksmist esitanud 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes ette nähtud restruktureerimis- või likvideerimiskava. Komisjon leidis, et ka 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud päästmisabi pikendamise tingimused ei olnud täidetud.

3.3.   Siremari erastamine, edasigarantii ja CdI kapitali suurendamine

Siremari erastamine, edasigarantii ja CdI kapitali suurendamine

3.3.1.   Siremari erastamine

Siremari erastamine

| (158) | Komisjon avaldas 2011. aasta otsuses kahtlust, kas Siremari äriüksuse müümiseks korraldatud pakkumismenetlus on ikka olnud piisavalt läbipaistev ja tingimusteta, et tagada turuhinnaga müük. |
| --- | --- |

(158)

Komisjon avaldas 2011. aasta otsuses kahtlust, kas Siremari äriüksuse müümiseks korraldatud pakkumismenetlus on ikka olnud piisavalt läbipaistev ja tingimusteta, et tagada turuhinnaga müük.

| (159) | Esiteks märkis komisjon, et kuigi osalemiskutse avaldati mitmes ajalehes ja paljudel veebisaitidel, ei tundu, et kutses oleks müügi ulatust üksikasjalikult kirjeldatud ja antud pakkujatele selgeid juhiseid menetluse järgmiste etappide kohta. Pakkumiskutse ei näinud ka sisaldavat mingeid eelneva kvalifitseerumise või valikukriteeriume ega ka muid tingimusi, mida pakkujad peavad täitma, välja arvatud kohustust jätkata avaliku teenuse osutamist. Lisaks tehti kogu asjakohane teave müügimenetlusega hõlmatud varade kohta pakkujatele kättesaadavaks alles hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis. |
| --- | --- |

(159)

Esiteks märkis komisjon, et kuigi osalemiskutse avaldati mitmes ajalehes ja paljudel veebisaitidel, ei tundu, et kutses oleks müügi ulatust üksikasjalikult kirjeldatud ja antud pakkujatele selgeid juhiseid menetluse järgmiste etappide kohta. Pakkumiskutse ei näinud ka sisaldavat mingeid eelneva kvalifitseerumise või valikukriteeriume ega ka muid tingimusi, mida pakkujad peavad täitma, välja arvatud kohustust jätkata avaliku teenuse osutamist. Lisaks tehti kogu asjakohane teave müügimenetlusega hõlmatud varade kohta pakkujatele kättesaadavaks alles hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis.

| (160) | Teiseks leidis komisjon ka seda, et teatavad erastamisega seotud nõuded võisid piirata pakkujate arvu ja/või mõjutada müügihinda. Komisjon kinnitas, et järgib oma väljakujunenud praktikat seoses riigi omanduses olevate või riigiga seostatavate äriühingute müügiga, mille kohaselt viitavad riigiabi olemasolule mittemajanduslikud kaalutlused, mida erasektori müüja arvesse ei võtaks, näiteks avaliku poliitika, tööhõive või regionaalarenguga seotud probleemid, kui need panevad potentsiaalsele ostjale koormavaid kohustusi ja võivad seetõttu põhjustada müügihinna alanemist. |
| --- | --- |

(160)

Teiseks leidis komisjon ka seda, et teatavad erastamisega seotud nõuded võisid piirata pakkujate arvu ja/või mõjutada müügihinda. Komisjon kinnitas, et järgib oma väljakujunenud praktikat seoses riigi omanduses olevate või riigiga seostatavate äriühingute müügiga, mille kohaselt viitavad riigiabi olemasolule mittemajanduslikud kaalutlused, mida erasektori müüja arvesse ei võtaks, näiteks avaliku poliitika, tööhõive või regionaalarenguga seotud probleemid, kui need panevad potentsiaalsele ostjale koormavaid kohustusi ja võivad seetõttu põhjustada müügihinna alanemist.

| (161) | Tirrenia äriüksuse müügimenetlus ja Siremari äriüksuse müügimenetlus põhinesid Marzano seaduses sätestatud korral (vt põhjendus 70). Seetõttu hindas komisjon neid kahte menetlust koos. Komisjon leidis, et uued lepingud saanud äriüksuste müük pani ostjatele kohustuse osutada avalikke teenuseid eelnevalt kindlaksmääratud kvaliteedi, sageduse ja sõidutariifidega seotud kohustuste alusel, mis on sätestatud uutes lepingutes. Komisjonile näis, et selliste kohustuste kehtestamisega ei püüdnud riik saada kõrgeimat hinda, vaid pigem täita avaliku huvi eesmärke. Komisjoni arvates on väga ebatõenäoline, et erasektori müüja oleks pidanud avalike teenuste katkematut toimimist sama tähtsaks. |
| --- | --- |

(161)

Tirrenia äriüksuse müügimenetlus ja Siremari äriüksuse müügimenetlus põhinesid Marzano seaduses sätestatud korral (vt põhjendus 70). Seetõttu hindas komisjon neid kahte menetlust koos. Komisjon leidis, et uued lepingud saanud äriüksuste müük pani ostjatele kohustuse osutada avalikke teenuseid eelnevalt kindlaksmääratud kvaliteedi, sageduse ja sõidutariifidega seotud kohustuste alusel, mis on sätestatud uutes lepingutes. Komisjonile näis, et selliste kohustuste kehtestamisega ei püüdnud riik saada kõrgeimat hinda, vaid pigem täita avaliku huvi eesmärke. Komisjoni arvates on väga ebatõenäoline, et erasektori müüja oleks pidanud avalike teenuste katkematut toimimist sama tähtsaks.

| (162) | Komisjon leidis ka, et tavapärastes turutingimustes tegutsev erasektori müüja ei oleks pannud ettevõtjale kohustust säilitada kahe aasta vältel sama arv töökohti. |
| --- | --- |

(162)

Komisjon leidis ka, et tavapärastes turutingimustes tegutsev erasektori müüja ei oleks pannud ettevõtjale kohustust säilitada kahe aasta vältel sama arv töökohti.

| (163) | Eespool nimetatud põhjustel ei olnud Siremari äriüksuse erastamismenetlus komisjoni esialgse järelduse kohaselt piisavalt läbipaistev ja tingimusteta, et iseenesest tagada turuhinnaga müük. Seetõttu ei saanud komisjon välistada, et majanduslik eelis anti kas müüdavale majandustegevusele või ostjale. |
| --- | --- |

(163)

Eespool nimetatud põhjustel ei olnud Siremari äriüksuse erastamismenetlus komisjoni esialgse järelduse kohaselt piisavalt läbipaistev ja tingimusteta, et iseenesest tagada turuhinnaga müük. Seetõttu ei saanud komisjon välistada, et majanduslik eelis anti kas müüdavale majandustegevusele või ostjale.

| (164) | Komisjon leidis olemasoleva teabe põhjal ka seda, et igasugune abi, mis võis erastamisprotsessi käigus tekkida, oleks siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(164)

Komisjon leidis olemasoleva teabe põhjal ka seda, et igasugune abi, mis võis erastamisprotsessi käigus tekkida, oleks siseturuga kokkusobimatu.

3.3.2.   Edasigarantii

Edasigarantii

| (165) | Komisjon asus 2012. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et edasigarantii, mille Sitsiilia andis Siremari äriüksuse müügihinna edasilükatud osamaksetele, võis kujutada endast abi CdI-le kui laenuvõtjale ja Unicreditile kui esimesele garantii andjale. |
| --- | --- |

(165)

Komisjon asus 2012. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et edasigarantii, mille Sitsiilia andis Siremari äriüksuse müügihinna edasilükatud osamaksetele, võis kujutada endast abi CdI-le kui laenuvõtjale ja Unicreditile kui esimesele garantii andjale.

| (166) | Paistab, et edasigarantii on võimaldanud CdI-l saada garantii, mida ei oleks talle muidu antud või oleks antud teistsugustel, vähem soodsatel tingimustel. Komisjon märkis, et olemasolevast teabest ei ilmne, et edasigarantii eest oleks makstud hüvitist. |
| --- | --- |

(166)

Paistab, et edasigarantii on võimaldanud CdI-l saada garantii, mida ei oleks talle muidu antud või oleks antud teistsugustel, vähem soodsatel tingimustel. Komisjon märkis, et olemasolevast teabest ei ilmne, et edasigarantii eest oleks makstud hüvitist.

| (167) | Peale selle märkis komisjon, et ilmselt andis pearaamatupidaja positsioon võimaluse Sitsiilias toimuvat otsustusprotsessi mõjutada. Arvestades tema osalust Mediterranea igapäevases juhtimises ja viimase märkimisväärset kapitaliosalust CdI-s, pidas komisjon tõenäoliseks, et edasigarantii anti pigem selleks, et CdI-l oleks müügiprotsessis eelis, mitte turutingimustel. |
| --- | --- |

(167)

Peale selle märkis komisjon, et ilmselt andis pearaamatupidaja positsioon võimaluse Sitsiilias toimuvat otsustusprotsessi mõjutada. Arvestades tema osalust Mediterranea igapäevases juhtimises ja viimase märkimisväärset kapitaliosalust CdI-s, pidas komisjon tõenäoliseks, et edasigarantii anti pigem selleks, et CdI-l oleks müügiprotsessis eelis, mitte turutingimustel.

| (168) | Komisjon märkis ka seda, et dokumendid, mille Itaalia esitas selle tõendamiseks, et edasigarantii ei avaldanud mingit mõju, ei pärine hankelepingu CdI-le andmisele eelnevast ajast. Vastupidi, mõlemad dokumendid väljastati pärast seda, kui SNS oli komisjonile kaebuse esitanud. |
| --- | --- |

(168)

Komisjon märkis ka seda, et dokumendid, mille Itaalia esitas selle tõendamiseks, et edasigarantii ei avaldanud mingit mõju, ei pärine hankelepingu CdI-le andmisele eelnevast ajast. Vastupidi, mõlemad dokumendid väljastati pärast seda, kui SNS oli komisjonile kaebuse esitanud.

| (169) | Lisaks leidis komisjon, et edasigarantii võis anda majandusliku eelise ka Unicreditile kui esimesele garantii andjale, vähendades tema enda garantiiga seotud riske, välja arvatud juhul, kui edasigarantii eest maksti asjakohast lisatasu. |
| --- | --- |

(169)

Lisaks leidis komisjon, et edasigarantii võis anda majandusliku eelise ka Unicreditile kui esimesele garantii andjale, vähendades tema enda garantiiga seotud riske, välja arvatud juhul, kui edasigarantii eest maksti asjakohast lisatasu.

| (170) | Eespool esitatud kaalutlustele tuginedes asus komisjon esialgsele seisukohale, et edasigarantii võis kujutada endast Unicreditile ja CdI-le antud abi. |
| --- | --- |

(170)

Eespool esitatud kaalutlustele tuginedes asus komisjon esialgsele seisukohale, et edasigarantii võis kujutada endast Unicreditile ja CdI-le antud abi.

3.3.3.   CdI kapitali suurendamine

CdI kapitali suurendamine

| (171) | Komisjon leidis 2012. aasta otsuses, et Mediterranea kapitali suurendamine võis anda CdI-le eelise, kuivõrd Sitsiilia ei käitunud nagu turutingimustes tegutsev erainvestor. Peale selle leidis komisjon, et Mediterranea kapitali suurendamist rahastati riigi vahenditest ja see oli riigiga seostatav. |
| --- | --- |

(171)

Komisjon leidis 2012. aasta otsuses, et Mediterranea kapitali suurendamine võis anda CdI-le eelise, kuivõrd Sitsiilia ei käitunud nagu turutingimustes tegutsev erainvestor. Peale selle leidis komisjon, et Mediterranea kapitali suurendamist rahastati riigi vahenditest ja see oli riigiga seostatav.

| (172) | Seetõttu asus komisjon esialgsele seisukohale, et kapitali suurendamine võis kujutada endast CdI-le antud abi. |
| --- | --- |

(172)

Seetõttu asus komisjon esialgsele seisukohale, et kapitali suurendamine võis kujutada endast CdI-le antud abi.

3.3.4.   Kokkusobivus siseturuga

Kokkusobivus siseturuga

| (173) | 2011. aasta otsuses leidis komisjon olemasoleva teabe põhjal ka seda, et igasugune abi, mis võis erastamisprotsessi käigus tekkida, oleks siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(173)

2011. aasta otsuses leidis komisjon olemasoleva teabe põhjal ka seda, et igasugune abi, mis võis erastamisprotsessi käigus tekkida, oleks siseturuga kokkusobimatu.

| (174) | 2012. aasta otsuses leidis komisjon olemasoleva teabe põhjal, et nii edasigarantii kui ka CdI kapitali suurendamine võisid kujutada endast tegevusabi, mis on põhimõtteliselt siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(174)

2012. aasta otsuses leidis komisjon olemasoleva teabe põhjal, et nii edasigarantii kui ka CdI kapitali suurendamine võisid kujutada endast tegevusabi, mis on põhimõtteliselt siseturuga kokkusobimatu.

3.4.   Riigi ja CdI vaheline uus leping

Riigi ja CdI vaheline uus leping

| (175) | Komisjon asus 2012. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et Siremari äriüksuse (sel ajal CdI) poolt ostjale makstud hüvitis ei vasta Altmarki kohtuotsuses sätestatud kriteeriumidele ja on seetõttu abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(175)

Komisjon asus 2012. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et Siremari äriüksuse (sel ajal CdI) poolt ostjale makstud hüvitis ei vasta Altmarki kohtuotsuses sätestatud kriteeriumidele ja on seetõttu abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (176) | Komisjon jõudis sellele järeldusele järgmiste kaalutluste põhjal:






  a) | konkurendid, kes paistsid pakkuvat sarnaseid teenuseid, tegutsesid vähemalt teatavatel CdI teenindatavatel liinidel; |
| --- | --- | --- |

(176)

Komisjon jõudis sellele järeldusele järgmiste kaalutluste põhjal:

a)

konkurendid, kes paistsid pakkuvat sarnaseid teenuseid, tegutsesid vähemalt teatavatel CdI teenindatavatel liinidel;

| b) | näis, et hüvitise CIPE direktiivi kohase arvutamise tulemusena maksti ettevõtjale avaliku teenuse osutamise eest liiga suurt hüvitist samadel põhjustel, mis on esitatud 2011. aasta otsuses, |
| --- | --- |

b)

näis, et hüvitise CIPE direktiivi kohase arvutamise tulemusena maksti ettevõtjale avaliku teenuse osutamise eest liiga suurt hüvitist samadel põhjustel, mis on esitatud 2011. aasta otsuses,

| c) | Altmarki kohtuotsuse neljandat kriteeriumi (68) tõenäoliselt ei järgitud, arvestades, et pakkumismenetlus korraldati Siremari äriüksuse kohta, kellele oli usaldatud uus leping, mitte avaliku teenindamise lepingu sõlmimise enda kohta, ning ei ole tõendatud, et see võimaldas valida pakkuja, kes on võimeline osutama teenuseid kogukonnale võimalikult väikeste kuludega. |
| --- | --- |

c)

Altmarki kohtuotsuse neljandat kriteeriumi (68) tõenäoliselt ei järgitud, arvestades, et pakkumismenetlus korraldati Siremari äriüksuse kohta, kellele oli usaldatud uus leping, mitte avaliku teenindamise lepingu sõlmimise enda kohta, ning ei ole tõendatud, et see võimaldas valida pakkuja, kes on võimeline osutama teenuseid kogukonnale võimalikult väikeste kuludega.

68

| (177) | Komisjon hindas CdI-le makstava hüvitise kokkusobivust esmalt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse alusel. Kuna aga lepingu kestus paistis olevat pikem kui kümme aastat ja kuna tal oli kahtlusi hüvitise proportsionaalsuse suhtes, asus komisjon esialgsele seisukohale, et hüvitist ei saa üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse alusel kokkusobivaks pidada. Seejärel hindas komisjon abi kokkusobivust üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel ja leidis, et tal on kahtlusi, kas kõik selles raamistikus sätestatud kokkusobivuse tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(177)

Komisjon hindas CdI-le makstava hüvitise kokkusobivust esmalt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse alusel. Kuna aga lepingu kestus paistis olevat pikem kui kümme aastat ja kuna tal oli kahtlusi hüvitise proportsionaalsuse suhtes, asus komisjon esialgsele seisukohale, et hüvitist ei saa üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse alusel kokkusobivaks pidada. Seejärel hindas komisjon abi kokkusobivust üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel ja leidis, et tal on kahtlusi, kas kõik selles raamistikus sätestatud kokkusobivuse tingimused on täidetud.

3.5.   Sildumise eesõigus

Sildumise eesõigus

| (178) | Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et kuna sildumise eesõiguse eest ei maksta hüvitist, on meetme puhul tegemist õigusliku eelisega, millega ei kaasne riigi rahaliste vahendite ülekandmist ning seega ei saa seda käsitada riigiabina. Komisjon leidis, et kui sildumise eesõiguse eest makstaks hüvitist, siis niivõrd kui Siremar osutab tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust ja see eesõigus antakse ainult nende üldist majandushuvi pakkuvate teenustega hõlmatud liinidele, ei annaks see täiendavat majanduslikku eelist, kuna see kuuluks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise juurde. |
| --- | --- |

(178)

Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et kuna sildumise eesõiguse eest ei maksta hüvitist, on meetme puhul tegemist õigusliku eelisega, millega ei kaasne riigi rahaliste vahendite ülekandmist ning seega ei saa seda käsitada riigiabina. Komisjon leidis, et kui sildumise eesõiguse eest makstaks hüvitist, siis niivõrd kui Siremar osutab tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust ja see eesõigus antakse ainult nende üldist majandushuvi pakkuvate teenustega hõlmatud liinidele, ei annaks see täiendavat majanduslikku eelist, kuna see kuuluks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise juurde.

| (179) | Kuna komisjon oli seadnud kahtluse alla üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise legitiimsuse, ei saanud komisjon meetme siseturuga kokkusobivuse kohta järeldust teha, kui see peaks olema abi. |
| --- | --- |

(179)

Kuna komisjon oli seadnud kahtluse alla üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise legitiimsuse, ei saanud komisjon meetme siseturuga kokkusobivuse kohta järeldust teha, kui see peaks olema abi.

3.6.   2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed

2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed

| (180) | Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et 2010. aasta seaduses sätestatud meetmed kujutavad endast riigiabi endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Siremarile. Need meetmed olid järgmised: 1) laevade uuendamiseks eraldatud rahaliste vahendite võimalik kasutamine likviidsuse tagamiseks; 2) erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused; 3) FASi rahaliste vahendite võimalik kasutamine. Komisjon märkis, et kõik eespool nimetatud meetmed võimaldasid endise Tirrenia kontserni äriühingutel vältida kulusid, mida oleks tavaolukorras tulnud katta nende endi rahalistest vahenditest. Selle tulemusena suutsid need äriühingud oma üldist finantsseisundit parandada. |
| --- | --- |

(180)

Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et 2010. aasta seaduses sätestatud meetmed kujutavad endast riigiabi endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Siremarile. Need meetmed olid järgmised: 1) laevade uuendamiseks eraldatud rahaliste vahendite võimalik kasutamine likviidsuse tagamiseks; 2) erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused; 3) FASi rahaliste vahendite võimalik kasutamine. Komisjon märkis, et kõik eespool nimetatud meetmed võimaldasid endise Tirrenia kontserni äriühingutel vältida kulusid, mida oleks tavaolukorras tulnud katta nende endi rahalistest vahenditest. Selle tulemusena suutsid need äriühingud oma üldist finantsseisundit parandada.

| (181) | Komisjon asus ka esialgsele seisukohale, et need meetmed kujutavad endast tõenäoliselt tegevusabi, mis vähendab Siremari ja teiste endise Tirrenia kontserni äriühingute kulusid, mida nad peaksid muidu ise kandma, ning seetõttu tuleks neid meetmeid pidada siseturuga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

(181)

Komisjon asus ka esialgsele seisukohale, et need meetmed kujutavad endast tõenäoliselt tegevusabi, mis vähendab Siremari ja teiste endise Tirrenia kontserni äriühingute kulusid, mida nad peaksid muidu ise kandma, ning seetõttu tuleks neid meetmeid pidada siseturuga kokkusobimatuks.

4.   ITAALIA MÄRKUSED

ITAALIA MÄRKUSED

| (182) | Pärast 2011. ja 2012. aasta otsuseid saatis Itaalia kõigi käesolevas otsuses hinnatud meetmete kohta mitu kirja ja esitas mitu dokumenti. Selles jaos tehakse kokkuvõte peamistest esitatud argumentidest ja andmetest (69). |
| --- | --- |

(182)

Pärast 2011. ja 2012. aasta otsuseid saatis Itaalia kõigi käesolevas otsuses hinnatud meetmete kohta mitu kirja ja esitas mitu dokumenti. Selles jaos tehakse kokkuvõte peamistest esitatud argumentidest ja andmetest (69).

69

4.1.   Avalike teenuste osutamise kohustuste ja konkurentsitingimuste kohta

Avalike teenuste osutamise kohustuste ja konkurentsitingimuste kohta

| (183) | Itaalia esitas loetelu Siremari teenindatavatest liinidest, mille suhtes on kehtestatud avalike teenuste osutamise kohustused, sealhulgas hooajaline sagedus ja sõiduplaanid, konkurentsitingimused ning avalike teenuste osutamise kohustuse kehtestamise põhjused. |
| --- | --- |

(183)

Itaalia esitas loetelu Siremari teenindatavatest liinidest, mille suhtes on kehtestatud avalike teenuste osutamise kohustused, sealhulgas hooajaline sagedus ja sõiduplaanid, konkurentsitingimused ning avalike teenuste osutamise kohustuse kehtestamise põhjused.

| (184) | Tõeliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste olemasolu kohta märkis Itaalia, et Siremarile ning hiljem CdI-le ja SNSile seatud avalike teenuste osutamise kohustused tagavad regulaarsuse, katkematuse ja kvaliteedi poolest rahuldava teenuse, mis ühendab Sitsiiliat selle väiksemate saartega. See teenus aitab kaasa nende saarte majandusarengule ja tagab samal ajal saarekogukondade oluliste liikumisvajaduste rahuldamise ning selle, et järgitakse põhiseadusega garanteeritud õigust eri piirkondi ühendavale liiklusele. Sellega seoses märkis Itaalia, et avalike teenuste osutamise kohustused on täielikult kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 174 ja sellele järgnevate artiklitega ja deklaratsiooniga nr 30 saarepiirkondade kohta (lisatud Amsterdami lepingu lõppaktile). Itaalia viitas ka Euroopa Liidu Kohtu (edaspidi „Euroopa Kohus“) praktikale, mis kinnitab, et eesmärk tagada piisav ja regulaarne laevaliiklus saartele, saartelt ja saarte vahel on hõlmatud õigustatud avaliku huvi eesmärgiga (70). |
| --- | --- |

(184)

Tõeliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste olemasolu kohta märkis Itaalia, et Siremarile ning hiljem CdI-le ja SNSile seatud avalike teenuste osutamise kohustused tagavad regulaarsuse, katkematuse ja kvaliteedi poolest rahuldava teenuse, mis ühendab Sitsiiliat selle väiksemate saartega. See teenus aitab kaasa nende saarte majandusarengule ja tagab samal ajal saarekogukondade oluliste liikumisvajaduste rahuldamise ning selle, et järgitakse põhiseadusega garanteeritud õigust eri piirkondi ühendavale liiklusele. Sellega seoses märkis Itaalia, et avalike teenuste osutamise kohustused on täielikult kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 174 ja sellele järgnevate artiklitega ja deklaratsiooniga nr 30 saarepiirkondade kohta (lisatud Amsterdami lepingu lõppaktile). Itaalia viitas ka Euroopa Liidu Kohtu (edaspidi „Euroopa Kohus“) praktikale, mis kinnitab, et eesmärk tagada piisav ja regulaarne laevaliiklus saartele, saartelt ja saarte vahel on hõlmatud õigustatud avaliku huvi eesmärgiga (70).

70

| (185) | Eelkõige juhtis Itaalia tähelepanu asjaolule, et kõigil nendel liinidel valitsevad struktuurilised tingimused nõuavad eri piirkondi ühendava liikluse tagamiseks avalike teenuste osutamise kohustuste kehtestamist. Põhjenduses 41 kirjeldatud viis liinipaketti hõlmavad piirkondi, mida peetakse suurlinna merepiirkondadeks: kõigi nende saarte elanikkond sõltub oluliste teenuste osutamise ja tööhõive puhul Sitsiilia peasaarest. Samal ajal on turismiäri asjakohane ainult kõrghooajal. Seetõttu on laevandusettevõtjatel kommertshuvi teenindada neid liine ainult kõrghooajal. Madalhooajal turistidepoolne nõudlus peaaegu kaob, kuni selleni, et ühtegi neist liinidest ei ole võimalik kasutajate nõudluse rahuldamiseks vajaliku regulaarsuse ja sagedusega kasumlikult teenindada. |
| --- | --- |

(185)

Eelkõige juhtis Itaalia tähelepanu asjaolule, et kõigil nendel liinidel valitsevad struktuurilised tingimused nõuavad eri piirkondi ühendava liikluse tagamiseks avalike teenuste osutamise kohustuste kehtestamist. Põhjenduses 41 kirjeldatud viis liinipaketti hõlmavad piirkondi, mida peetakse suurlinna merepiirkondadeks: kõigi nende saarte elanikkond sõltub oluliste teenuste osutamise ja tööhõive puhul Sitsiilia peasaarest. Samal ajal on turismiäri asjakohane ainult kõrghooajal. Seetõttu on laevandusettevõtjatel kommertshuvi teenindada neid liine ainult kõrghooajal. Madalhooajal turistidepoolne nõudlus peaaegu kaob, kuni selleni, et ühtegi neist liinidest ei ole võimalik kasutajate nõudluse rahuldamiseks vajaliku regulaarsuse ja sagedusega kasumlikult teenindada.

| (186) | Sellel taustal on nii Siremarile kui ka teistele ettevõtjatele, kelle Sitsiilia valis avatud hankemenetluse tulemusena, määratud avalike teenuste osutamise kohustused, et tagada nende saarte ning saarte ja Sitsiilia vahel usaldusväärsed ja stabiilsed ühendused. Toetust mittesaavad ettevõtjad ei suudaks eri piirkondi ühendavat liiklust tagada, sest nad teenindaksid neid ühendusi ainult kõrghooajal. Itaalia juhtis lisaks tähelepanu sellele, et CdI ja hiljem SNSi käitatavad laevad jäävad sageli ööseks saartele dokki (mis kergitab kulusid), et pakkuda esimest ühendust hommikul elanikele, kes sõidavad edasi-tagasi kas oma õpingute või töö pärast, ning tagavad ühenduse meditsiinilistes hädaolukordades. |
| --- | --- |

(186)

Sellel taustal on nii Siremarile kui ka teistele ettevõtjatele, kelle Sitsiilia valis avatud hankemenetluse tulemusena, määratud avalike teenuste osutamise kohustused, et tagada nende saarte ning saarte ja Sitsiilia vahel usaldusväärsed ja stabiilsed ühendused. Toetust mittesaavad ettevõtjad ei suudaks eri piirkondi ühendavat liiklust tagada, sest nad teenindaksid neid ühendusi ainult kõrghooajal. Itaalia juhtis lisaks tähelepanu sellele, et CdI ja hiljem SNSi käitatavad laevad jäävad sageli ööseks saartele dokki (mis kergitab kulusid), et pakkuda esimest ühendust hommikul elanikele, kes sõidavad edasi-tagasi kas oma õpingute või töö pärast, ning tagavad ühenduse meditsiinilistes hädaolukordades.

| (187) | Lisaks väitis Itaalia, et teenused, mida osutavad ettevõtjad, kellele on pandud avalike teenuste osutamise kohustused, ja teenused, mida pakuvad vabalt ettevõtlusega tegelevad ettevõtjad, ei oleks täielikult võrreldavad. Osutatavate teenuste regulaarsuse, katkematuse ja kvaliteedi tagaksid üksnes avalike teenuste osutamise kohustusega ettevõtjad tänu lepingutes sätestatud selgetele kohustustele, samas kui eraettevõtjad oleksid sõltuvad ainult oma investeeringutasuvuse arvutusest. Sellega seoses tõi Itaalia näiteks La Maddalena – Palau liini, mida teenindas Enermar kommertsalustel ja mille teenindamine katkestati ette teatamata. Seevastu Saremar, kes osutas seda teenust avaliku teenindamise lepingu alusel, pidi oma teenust jätkama ja tagas seega tõhusalt eri piirkondi ühendava liikluse. |
| --- | --- |

(187)

Lisaks väitis Itaalia, et teenused, mida osutavad ettevõtjad, kellele on pandud avalike teenuste osutamise kohustused, ja teenused, mida pakuvad vabalt ettevõtlusega tegelevad ettevõtjad, ei oleks täielikult võrreldavad. Osutatavate teenuste regulaarsuse, katkematuse ja kvaliteedi tagaksid üksnes avalike teenuste osutamise kohustusega ettevõtjad tänu lepingutes sätestatud selgetele kohustustele, samas kui eraettevõtjad oleksid sõltuvad ainult oma investeeringutasuvuse arvutusest. Sellega seoses tõi Itaalia näiteks La Maddalena – Palau liini, mida teenindas Enermar kommertsalustel ja mille teenindamine katkestati ette teatamata. Seevastu Saremar, kes osutas seda teenust avaliku teenindamise lepingu alusel, pidi oma teenust jätkama ja tagas seega tõhusalt eri piirkondi ühendava liikluse.

| (188) | Itaalia osutas veel, et 2004. aasta otsuses (71) on komisjon juba kindlaks teinud, et Siremari teenindatava viie liinipaketi puhul ei suudaks ükski teine eraettevõtja avaliku teenuse vajadusi rahuldada, eelkõige seoses aastaringse katkematu teenuse ja kasutatavate laevatüüpidega). Seetõttu oli ilmse turutõrke lahendamiseks vaja riiklikku hüvitist. Seejärel selgitas Itaalia, et olukord ei ole vahepealsete aastatega muutunud. |
| --- | --- |

(188)

Itaalia osutas veel, et 2004. aasta otsuses (71) on komisjon juba kindlaks teinud, et Siremari teenindatava viie liinipaketi puhul ei suudaks ükski teine eraettevõtja avaliku teenuse vajadusi rahuldada, eelkõige seoses aastaringse katkematu teenuse ja kasutatavate laevatüüpidega). Seetõttu oli ilmse turutõrke lahendamiseks vaja riiklikku hüvitist. Seejärel selgitas Itaalia, et olukord ei ole vahepealsete aastatega muutunud.

71

4.2.   Siremari päästmisabi võimaliku ebaseadusliku pikendamise kohta

Siremari päästmisabi võimaliku ebaseadusliku pikendamise kohta

| (189) | Itaalia ametiasutused tuletavad meelde, et nad teavitasid komisjoni 16. mai 2011. aasta kirjaga sellest, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia ja Siremar maksavad pärast Tirrenia ja Siremari äriüksuse müügi lõpetamist riigigarantiiga tagatud laenud tagasi, kasutades kummagi müügist saadud tulu, kuna mõlema äriühingu peale on üks erakorraline juhtkond ja üks erakorraline volinik. Arvestades, et 2011. aasta kevadel olid mõlemad müügimenetlused pooleli ja et CIN oli sõlminud 25. juulil 2011 Tirrenia äriüksuse müügilepingu, olid nii Itaalia ametiasutused kui ka erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar kindlad, et abi saab tagasi maksta määratud tähtajaks 28. augustiks 2011. |
| --- | --- |

(189)

Itaalia ametiasutused tuletavad meelde, et nad teavitasid komisjoni 16. mai 2011. aasta kirjaga sellest, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Tirrenia ja Siremar maksavad pärast Tirrenia ja Siremari äriüksuse müügi lõpetamist riigigarantiiga tagatud laenud tagasi, kasutades kummagi müügist saadud tulu, kuna mõlema äriühingu peale on üks erakorraline juhtkond ja üks erakorraline volinik. Arvestades, et 2011. aasta kevadel olid mõlemad müügimenetlused pooleli ja et CIN oli sõlminud 25. juulil 2011 Tirrenia äriüksuse müügilepingu, olid nii Itaalia ametiasutused kui ka erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar kindlad, et abi saab tagasi maksta määratud tähtajaks 28. augustiks 2011.

| (190) | Järgnenud sündmused põhjustasid aga Tirrenia ja Siremari äriüksuse müügi lõpuleviimise ootamatu edasilükkumise. Tirrenia äriüksuse müük viibis eelkõige seetõttu, et komisjonilt oli vaja saada ühinemisluba (vt põhjendus 65), samas kui Siremari äriüksuse müük lükkus edasi punktis 2.3.3.2 kirjeldatud menetluse ja sellega seotud kohtuvaidluse taasalustamise tõttu. Selle tagajärjel pidi erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar jätkama oma teenuste osutamist kavandatust tunduvalt kauem ja kandma sellega seotud kulud. Itaalia sõnul oli Siremari likvideerimiskava kättesaadav erakorralise juhtkonna veebisaidil pikka aega enne 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kehtestatud kuuekuulise tähtaja möödumist. Itaalia lisab, et komisjoni hoiti erastamisprotsessi käiguga kogu aeg kursis. Nii Tirrenia kui ka Siremari võlgnetav kogusumma koos intressidega maksti riigile tagasi alles 48 päeva pärast seda, kui erakorraline juhtkond oli saanud esimese Tirrenia ja Siremari äriüksuse müügist laekunud makse. |
| --- | --- |

(190)

Järgnenud sündmused põhjustasid aga Tirrenia ja Siremari äriüksuse müügi lõpuleviimise ootamatu edasilükkumise. Tirrenia äriüksuse müük viibis eelkõige seetõttu, et komisjonilt oli vaja saada ühinemisluba (vt põhjendus 65), samas kui Siremari äriüksuse müük lükkus edasi punktis 2.3.3.2 kirjeldatud menetluse ja sellega seotud kohtuvaidluse taasalustamise tõttu. Selle tagajärjel pidi erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar jätkama oma teenuste osutamist kavandatust tunduvalt kauem ja kandma sellega seotud kulud. Itaalia sõnul oli Siremari likvideerimiskava kättesaadav erakorralise juhtkonna veebisaidil pikka aega enne 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kehtestatud kuuekuulise tähtaja möödumist. Itaalia lisab, et komisjoni hoiti erastamisprotsessi käiguga kogu aeg kursis. Nii Tirrenia kui ka Siremari võlgnetav kogusumma koos intressidega maksti riigile tagasi alles 48 päeva pärast seda, kui erakorraline juhtkond oli saanud esimese Tirrenia ja Siremari äriüksuse müügist laekunud makse.

4.3.   Siremari äriüksuse erastamise kohta

Siremari äriüksuse erastamise kohta

4.3.1.   Menetluse läbipaistva ja mittediskrimineeriva laadi kohta

Menetluse läbipaistva ja mittediskrimineeriva laadi kohta

| (191) | Itaalia rõhutas, et Siremari äriüksus erastati kooskõlas Marzano seadusega. Kuigi kõnealuses seaduses viidatakse võimalusele leida ostja eraviisiliste läbirääkimiste teel, ei välistaks see avatuse, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte järgimist. Pealegi on kõnealuse juhtumi puhul ka muid õigusnorme, mille sõnaselge nõue on läbipaistev ja mittediskrimineeriv konkurentsimenetlus. Eelkõige kohustatakse 2010. aasta seaduse artikli 1 lõike 5a punktis b erakorralist volinikku piirama menetlust „minimaalse ajaga, mis on erakorralises haldusmenetluses võimalik, järgides samal ajal müügi puhul nõutavat konkurentsipõhist, läbipaistvat ja mittediskrimineerivat menetlust“. |
| --- | --- |

(191)

Itaalia rõhutas, et Siremari äriüksus erastati kooskõlas Marzano seadusega. Kuigi kõnealuses seaduses viidatakse võimalusele leida ostja eraviisiliste läbirääkimiste teel, ei välistaks see avatuse, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte järgimist. Pealegi on kõnealuse juhtumi puhul ka muid õigusnorme, mille sõnaselge nõue on läbipaistev ja mittediskrimineeriv konkurentsimenetlus. Eelkõige kohustatakse 2010. aasta seaduse artikli 1 lõike 5a punktis b erakorralist volinikku piirama menetlust „minimaalse ajaga, mis on erakorralises haldusmenetluses võimalik, järgides samal ajal müügi puhul nõutavat konkurentsipõhist, läbipaistvat ja mittediskrimineerivat menetlust“.

| (192) | Itaalia sõnul pakkus dekreet-seaduse 347/2003 artikli 4 lõikes 4c ette nähtud menetlus läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise seisukohast lisatagatisi, arvestades eelkõige müüki pandud äriüksuse turuhinnale sõltumatu eksperdi antud hinnangut ja hinna poolest kõige soodsama pakkumuse valimist. |
| --- | --- |

(192)

Itaalia sõnul pakkus dekreet-seaduse 347/2003 artikli 4 lõikes 4c ette nähtud menetlus läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise seisukohast lisatagatisi, arvestades eelkõige müüki pandud äriüksuse turuhinnale sõltumatu eksperdi antud hinnangut ja hinna poolest kõige soodsama pakkumuse valimist.

| (193) | Itaalia väitis, et kõigil pooltel oli võrdne juurdepääs kogu teabele, mis oli vajalik müüki pandud varast selge ülevaate saamiseks ja pakkumuse koostamiseks. Müük puudutas avaliku teenuse osutamisega seotud varasid ja lepingulisi suhteid järgmiselt:






  a) | laevad ja lisaseadmed, mis on vajalikud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks; |
| --- | --- | --- |

(193)

Itaalia väitis, et kõigil pooltel oli võrdne juurdepääs kogu teabele, mis oli vajalik müüki pandud varast selge ülevaate saamiseks ja pakkumuse koostamiseks. Müük puudutas avaliku teenuse osutamisega seotud varasid ja lepingulisi suhteid järgmiselt:

a)

laevad ja lisaseadmed, mis on vajalikud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks;

| b) | strateegiliste tarnijatega sõlmitud äriühingu tavajuhtimiseks vajalike teenuste lepingud; |
| --- | --- |

b)

strateegiliste tarnijatega sõlmitud äriühingu tavajuhtimiseks vajalike teenuste lepingud;

| c) | õiguslik kohustus teha ettevõtte tegevuseks vajalike töötajate uuesti töölevõtmise ettepanek laevapere liikmete tabelite alusel (täpsemad üksikasjad põhjenduses 195). |
| --- | --- |

c)

õiguslik kohustus teha ettevõtte tegevuseks vajalike töötajate uuesti töölevõtmise ettepanek laevapere liikmete tabelite alusel (täpsemad üksikasjad põhjenduses 195).

| (194) | Ka on Itaalia selgitanud, et üks Siremari laevadest, mis ei olnud avaliku teenuse osutamiseks vajalik, müüdi eraldi müügimenetluse käigus. Seega ei hõlmanud Siremari äriüksuse pakkumismenetlus seda laeva (vt ka punkt 4.3.2). |
| --- | --- |

(194)

Ka on Itaalia selgitanud, et üks Siremari laevadest, mis ei olnud avaliku teenuse osutamiseks vajalik, müüdi eraldi müügimenetluse käigus. Seega ei hõlmanud Siremari äriüksuse pakkumismenetlus seda laeva (vt ka punkt 4.3.2).

| (195) | Mis puudutab töötajate arvu säilitamise kohustust, siis rõhutas Itaalia, et Tirrenia ja Siremari äriüksuse müük ei kuulunud tsiviilseadustiku artikli 2112 kohaldamisalasse ja seega ei toimunud töötajate automaatset üleviimist (koos olemasolevate lepingutega) edukatest pakkujatest äriühingutesse. Edukate pakkujate ainus juriidiline kohustus oli võtta müüja töötajad uuesti tööle (uute lepingute alusel) ja säilitada töötajate arvu kaks aastat, nagu nõutakse dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikes 2. See aga ei tähendanud, et Siremari töötajad lähevad automaatselt ostja ettevõttesse üle. Lisaks sellele piirdus kohustus personaliga, keda peeti äriüksuse äriplaani ja laevapere liikmete tabelite kohaselt avaliku teenuse jätkuva osutamise jaoks oluliseks. |
| --- | --- |

(195)

Mis puudutab töötajate arvu säilitamise kohustust, siis rõhutas Itaalia, et Tirrenia ja Siremari äriüksuse müük ei kuulunud tsiviilseadustiku artikli 2112 kohaldamisalasse ja seega ei toimunud töötajate automaatset üleviimist (koos olemasolevate lepingutega) edukatest pakkujatest äriühingutesse. Edukate pakkujate ainus juriidiline kohustus oli võtta müüja töötajad uuesti tööle (uute lepingute alusel) ja säilitada töötajate arvu kaks aastat, nagu nõutakse dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikes 2. See aga ei tähendanud, et Siremari töötajad lähevad automaatselt ostja ettevõttesse üle. Lisaks sellele piirdus kohustus personaliga, keda peeti äriüksuse äriplaani ja laevapere liikmete tabelite kohaselt avaliku teenuse jätkuva osutamise jaoks oluliseks.

| (196) | Itaalia väitis, et sellise üldise siseriikliku õigusega pandud kohustuse, mille eesmärk on tagada ettevõtluse järjepidevus ja avaliku teenuse osutamine, oleks samadel alustel kehtestanud ka eraõiguslik müüja. |
| --- | --- |

(196)

Itaalia väitis, et sellise üldise siseriikliku õigusega pandud kohustuse, mille eesmärk on tagada ettevõtluse järjepidevus ja avaliku teenuse osutamine, oleks samadel alustel kehtestanud ka eraõiguslik müüja.

| (197) | Pärast itaalia- ja ingliskeelse osalemiskutse avaldamist erakorralise juhtkonna veebisaidil ning paljudes riiklikes ja rahvusvahelistes ajalehtedes ja asjaomasele valdkonnale spetsialiseerunud veebisaitidel laekus viis osalemisavaldust (vt põhjendused 76 ja 77). Itaalia arvates näitab see seda, et osalemiskutse sisu võimaldas saada selge ettekujutuse müüdavast varast ja järgitava menetluse olemusest, kaitstes samal ajal tundlikku äriteavet (peamiselt võimalike ostjate huvide kaitsmiseks). Hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis edastati üksustele üksikasjalik teave muu hulgas konkreetse müüdava vara, äriplaani ja uue lepingu projekti kohta (vt põhjendus 77). |
| --- | --- |

(197)

Pärast itaalia- ja ingliskeelse osalemiskutse avaldamist erakorralise juhtkonna veebisaidil ning paljudes riiklikes ja rahvusvahelistes ajalehtedes ja asjaomasele valdkonnale spetsialiseerunud veebisaitidel laekus viis osalemisavaldust (vt põhjendused 76 ja 77). Itaalia arvates näitab see seda, et osalemiskutse sisu võimaldas saada selge ettekujutuse müüdavast varast ja järgitava menetluse olemusest, kaitstes samal ajal tundlikku äriteavet (peamiselt võimalike ostjate huvide kaitsmiseks). Hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis edastati üksustele üksikasjalik teave muu hulgas konkreetse müüdava vara, äriplaani ja uue lepingu projekti kohta (vt põhjendus 77).

| (198) | Seetõttu väitis Itaalia, et kõigile Siremari äriüksuse omandamisest huvitatud isikutele anti läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil teavet, mida oli vaja, et teha ostupakkumus, olles teadlik kõikidest asjaoludest. |
| --- | --- |

(198)

Seetõttu väitis Itaalia, et kõigile Siremari äriüksuse omandamisest huvitatud isikutele anti läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil teavet, mida oli vaja, et teha ostupakkumus, olles teadlik kõikidest asjaoludest.

4.3.2.   Nende varade müügi kohta, mis ei kuulu Siremari äriüksuse juurde

Nende varade müügi kohta, mis ei kuulu Siremari äriüksuse juurde

| (199) | Itaalia selgitas, et erakorraline volinik kuulutas välja sõltumatud, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad pakkumismenetlused, et müüa seitse laeva, (72) mida Tirrenia ja Siremar avaliku teenuse osutamiseks ei vajanud. 10. detsembril 2010 avaldati osalemiskutse üleriigilistes ja rahvusvahelistes ajalehtedes ning ka mõnes asjaomasele valdkonnale spetsialiseerunud väljaandes. Kaks korda pikendatud tähtaja möödudes saadi kuue kiirparvlaeva, sealhulgas Siremari laevade kohta ainult lammutamispakkumisi. Prooviti saada kõrgema hinnaga pakkumusi, kuid selliseid pakkumusi ei laekunud 12. ja 14. juulil 2011 müüs erakorraline volinik pärast majandusarengu ministeeriumilt loa saamist laevad kõrgeima hinnaga pakkumuse teinud pakkujale. |
| --- | --- |

(199)

Itaalia selgitas, et erakorraline volinik kuulutas välja sõltumatud, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad pakkumismenetlused, et müüa seitse laeva, (72) mida Tirrenia ja Siremar avaliku teenuse osutamiseks ei vajanud. 10. detsembril 2010 avaldati osalemiskutse üleriigilistes ja rahvusvahelistes ajalehtedes ning ka mõnes asjaomasele valdkonnale spetsialiseerunud väljaandes. Kaks korda pikendatud tähtaja möödudes saadi kuue kiirparvlaeva, sealhulgas Siremari laevade kohta ainult lammutamispakkumisi. Prooviti saada kõrgema hinnaga pakkumusi, kuid selliseid pakkumusi ei laekunud 12. ja 14. juulil 2011 müüs erakorraline volinik pärast majandusarengu ministeeriumilt loa saamist laevad kõrgeima hinnaga pakkumuse teinud pakkujale.

72

4.3.3.   Siremari äriüksuse varade uue lepinguga sidumise kohta

Siremari äriüksuse varade uue lepinguga sidumise kohta

| (200) | Esiteks väitis Itaalia, et otsus erastada varad koos avalike teenuste osutamise kohustuse panemisega tehti eesmärgiga tagada merekabotaaži sektori sujuv liberaliseerimine. Itaalia märgib, et seda strateegiat arutati eelnevalt komisjoniga (vt punkt 2.4) ja leiti, et põhimõtteliselt on see merekabotaaži määrusega kooskõlas. |
| --- | --- |

(200)

Esiteks väitis Itaalia, et otsus erastada varad koos avalike teenuste osutamise kohustuse panemisega tehti eesmärgiga tagada merekabotaaži sektori sujuv liberaliseerimine. Itaalia märgib, et seda strateegiat arutati eelnevalt komisjoniga (vt punkt 2.4) ja leiti, et põhimõtteliselt on see merekabotaaži määrusega kooskõlas.

| (201) | Lisaks leidis Itaalia, et arvestades sel ajal valitsenud turutingimusi, on asjakohane siduda Tirrenia ja Siremari äriüksuse varad uute lepingutega. Majanduslanguse ja nõudluse olulise vähenemise ajal mereveosektoris kujutaks võimalus kasutada äriüksuste laevu uutes lepingutes sätestatud avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatavate liinide teenindamiseks pigem elujõulist ärivõimalust kui tegurit, mis vähendaks äriüksuste turuväärtust. Seepärast leidis Itaalia, et see ei saanud pakkumismenetlust ja sellest tulenevat hinda negatiivselt mõjutada. |
| --- | --- |

(201)

Lisaks leidis Itaalia, et arvestades sel ajal valitsenud turutingimusi, on asjakohane siduda Tirrenia ja Siremari äriüksuse varad uute lepingutega. Majanduslanguse ja nõudluse olulise vähenemise ajal mereveosektoris kujutaks võimalus kasutada äriüksuste laevu uutes lepingutes sätestatud avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatavate liinide teenindamiseks pigem elujõulist ärivõimalust kui tegurit, mis vähendaks äriüksuste turuväärtust. Seepärast leidis Itaalia, et see ei saanud pakkumismenetlust ja sellest tulenevat hinda negatiivselt mõjutada.

| (202) | Sellega seoses tuletas Itaalia meelde, et seitsmest laevast, mis ei kuulunud Tirrenia ja Siremari äriüksuse juurde (vt põhjendus 199), tuli kuus laeva müüa lammutamiseks. Itaalia leiab, et mereveo turu tolleaegset keerukust ja majanduslangust silmas pidades oleks olnud võimatu saavutada äriühingu varadele paremat hinda isegi siis, kui pakkumismenetlust oleks korratud või kui varasid ei oleks seotud uue lepinguga. |
| --- | --- |

(202)

Sellega seoses tuletas Itaalia meelde, et seitsmest laevast, mis ei kuulunud Tirrenia ja Siremari äriüksuse juurde (vt põhjendus 199), tuli kuus laeva müüa lammutamiseks. Itaalia leiab, et mereveo turu tolleaegset keerukust ja majanduslangust silmas pidades oleks olnud võimatu saavutada äriühingu varadele paremat hinda isegi siis, kui pakkumismenetlust oleks korratud või kui varasid ei oleks seotud uue lepinguga.

| (203) | Kõigele lisaks märkis Itaalia, et ei SNSil ega teistel sektoris tegutsevatel ettevõtjatel ei olnud uues lepingus sätestatud teenuste osutamiseks nõutava suuruse ja tehniliste näitajatega laevastikku ega meeskonda (73). Seetõttu oli ainus viis, kuidas leida edukalt nende teenuste osutaja, siduda need Siremari äriüksuse varadega, nii et ettevõtjal oleks avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks nõuetekohased vahendid. |
| --- | --- |

(203)

Kõigele lisaks märkis Itaalia, et ei SNSil ega teistel sektoris tegutsevatel ettevõtjatel ei olnud uues lepingus sätestatud teenuste osutamiseks nõutava suuruse ja tehniliste näitajatega laevastikku ega meeskonda (73). Seetõttu oli ainus viis, kuidas leida edukalt nende teenuste osutaja, siduda need Siremari äriüksuse varadega, nii et ettevõtjal oleks avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks nõuetekohased vahendid.

73

4.3.4.   Sõltumatu eksperdi määramise kohta

Sõltumatu eksperdi määramise kohta

| (204) | Itaalia väitis, et 16. detsembril 2010 kutsuti viit juhtivat finantseerimisasutust, kes ei olnud seotud Tirrenia kontserniga, esitama pakkumusi Siremari äriüksuse hindamiseks. Ükski kutsutud asutustest ei esitanud määratud tähtajaks pakkumust. |
| --- | --- |

(204)

Itaalia väitis, et 16. detsembril 2010 kutsuti viit juhtivat finantseerimisasutust, kes ei olnud seotud Tirrenia kontserniga, esitama pakkumusi Siremari äriüksuse hindamiseks. Ükski kutsutud asutustest ei esitanud määratud tähtajaks pakkumust.

| (205) | Seejärel avaldas Banca Profilo huvi võtta enda peale sõltumatu nõustaja ülesande täitmine samadel tingimustel, mis olid ette nähtud valikumenetluses. Minister nimetas 4. veebruari 2011. aasta käskkirjaga Banca Profilo Tirrenia ja Siremari äriüksuse turuväärtuse hindamise sõltumatuks eksperdiks. |
| --- | --- |

(205)

Seejärel avaldas Banca Profilo huvi võtta enda peale sõltumatu nõustaja ülesande täitmine samadel tingimustel, mis olid ette nähtud valikumenetluses. Minister nimetas 4. veebruari 2011. aasta käskkirjaga Banca Profilo Tirrenia ja Siremari äriüksuse turuväärtuse hindamise sõltumatuks eksperdiks.

4.3.5.   Menetluse läbipaistvuse kohta

Menetluse läbipaistvuse kohta

| (206) | Itaalia kirjeldas Siremari äriüksuse müügimenetlust ja Itaalia halduskohtute otsuseid (vt punkt 2.3.3.2), milles kinnitati, et järgiti konkureerimise, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise üldpõhimõtteid. Järgiti menetlust, mis on sätestatud dekreet-seaduse 347/2003 artikli 4 lõikes 4 ja mis võimaldas täielikult täita erakorralise juhtkonna eesmärke, sealhulgas müüa võimalikult kõrge hinnaga. Selle põhjuseks on teatavad menetluses võetud kaitsemeetmed, sealhulgas eelkõige sõltumatu eksperdi kindlaksmääratud miinimumhinna olemasolu. Lisaks anti kõikidele menetluse vastu huvi väljendanud isikutele õigeaegselt kogu asjakohane teave, mis võimaldaks neil pakkumuse esitada. |
| --- | --- |

(206)

Itaalia kirjeldas Siremari äriüksuse müügimenetlust ja Itaalia halduskohtute otsuseid (vt punkt 2.3.3.2), milles kinnitati, et järgiti konkureerimise, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise üldpõhimõtteid. Järgiti menetlust, mis on sätestatud dekreet-seaduse 347/2003 artikli 4 lõikes 4 ja mis võimaldas täielikult täita erakorralise juhtkonna eesmärke, sealhulgas müüa võimalikult kõrge hinnaga. Selle põhjuseks on teatavad menetluses võetud kaitsemeetmed, sealhulgas eelkõige sõltumatu eksperdi kindlaksmääratud miinimumhinna olemasolu. Lisaks anti kõikidele menetluse vastu huvi väljendanud isikutele õigeaegselt kogu asjakohane teave, mis võimaldaks neil pakkumuse esitada.

| (207) | Itaalia kinnitas ka, et mitme pakkumuse puhul oli lepingu sõlmimise tingimuseks kõrgeim hind, nagu on sätestatud menetluse suhtes kohaldatavates erieeskirjades. |
| --- | --- |

(207)

Itaalia kinnitas ka, et mitme pakkumuse puhul oli lepingu sõlmimise tingimuseks kõrgeim hind, nagu on sätestatud menetluse suhtes kohaldatavates erieeskirjades.

4.3.6.   Ecorysi esimese ja teise aruande kohta

Ecorysi esimese ja teise aruande kohta

| (208) | Uurimise käigus paluti Itaalial kommenteerida (vt põhjendus 13) Ecorysi esimest aruannet. Itaalia nõustus Ecorysi järeldusega, et Siremari äriüksuse turuväärtust ei kahandanud ei erastamise sidumine uue lepingu sõlmimisega ega ka tööjõuga seotud tingimus. |
| --- | --- |

(208)

Uurimise käigus paluti Itaalial kommenteerida (vt põhjendus 13) Ecorysi esimest aruannet. Itaalia nõustus Ecorysi järeldusega, et Siremari äriüksuse turuväärtust ei kahandanud ei erastamise sidumine uue lepingu sõlmimisega ega ka tööjõuga seotud tingimus.

| (209) | Seoses eespool nimetatud sidumisega viitas Itaalia eelkõige Ecorysi väitele, et müügi ajal oli varade avalike teenuste osutamise korra kohase müümise ainus alternatiiv Siremari äriüksuse likvideerimine. Itaalia kordas ka seda, et parvlaevasektori kriisi ajal, mida iseloomustas nõudluse märkimisväärne langus, kujutas võimalus kasutada Siremari laevu lepingus kindlaks määratud avaliku teenindamise lepingu kohastel liinidel pigem kasulikku ärivõimalust kui tegurit, mis tõenäoliselt vähendaks vara väärtust. |
| --- | --- |

(209)

Seoses eespool nimetatud sidumisega viitas Itaalia eelkõige Ecorysi väitele, et müügi ajal oli varade avalike teenuste osutamise korra kohase müümise ainus alternatiiv Siremari äriüksuse likvideerimine. Itaalia kordas ka seda, et parvlaevasektori kriisi ajal, mida iseloomustas nõudluse märkimisväärne langus, kujutas võimalus kasutada Siremari laevu lepingus kindlaks määratud avaliku teenindamise lepingu kohastel liinidel pigem kasulikku ärivõimalust kui tegurit, mis tõenäoliselt vähendaks vara väärtust.

| (210) | Mis puudutab tööjõuga seotud tingimust, siis tõi Itaalia esile Ecorysi järelduse, et puuduvad tõendid selle kohta, et tööjõuga seotud tingimusel oleks olnud oluline mõju Siremari äriüksuse väärtusele. Lisaks tuletas Itaalia meelde, et see tingimus tulenes dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikest 2 ja puudutas ainult neid töötajaid, keda on vaja, et tagada asjaomase äriühingu tegevus kooskõlas laevapere liikmete tabelitega. Laevapere liikmete tabelid: i) neis määratakse kindlaks laeva meresõiduohutuse seaduste kohaseks juhtimiseks vajaliku meeskonna kvalitatiivne ja kvantitatiivne koosseis, ii) need kinnitatakse ministri käskkirjaga ja iii) need koostab komisjon, kuhu kuuluvad nõuandvas rollis töötajaid ja laevaomanikke esindavad organisatsioonid. Itaalia lisas, et kuigi Siremari äriüksuse ostja pidi pakkuma tööd kõigile töötajatele, keda on vaja avaliku teenuse osutamiseks, põhines see varem kehtinud töölepingutest erinevatel töölepingutel. |
| --- | --- |

(210)

Mis puudutab tööjõuga seotud tingimust, siis tõi Itaalia esile Ecorysi järelduse, et puuduvad tõendid selle kohta, et tööjõuga seotud tingimusel oleks olnud oluline mõju Siremari äriüksuse väärtusele. Lisaks tuletas Itaalia meelde, et see tingimus tulenes dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikest 2 ja puudutas ainult neid töötajaid, keda on vaja, et tagada asjaomase äriühingu tegevus kooskõlas laevapere liikmete tabelitega. Laevapere liikmete tabelid: i) neis määratakse kindlaks laeva meresõiduohutuse seaduste kohaseks juhtimiseks vajaliku meeskonna kvalitatiivne ja kvantitatiivne koosseis, ii) need kinnitatakse ministri käskkirjaga ja iii) need koostab komisjon, kuhu kuuluvad nõuandvas rollis töötajaid ja laevaomanikke esindavad organisatsioonid. Itaalia lisas, et kuigi Siremari äriüksuse ostja pidi pakkuma tööd kõigile töötajatele, keda on vaja avaliku teenuse osutamiseks, põhines see varem kehtinud töölepingutest erinevatel töölepingutel.

| (211) | Üldisemas mõttes jõuti Ecorysi esimeses aruandes äriüksuse väärtuse kohta järeldusele, et Siremari äriüksuse hinnanguline väärtus võis olla umbes 4,6 % suurem kui väärtus, mille esitas Itaalia ametiasutuste nimetatud ekspert Banca Profilo. Itaalia aga leidis, et seda erinevust saab selgitada, sest mõlemad eksperdid pidid tuginema mitme tehnilise parameetri prognoosidele ja et sellised prognoosid on juba oma olemuselt erinevad. Lisaks märkis Itaalia, et tänu SNSi ja CdI kahe pakkumuse olemasolule oli esimesel CdI-le üleandmisel saavutatud hind (69,15 miljonit eurot) 14 miljoni euro võrra kõrgem kui Banca Profilo kindlaks määratud miinimumhind. Itaalia ametiasutused esitasid ka Banca Profilo koostatud vastuhinnangu, milles selgitati üksikasjalikult erinevusi võrreldes Ecorysi aruandega ja väideti, et Banca Profilo enda eeldused kajastasid vaadeldavat olukorda paremini (74). |
| --- | --- |

(211)

Üldisemas mõttes jõuti Ecorysi esimeses aruandes äriüksuse väärtuse kohta järeldusele, et Siremari äriüksuse hinnanguline väärtus võis olla umbes 4,6 % suurem kui väärtus, mille esitas Itaalia ametiasutuste nimetatud ekspert Banca Profilo. Itaalia aga leidis, et seda erinevust saab selgitada, sest mõlemad eksperdid pidid tuginema mitme tehnilise parameetri prognoosidele ja et sellised prognoosid on juba oma olemuselt erinevad. Lisaks märkis Itaalia, et tänu SNSi ja CdI kahe pakkumuse olemasolule oli esimesel CdI-le üleandmisel saavutatud hind (69,15 miljonit eurot) 14 miljoni euro võrra kõrgem kui Banca Profilo kindlaks määratud miinimumhind. Itaalia ametiasutused esitasid ka Banca Profilo koostatud vastuhinnangu, milles selgitati üksikasjalikult erinevusi võrreldes Ecorysi aruandega ja väideti, et Banca Profilo enda eeldused kajastasid vaadeldavat olukorda paremini (74).

74

| (212) | Lisaks märkis Itaalia, et Siremari äriüksuse omandiõiguse üleminek toimus rohkem kui kaks aastat pärast võrdluskuupäeva, mida kasutasid oma hinnangute koostamisel nii Banca Profilo kui ka Ecorys. Sel perioodil Siremari äriüksuse varade väärtus vähenes ja majanduslik olukord halvenes märkimisväärselt. Seepärast jõudis Itaalia järeldusele, et poolte kokkulepitud hinnatingimused kajastasid Siremari äriühingu CdI-le müügi lõpuleviimise kuupäeval ilma igasuguse kahtluseta täielikult äriühingu varade turuväärtust. |
| --- | --- |

(212)

Lisaks märkis Itaalia, et Siremari äriüksuse omandiõiguse üleminek toimus rohkem kui kaks aastat pärast võrdluskuupäeva, mida kasutasid oma hinnangute koostamisel nii Banca Profilo kui ka Ecorys. Sel perioodil Siremari äriüksuse varade väärtus vähenes ja majanduslik olukord halvenes märkimisväärselt. Seepärast jõudis Itaalia järeldusele, et poolte kokkulepitud hinnatingimused kajastasid Siremari äriühingu CdI-le müügi lõpuleviimise kuupäeval ilma igasuguse kahtluseta täielikult äriühingu varade turuväärtust.

| (213) | Lisaks kõigele esitas Itaalia erastamismenetluse hilisemate etappide kohta ka Ecorysi teise aruande, milles kinnitati, et SNSi pakkumus oli kooskõlas Siremari äriüksuse turuväärtusega, mis määrati uuesti kindlaks rohkem kui neli aastat pärast esimest hindamist (vt punkt 2.3.3.7). Seega, isegi kui 2016. aastal toimunud lõplik müük SNSile tehti madalama hinnaga kui see, mis oli esitatud Ecorysi esimeses aruandes, mida erakorraline juhtkond pidi menetluseeskirjade tõttu eirama, on Itaalia seisukohal, et poolte kokkulepitud hinnatingimused kajastasid täielikult äriühingu müüki pandud varade turuväärtust. |
| --- | --- |

(213)

Lisaks kõigele esitas Itaalia erastamismenetluse hilisemate etappide kohta ka Ecorysi teise aruande, milles kinnitati, et SNSi pakkumus oli kooskõlas Siremari äriüksuse turuväärtusega, mis määrati uuesti kindlaks rohkem kui neli aastat pärast esimest hindamist (vt punkt 2.3.3.7). Seega, isegi kui 2016. aastal toimunud lõplik müük SNSile tehti madalama hinnaga kui see, mis oli esitatud Ecorysi esimeses aruandes, mida erakorraline juhtkond pidi menetluseeskirjade tõttu eirama, on Itaalia seisukohal, et poolte kokkulepitud hinnatingimused kajastasid täielikult äriühingu müüki pandud varade turuväärtust.

4.3.7.   Riigisisese kohtumenetluse ja SNSile lõpliku üleandmise kohta

Riigisisese kohtumenetluse ja SNSile lõpliku üleandmise kohta

| (214) | Itaalia saatis mitu kirja, et teavitada komisjoni halduskohtutes peetud riigisisese kohtumenetluse eri etappidest ja Siremari äriüksuse lõplikust üleandmisest SNSile (vt põhjendused 93–100). |
| --- | --- |

(214)

Itaalia saatis mitu kirja, et teavitada komisjoni halduskohtutes peetud riigisisese kohtumenetluse eri etappidest ja Siremari äriüksuse lõplikust üleandmisest SNSile (vt põhjendused 93–100).

| (215) | Itaalia väitis, et need sündmused ei sea kahtluse alla Siremari äriüksuse müügimenetluse avatust, läbipaistvust ja mittediskrimineerivat iseloomu (vt punkt 4.3.5). Itaalia rõhutas, et Itaalia halduskohtute otsustes ei tunnistatud müügimenetluse ülesehitust ja läbiviimist puudulikuks, vaid keskenduti pigem CdI pakkumuse ühele elemendile, st edasigarantiile, millest erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar ei teadnud ajal, mil CdI pakkumus esmalt võitis (75). Sellest tulenevalt jõudis Itaalia järeldusele, et põhjendustes 96–100 kirjeldatud otsuse 592/14 kohaldamisega viidi menetlus nõuetekohaselt lõpule, andes äriüksuse SNSile. |
| --- | --- |

(215)

Itaalia väitis, et need sündmused ei sea kahtluse alla Siremari äriüksuse müügimenetluse avatust, läbipaistvust ja mittediskrimineerivat iseloomu (vt punkt 4.3.5). Itaalia rõhutas, et Itaalia halduskohtute otsustes ei tunnistatud müügimenetluse ülesehitust ja läbiviimist puudulikuks, vaid keskenduti pigem CdI pakkumuse ühele elemendile, st edasigarantiile, millest erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar ei teadnud ajal, mil CdI pakkumus esmalt võitis (75). Sellest tulenevalt jõudis Itaalia järeldusele, et põhjendustes 96–100 kirjeldatud otsuse 592/14 kohaldamisega viidi menetlus nõuetekohaselt lõpule, andes äriüksuse SNSile.

75

4.4.   Uue lepingu vastavus Altmarki kriteeriumidele

Uue lepingu vastavus Altmarki kriteeriumidele

| (216) | Itaalia rõhutas, et teatas uue lepingu alusel makstavast avaliku teenuse hüvitisest üksnes õiguskindluse huvides, kuna ta leidis, et see meede ei kujuta endast riigiabi (vt põhjendus 9). Itaalia ametiasutused väitsid eelkõige, et neli Altmarki kriteeriumi on täidetud, ja seda järgmistel põhjustel:






  a) | Itaalia ametiasutuste poolt uues lepingus kindlaks määratud mereveoteenused on Sitsiilia väiksemate saarte majandusarengu jaoks olulised ja rahuldavad samal ajal ka nende saarte kogukondade olulisi transpordivajadusi, tagades, et järgitakse Itaalia põhiseaduses sätestatud õigust eri piirkondi ühendavale liiklusele. Uues lepingus sätestatakse selgelt teenused, laevad, ajakava ja tariifipiirangud. Seetõttu väitis Itaalia, et avalike teenuste osutamise kohustused on selgelt kindlaks määratud ja et esimene Altmarki kriteerium on täidetud; |
| --- | --- | --- |

(216)

Itaalia rõhutas, et teatas uue lepingu alusel makstavast avaliku teenuse hüvitisest üksnes õiguskindluse huvides, kuna ta leidis, et see meede ei kujuta endast riigiabi (vt põhjendus 9). Itaalia ametiasutused väitsid eelkõige, et neli Altmarki kriteeriumi on täidetud, ja seda järgmistel põhjustel:

a)

Itaalia ametiasutuste poolt uues lepingus kindlaks määratud mereveoteenused on Sitsiilia väiksemate saarte majandusarengu jaoks olulised ja rahuldavad samal ajal ka nende saarte kogukondade olulisi transpordivajadusi, tagades, et järgitakse Itaalia põhiseaduses sätestatud õigust eri piirkondi ühendavale liiklusele. Uues lepingus sätestatakse selgelt teenused, laevad, ajakava ja tariifipiirangud. Seetõttu väitis Itaalia, et avalike teenuste osutamise kohustused on selgelt kindlaks määratud ja et esimene Altmarki kriteerium on täidetud;

| b) | parameetreid, mille alusel hüvitis arvutati, selgitatakse üksikasjalikult CIPE direktiivis ja neid on kohaldatud uues lepingus (ja selle lisades), samal ajal kui hüvitise ülemmäärad on sätestatud 2009. aasta seaduses. Seepärast väitis Itaalia, et need parameetrid kehtestati eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt ning teine Altmarki kriteerium on täidetud; |
| --- | --- |

b)

parameetreid, mille alusel hüvitis arvutati, selgitatakse üksikasjalikult CIPE direktiivis ja neid on kohaldatud uues lepingus (ja selle lisades), samal ajal kui hüvitise ülemmäärad on sätestatud 2009. aasta seaduses. Seepärast väitis Itaalia, et need parameetrid kehtestati eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt ning teine Altmarki kriteerium on täidetud;

| c) | avaliku teenuse osutaja kannab kõik tegevusega seotud riskid (vt ka punkt 4.5), saades vastutasuks kindla toetussumma, olemata kindel, et kõik tema kulud kaetakse täielikult. Sel põhjusel väitis Itaalia, et 6,5 % suurune riskipreemia on tegevusega kooskõlas ega põhjusta avaliku teenuse osutamise ülemäärast hüvitamist. Seetõttu loetakse ka kolmas Altmarki kriteerium täidetuks; |
| --- | --- |

c)

avaliku teenuse osutaja kannab kõik tegevusega seotud riskid (vt ka punkt 4.5), saades vastutasuks kindla toetussumma, olemata kindel, et kõik tema kulud kaetakse täielikult. Sel põhjusel väitis Itaalia, et 6,5 % suurune riskipreemia on tegevusega kooskõlas ega põhjusta avaliku teenuse osutamise ülemäärast hüvitamist. Seetõttu loetakse ka kolmas Altmarki kriteerium täidetuks;

| d) | Siremari äriüksus erastati avaliku pakkumismenetluse teel, mis hõlmas avaliku teenuse osutamiseks vajalikke varasid, mis seoti selle teenuse osutamiseks sõlmitava uue kaheteistkümneaastase lepinguga. Itaalia väitis, et kuna pakkumismenetluses järgiti konkurentsi, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning lepingu sõlmimise tingimuseks oli kõrgeim hind, on täidetud ka neljas Altmarki kriteerium. |
| --- | --- |

d)

Siremari äriüksus erastati avaliku pakkumismenetluse teel, mis hõlmas avaliku teenuse osutamiseks vajalikke varasid, mis seoti selle teenuse osutamiseks sõlmitava uue kaheteistkümneaastase lepinguga. Itaalia väitis, et kuna pakkumismenetluses järgiti konkurentsi, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning lepingu sõlmimise tingimuseks oli kõrgeim hind, on täidetud ka neljas Altmarki kriteerium.

4.5.   CIPE direktiivis alates 2010. aastast kehtestatud 6,5 % suuruse riskipreemia kohta

CIPE direktiivis alates 2010. aastast kehtestatud 6,5 % suuruse riskipreemia kohta

| (217) | Itaalia juhtis tähelepanu sellele, et olenemata seadusega kehtestatud 6,5 % suurusest riskipreemiast maksti 2009. aastal Siremarile hüvitist 67 009 405 eurot. Alates 2010. aastast oli hüvitise ülemmääraks kehtestatud 55 694 895 eurot. Itaalia märkis, et see tähendab 25 % vähenemist. See sunniks Siremari äriüksuse ostjat tegevust palju tõhusamaks muutma, et viia kulud kindlaksmääratud toetussumma piiresse kogu uue lepingu kehtivusaja vältel ja võtta arvesse raha väärtuse langemist edaspidi pika aja jooksul. |
| --- | --- |

(217)

Itaalia juhtis tähelepanu sellele, et olenemata seadusega kehtestatud 6,5 % suurusest riskipreemiast maksti 2009. aastal Siremarile hüvitist 67 009 405 eurot. Alates 2010. aastast oli hüvitise ülemmääraks kehtestatud 55 694 895 eurot. Itaalia märkis, et see tähendab 25 % vähenemist. See sunniks Siremari äriüksuse ostjat tegevust palju tõhusamaks muutma, et viia kulud kindlaksmääratud toetussumma piiresse kogu uue lepingu kehtivusaja vältel ja võtta arvesse raha väärtuse langemist edaspidi pika aja jooksul.

| (218) | Itaalia märkis, et CIPE direktiiviga on sätestatud, et kapitalitootluse määramiseks kapitali kaalutud keskmise hinna (vt põhjendused 49–58) alusel kasutatakse 6,5 % suurust riskipreemiat. Kuna aga hüvitise ülemmäär on sätestatud 2009. aasta seaduses, lihtsustati ülemäärase hüvitise maksmise kontrollimiseks arvutust 6,5 % kindlamääralise kapitalitootluse kohaldamisega. Seda lähenemisviisi kohaldatakse uues lepingus. Itaalia ametiasutused näitasid ka, et CIPE direktiivis sätestatud täieliku metoodika kohaldamine oleks võinud anda tulemuseks kapitalitootluse, mis oleks vähemalt mõnel aastal ületanud 6,5 % (st 8,87 %). Sel põhjusel on Itaalia seisukohal, et tema lihtsustatud lähenemisviis on konservatiivne ega võimalda Siremarile, CdI-le või SNSile maksta suuremat hüvitist kui see, mis kehtestati CIPE direktiiviga. |
| --- | --- |

(218)

Itaalia märkis, et CIPE direktiiviga on sätestatud, et kapitalitootluse määramiseks kapitali kaalutud keskmise hinna (vt põhjendused 49–58) alusel kasutatakse 6,5 % suurust riskipreemiat. Kuna aga hüvitise ülemmäär on sätestatud 2009. aasta seaduses, lihtsustati ülemäärase hüvitise maksmise kontrollimiseks arvutust 6,5 % kindlamääralise kapitalitootluse kohaldamisega. Seda lähenemisviisi kohaldatakse uues lepingus. Itaalia ametiasutused näitasid ka, et CIPE direktiivis sätestatud täieliku metoodika kohaldamine oleks võinud anda tulemuseks kapitalitootluse, mis oleks vähemalt mõnel aastal ületanud 6,5 % (st 8,87 %). Sel põhjusel on Itaalia seisukohal, et tema lihtsustatud lähenemisviis on konservatiivne ega võimalda Siremarile, CdI-le või SNSile maksta suuremat hüvitist kui see, mis kehtestati CIPE direktiiviga.

| (219) | Itaalia väitis ka, et 6,5 % suurune kapitalitootlus kajastab Siremarile, CdI-le või SNSile ülesandeks tehtud tegevusega seotud riski ning et avaliku teenuse eest ei makstud ülemäärast hüvitist järgmistel põhjustel:






  a) | teatavale riigile või geograafilisele piirkonnale määratakse riskipreemia teatavate makromajanduslike uuringute alusel. IESE Business Schooli andmetel oleks Itaalia jaoks sobiv riigipõhine risk 6,4 %. Seetõttu oleks 6,5 % suurune riskipreemia mõistlik tootlus; |
| --- | --- | --- |

(219)

Itaalia väitis ka, et 6,5 % suurune kapitalitootlus kajastab Siremarile, CdI-le või SNSile ülesandeks tehtud tegevusega seotud riski ning et avaliku teenuse eest ei makstud ülemäärast hüvitist järgmistel põhjustel:

a)

teatavale riigile või geograafilisele piirkonnale määratakse riskipreemia teatavate makromajanduslike uuringute alusel. IESE Business Schooli andmetel oleks Itaalia jaoks sobiv riigipõhine risk 6,4 %. Seetõttu oleks 6,5 % suurune riskipreemia mõistlik tootlus;

| b) | uues lepingus nähakse ette, et hüvitise suurus arvutatakse tulude ja kulude prognoositava arengu põhjal. Erinevalt esialgsetest lepingutest ei nähta uues lepingus ette tegevuskulude (nt tööjõud, kütus, prahtimine jne) suurenemise täielikku ja automaatset hüvitamist. Kulude suurenemisega seotud riskid ja liiklusmahuga seotud riskid kannaks täielikult ettevõtja. Eelkõige kannab ettevõtja kõik teenusega seotud riskid ja miski ei garanteeri, et talle makstakse hüvitist, millest piisab tema kulude katmiseks. See oleks nii isegi siis, kui võtta arvesse uue lepingu artikleid 8 ja 9, kuna ettevõtjat ähvardab endiselt oht, et sellise tasakaalustamatuse ilmnemise ja kohanduste tegemise vahelisel ajal tekib viivitusi. Itaalia esitas iga CdI ja SNSi teenindatava liini kohta ajavahemikku 2012. aasta augustist kuni 2019. aasta detsembrini hõlmavad iga-aastased raamatupidamisaruanded, tõendamaks, et uue lepingu raames ei ole ülemääraseid hüvitisi makstud; (76) |
| --- | --- |

b)

uues lepingus nähakse ette, et hüvitise suurus arvutatakse tulude ja kulude prognoositava arengu põhjal. Erinevalt esialgsetest lepingutest ei nähta uues lepingus ette tegevuskulude (nt tööjõud, kütus, prahtimine jne) suurenemise täielikku ja automaatset hüvitamist. Kulude suurenemisega seotud riskid ja liiklusmahuga seotud riskid kannaks täielikult ettevõtja. Eelkõige kannab ettevõtja kõik teenusega seotud riskid ja miski ei garanteeri, et talle makstakse hüvitist, millest piisab tema kulude katmiseks. See oleks nii isegi siis, kui võtta arvesse uue lepingu artikleid 8 ja 9, kuna ettevõtjat ähvardab endiselt oht, et sellise tasakaalustamatuse ilmnemise ja kohanduste tegemise vahelisel ajal tekib viivitusi. Itaalia esitas iga CdI ja SNSi teenindatava liini kohta ajavahemikku 2012. aasta augustist kuni 2019. aasta detsembrini hõlmavad iga-aastased raamatupidamisaruanded, tõendamaks, et uue lepingu raames ei ole ülemääraseid hüvitisi makstud; (76)

76

| c) | 2009. aastal, mis oli esialgse lepingu pikendamise esimene aasta, kohaldati esialgses lepingus sätestatud hüvitise arvutamise metoodikat, mis ei sisaldanud 6,5 % suurust riskipreemiat. Itaalia esitas selle aasta kohta esialgse lepingu kohase hüvitise üksikasjaliku arvutuse ja iga liini raamatupidamisaruanded. Lepingu pikendamise järgmistel aastatel, s.o 2010., 2011. aastal ja 2012. aasta jaanuarist juulini, kohaldati hüvitise arvutamiseks CIPE metoodikat, mis sisaldas 6,5 % suurust riskipreemiat. Itaalia rõhutas aga, et lisaks CIPE metoodikale kohaldati alates 2010. aastast ka 2009. aasta seaduses sätestatud 55,7 miljoni euro suurust ülemmäära. Kütusekulude suurenemise, euro ja USA dollari vahetuskursi muutuste ning kauba- ja sõitjateveo sektori kriisi tõttu Itaalias ei piisanud sellest summast Siremari avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks. Selle väite põhjendamiseks esitas Itaalia erakorralise juhtkonna kvartaliaruanded, iga liini 2010. aasta raamatupidamisaruanded ning Tirrenia ja erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari 2010. aasta aprillis ja juunis transpordiministeeriumile saadetud kirjad (77). |
| --- | --- |

c)

2009. aastal, mis oli esialgse lepingu pikendamise esimene aasta, kohaldati esialgses lepingus sätestatud hüvitise arvutamise metoodikat, mis ei sisaldanud 6,5 % suurust riskipreemiat. Itaalia esitas selle aasta kohta esialgse lepingu kohase hüvitise üksikasjaliku arvutuse ja iga liini raamatupidamisaruanded. Lepingu pikendamise järgmistel aastatel, s.o 2010., 2011. aastal ja 2012. aasta jaanuarist juulini, kohaldati hüvitise arvutamiseks CIPE metoodikat, mis sisaldas 6,5 % suurust riskipreemiat. Itaalia rõhutas aga, et lisaks CIPE metoodikale kohaldati alates 2010. aastast ka 2009. aasta seaduses sätestatud 55,7 miljoni euro suurust ülemmäära. Kütusekulude suurenemise, euro ja USA dollari vahetuskursi muutuste ning kauba- ja sõitjateveo sektori kriisi tõttu Itaalias ei piisanud sellest summast Siremari avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks. Selle väite põhjendamiseks esitas Itaalia erakorralise juhtkonna kvartaliaruanded, iga liini 2010. aasta raamatupidamisaruanded ning Tirrenia ja erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari 2010. aasta aprillis ja juunis transpordiministeeriumile saadetud kirjad (77).

77

4.6.   Uue lepingu üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsusega vastavuse kohta

Uue lepingu üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsusega vastavuse kohta

| (220) | Isegi kui Itaalia leidis, et uue lepingu kohaselt makstud avaliku teenuse hüvitis ei ole riigiabi, on ta ka argumenteerinud, miks see meede oleks üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsusega kooskõlas, kui see oleks abi. |
| --- | --- |

(220)

Isegi kui Itaalia leidis, et uue lepingu kohaselt makstud avaliku teenuse hüvitis ei ole riigiabi, on ta ka argumenteerinud, miks see meede oleks üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsusega kooskõlas, kui see oleks abi.

| (221) | Itaalia tuletas meelde, et komisjonipoolne üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tegeliku olemuse hindamine piirdub selle kontrollimisega, kas liikmesriik on teinud teenuse määramisel üldist majandushuvi pakkuva teenusena ilmse vea. Selle taustal kirjeldas Itaalia uues lepingus sätestatud liine ja juhtis tähelepanu sellele, et kõikide ühenduste puhul on olemas struktuurist tingitud vajadus avalike teenuste osutamise kohustuste kehtestamise järele nii Siremarile kui ka teistele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(221)

Itaalia tuletas meelde, et komisjonipoolne üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tegeliku olemuse hindamine piirdub selle kontrollimisega, kas liikmesriik on teinud teenuse määramisel üldist majandushuvi pakkuva teenusena ilmse vea. Selle taustal kirjeldas Itaalia uues lepingus sätestatud liine ja juhtis tähelepanu sellele, et kõikide ühenduste puhul on olemas struktuurist tingitud vajadus avalike teenuste osutamise kohustuste kehtestamise järele nii Siremarile kui ka teistele ettevõtjatele.

| (222) | Itaalia esitas ka iga-aastased sõitjateveo andmed kahe majandusaasta kohta, mis eelnesid üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise aastale (st 2010 ja 2011), väites, et Siremari teenindatavatel üksikliinidel ei rikutud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktides d ja e sätestatud 300 000 sõitja künnist. Peale selle väitis Itaalia, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 4 nõuded on täidetud, sest Siremari äriüksuse müügiga konkureeriva, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse kaudu järgiti täielikult merekabotaaži määruse nõudeid. |
| --- | --- |

(222)

Itaalia esitas ka iga-aastased sõitjateveo andmed kahe majandusaasta kohta, mis eelnesid üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise aastale (st 2010 ja 2011), väites, et Siremari teenindatavatel üksikliinidel ei rikutud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktides d ja e sätestatud 300 000 sõitja künnist. Peale selle väitis Itaalia, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 4 nõuded on täidetud, sest Siremari äriüksuse müügiga konkureeriva, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse kaudu järgiti täielikult merekabotaaži määruse nõudeid.

| (223) | Itaalia väitis, et uus leping vastab kõigile tingimustele, mida kohaldatakse ülesande andmist käsitlevate sätete suhtes, nagu on sätestatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artiklites 4–9. Eelkõige sätestatakse lepingus üksikasjalikult avalike teenuste osutamise kohustused, nende kestus, hüvitamismehhanism (põhineb CIPE direktiivil ja 2009. aasta seadusel) ning ülemäärase hüvitise maksmise vältimise ja selle tagasinõudmise mehhanismid. Lõpuks juhtis Itaalia tähelepanu meetmetele, mis on kehtestatud uue lepingu tingimuste range järgimise tagamiseks ning mis hõlmavad kaitsemeetmete ja rahaliste karistuste süsteemi. |
| --- | --- |

(223)

Itaalia väitis, et uus leping vastab kõigile tingimustele, mida kohaldatakse ülesande andmist käsitlevate sätete suhtes, nagu on sätestatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artiklites 4–9. Eelkõige sätestatakse lepingus üksikasjalikult avalike teenuste osutamise kohustused, nende kestus, hüvitamismehhanism (põhineb CIPE direktiivil ja 2009. aasta seadusel) ning ülemäärase hüvitise maksmise vältimise ja selle tagasinõudmise mehhanismid. Lõpuks juhtis Itaalia tähelepanu meetmetele, mis on kehtestatud uue lepingu tingimuste range järgimise tagamiseks ning mis hõlmavad kaitsemeetmete ja rahaliste karistuste süsteemi.

4.7.   Edasigarantii kohta

Edasigarantii kohta

| (224) | Itaalia väitis, et potentsiaalsete pakkujate pakkumismenetluse käigus esitatud dokumentides ei olnud mingeid viiteid selle kohta, et olemas on edasigarantii, millega tagatakse CdI edukale pakkumusele lisatud Unicrediti kinnituskirja. On tõsi, et selles kirjas ei viidatud ei otseselt ega kaudselt Sitsiilia antud edasigarantii olemasolule. Itaalia väitel sõlmiti leping CdI-ga, kuna tema pakkumus vastas kõigile vajalikele nõuetele ja oli soodsam kui SNSi esitatud pakkumus. Itaalia väitis ka, et igasuguse seose puudumist kinnituskirja ja Sitsiilia antud edasigarantii vahel kinnitab asjaolu, et isegi pärast seda, kui Sitsiilia selle edasigarantii tagasi võttis, (78) kinnitas Unicredit oma CdI ees võetud kohustust ja andis seejärel tõepoolest välja erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile adresseeritud pangagarantii CdI osamaksete katmiseks (79). |
| --- | --- |

(224)

Itaalia väitis, et potentsiaalsete pakkujate pakkumismenetluse käigus esitatud dokumentides ei olnud mingeid viiteid selle kohta, et olemas on edasigarantii, millega tagatakse CdI edukale pakkumusele lisatud Unicrediti kinnituskirja. On tõsi, et selles kirjas ei viidatud ei otseselt ega kaudselt Sitsiilia antud edasigarantii olemasolule. Itaalia väitel sõlmiti leping CdI-ga, kuna tema pakkumus vastas kõigile vajalikele nõuetele ja oli soodsam kui SNSi esitatud pakkumus. Itaalia väitis ka, et igasuguse seose puudumist kinnituskirja ja Sitsiilia antud edasigarantii vahel kinnitab asjaolu, et isegi pärast seda, kui Sitsiilia selle edasigarantii tagasi võttis, (78) kinnitas Unicredit oma CdI ees võetud kohustust ja andis seejärel tõepoolest välja erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile adresseeritud pangagarantii CdI osamaksete katmiseks (79).

78

79

| (225) | Itaalia esitas ka teatavad dokumendid, tõendamaks et edasigarantii ei andnud CdI-le valikulist eelist ja seega ei kujuta see endast riigiabi. Täpsemalt esitas Itaalia järgmised dokumendid: CdI aktsionäride (st Sitsiilia, Mediterranea, Isolemar S.r.l., Lauro.it S.p.A. ja Davimar) 20. novembril 2011 allkirjastatud garantiileping, millega nad nõustusid andma ühiselt edasigarantii CdI edukale pakkumusele kuni 35 miljoni euro ulatuses, ning Unicrediti 10. mai 2012. aasta kiri, millega teavitatakse CdI-d garantii suhtes kohaldatavatest tingimustest, eelkõige vähemalt 250 baaspunkti suurusest aastapreemiast. Itaalia sõnul ei saanud edasigarantiil olla mingeid riigiabi elemente, kui selle hilisem tagasivõtmine ei mõjutanud selle saaja õigusi ja kohustusi. Seega nähtuvat nendest dokumentidest, et liidu väljakujunenud kohtupraktikas kindlaks tehtud tingimusi garantiis abi leidmiseks antud juhul ei ole. |
| --- | --- |

(225)

Itaalia esitas ka teatavad dokumendid, tõendamaks et edasigarantii ei andnud CdI-le valikulist eelist ja seega ei kujuta see endast riigiabi. Täpsemalt esitas Itaalia järgmised dokumendid: CdI aktsionäride (st Sitsiilia, Mediterranea, Isolemar S.r.l., Lauro.it S.p.A. ja Davimar) 20. novembril 2011 allkirjastatud garantiileping, millega nad nõustusid andma ühiselt edasigarantii CdI edukale pakkumusele kuni 35 miljoni euro ulatuses, ning Unicrediti 10. mai 2012. aasta kiri, millega teavitatakse CdI-d garantii suhtes kohaldatavatest tingimustest, eelkõige vähemalt 250 baaspunkti suurusest aastapreemiast. Itaalia sõnul ei saanud edasigarantiil olla mingeid riigiabi elemente, kui selle hilisem tagasivõtmine ei mõjutanud selle saaja õigusi ja kohustusi. Seega nähtuvat nendest dokumentidest, et liidu väljakujunenud kohtupraktikas kindlaks tehtud tingimusi garantiis abi leidmiseks antud juhul ei ole.

4.8.   Sildumise eesõiguse kohta

Sildumise eesõiguse kohta

| (226) | Itaalia ametiasutused väitsid, et sildumise eesõiguse andmisega ei kaotatud ega kaotata riigi rahalisi vahendeid. Kõik parvlaevaettevõtjad maksavad sildumise eest asjaomastele sadamavaldajatele korrapäraseid tasusid, olenemata sellest, kas nad osutavad avalikke teenuseid või mitte. Seda sildumise eesõigust kohaldatakse ainult avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatavate liinide suhtes ning komisjon kiitis selle oma rikkumismenetluse nr 2007/4609 (vt punkt 2.4) raames saadetud 24. jaanuari 2011. aasta kirjas heaks, kui seda kohaldatakse ainult nende liinide suhtes. Peale selle selgitas Itaalia, et Siremar ja selle õigusjärglased ei maksnud ega maksa sildumise eesõiguse eest mingit lisatasu. |
| --- | --- |

(226)

Itaalia ametiasutused väitsid, et sildumise eesõiguse andmisega ei kaotatud ega kaotata riigi rahalisi vahendeid. Kõik parvlaevaettevõtjad maksavad sildumise eest asjaomastele sadamavaldajatele korrapäraseid tasusid, olenemata sellest, kas nad osutavad avalikke teenuseid või mitte. Seda sildumise eesõigust kohaldatakse ainult avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatavate liinide suhtes ning komisjon kiitis selle oma rikkumismenetluse nr 2007/4609 (vt punkt 2.4) raames saadetud 24. jaanuari 2011. aasta kirjas heaks, kui seda kohaldatakse ainult nende liinide suhtes. Peale selle selgitas Itaalia, et Siremar ja selle õigusjärglased ei maksnud ega maksa sildumise eesõiguse eest mingit lisatasu.

| (227) | Kuna sildumise eesõiguse eest ei ole vaja tasu maksta, ei ole võimalik Siremarile ja selle õigusjärglastele, kui neid on, antud rahalist eelist kvantifitseerida. Itaalia märkis aga, et praktikas rakendatakse sildumise eesõigust enamiku sadamate suuruse ning saabumiste ja väljumiste eelnevalt paika pandud ajakava tõttu ainult väga piiratud tingimustel. |
| --- | --- |

(227)

Kuna sildumise eesõiguse eest ei ole vaja tasu maksta, ei ole võimalik Siremarile ja selle õigusjärglastele, kui neid on, antud rahalist eelist kvantifitseerida. Itaalia märkis aga, et praktikas rakendatakse sildumise eesõigust enamiku sadamate suuruse ning saabumiste ja väljumiste eelnevalt paika pandud ajakava tõttu ainult väga piiratud tingimustel.

4.9.   2010. aasta seaduses kehtestatud meetmete kohta

2010. aasta seaduses kehtestatud meetmete kohta

| (228) | Itaalia ei vaielnud vastu, et Siremar sai 7 215 800 eurot laevade uuendamiseks, mida oli vaja teha rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimiseks (nimetatakse „Stockholmi vahenditeks“). Samas kinnitasid Itaalia ametiasutused, et neid vahendeid kasutati ainult laevade uuendamise eest tasumiseks. Selleks ajaks, kui 21. oktoobril 2011 sõlmiti müügileping CdI-ga, oligi kulutada veel vaid 580 600 eurot. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar kulutas ülejäänud rahalised vahendid 2012. aasta jaanuaris, enne äriüksuse CdI-le üleandmist, et teha laeval „Martini“ teatavaid nõutavaid töid, mida ei olnud veel tehtud. |
| --- | --- |

(228)

Itaalia ei vaielnud vastu, et Siremar sai 7 215 800 eurot laevade uuendamiseks, mida oli vaja teha rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimiseks (nimetatakse „Stockholmi vahenditeks“). Samas kinnitasid Itaalia ametiasutused, et neid vahendeid kasutati ainult laevade uuendamise eest tasumiseks. Selleks ajaks, kui 21. oktoobril 2011 sõlmiti müügileping CdI-ga, oligi kulutada veel vaid 580 600 eurot. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar kulutas ülejäänud rahalised vahendid 2012. aasta jaanuaris, enne äriüksuse CdI-le üleandmist, et teha laeval „Martini“ teatavaid nõutavaid töid, mida ei olnud veel tehtud.

| (229) | Mis puudutab 2010. aasta seaduses sätestatud maksuvabastusi, mida kohaldati Siremari äriüksuse erastamisega seotud toimingute ja tehingute suhtes, juhtisid Itaalia ametiasutused esmalt tähelepanu sellele, et maksejõuetusmenetluses osalevate äriühingute tulud määratakse kindlaks konsolideeritud tulumaksuseaduse artiklis 183 sätestatud eeskirjade kohaselt. Selle sätte kohaselt on äriühingu tulu pankrotimenetluse algusest kuni selle lõpetamiseni äriühingul menetluse alguses olevate varade ja menetluse lõpus oleva jääkvara vahe. Enne menetluse lõppu ei ole seetõttu võimalik ette näha, kas maksukohustus on olemas ja kui suur see on. |
| --- | --- |

(229)

Mis puudutab 2010. aasta seaduses sätestatud maksuvabastusi, mida kohaldati Siremari äriüksuse erastamisega seotud toimingute ja tehingute suhtes, juhtisid Itaalia ametiasutused esmalt tähelepanu sellele, et maksejõuetusmenetluses osalevate äriühingute tulud määratakse kindlaks konsolideeritud tulumaksuseaduse artiklis 183 sätestatud eeskirjade kohaselt. Selle sätte kohaselt on äriühingu tulu pankrotimenetluse algusest kuni selle lõpetamiseni äriühingul menetluse alguses olevate varade ja menetluse lõpus oleva jääkvara vahe. Enne menetluse lõppu ei ole seetõttu võimalik ette näha, kas maksukohustus on olemas ja kui suur see on.

| (230) | Seoses kaudsete maksudega rõhutasid Itaalia ametiasutused seda, et ette nähtud maksuvabastuste eesmärk on halduse lihtsustamine. Maksustamise seisukohast võib nende mõju pidada ebaoluliseks ja kindla maksumääraga maksustatud dokumentidele kohaldatavate maksude puhul väikeseks. Täpsemalt puudutab see registreerimistasu (168 eurot dokumendi kohta), kinnistu ja hüpoteegi registreerimise tasusid (kumbki 168 eurot) ja tempelmaksu (14,62 eurot nelja lehekülje eest). Lisaks märkisid Itaalia ametiasutused, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari äriüksuse CdI-le ja SNSile müügi lepingu artikli 9 kohaselt pidi kõik lõivud ja tasud maksma ostja. Itaalia ametiasutused selgitasid SNSile üleandmise kohta, et vastavalt dekreet-seaduse 135/2009 artikli 19b lõikele 24a kohaldati 245 euro suurust fikseeritud registreerimistasu. |
| --- | --- |

(230)

Seoses kaudsete maksudega rõhutasid Itaalia ametiasutused seda, et ette nähtud maksuvabastuste eesmärk on halduse lihtsustamine. Maksustamise seisukohast võib nende mõju pidada ebaoluliseks ja kindla maksumääraga maksustatud dokumentidele kohaldatavate maksude puhul väikeseks. Täpsemalt puudutab see registreerimistasu (168 eurot dokumendi kohta), kinnistu ja hüpoteegi registreerimise tasusid (kumbki 168 eurot) ja tempelmaksu (14,62 eurot nelja lehekülje eest). Lisaks märkisid Itaalia ametiasutused, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari äriüksuse CdI-le ja SNSile müügi lepingu artikli 9 kohaselt pidi kõik lõivud ja tasud maksma ostja. Itaalia ametiasutused selgitasid SNSile üleandmise kohta, et vastavalt dekreet-seaduse 135/2009 artikli 19b lõikele 24a kohaldati 245 euro suurust fikseeritud registreerimistasu.

| (231) | Veel selgitasid Itaalia ametiasutused, et endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Siremarile, lisahüvitise maksmiseks ei kasutatud FASi rahalisi vahendeid. Selle asemel eraldati need vahendid nende eelarveassigneeringute täiendamiseks, mis loodi endise Tirrenia kontserni äriühingutele avaliku teenuse osutamise hüvitiste maksmiseks, juhuks kui need eelarveassigneeringud osutuvad ebapiisavaks. Itaalia märgib, et dekreet-seaduse 125/2010 artikli 1 lõige 5b võimaldas maakondadel kasutada FASi rahalisi vahendeid regulaarse avaliku teenuse hüvitise (osa) rahastamiseks ja seega avalike mereveoteenuste katkematuse tagamiseks. Lisaks selgitas Itaalia, et dekreet-seaduse 185/2008 artikli 26 kohaselt eraldati Tirrenia kontsernile 2009., 2010. ja 2011. aastaks 65 miljonit eurot aastas ning 195 miljonit eurot võeti vastavalt FASi vahenditest. Seejärel kanti need vahendid transpordiministeeriumi kontole, et maksta need avaliku teenuse osutamise hüvitamiseks endise Tirrenia kontserni äriühingutele (Tirrenia, Siremar, Caremar, Toremar ja Saremar). Seetõttu puudutaks see meede üksnes rahaliste vahendite eraldamist Itaalia riigieelarvest avaliku teenuse hüvitiste maksmiseks. |
| --- | --- |

(231)

Veel selgitasid Itaalia ametiasutused, et endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Siremarile, lisahüvitise maksmiseks ei kasutatud FASi rahalisi vahendeid. Selle asemel eraldati need vahendid nende eelarveassigneeringute täiendamiseks, mis loodi endise Tirrenia kontserni äriühingutele avaliku teenuse osutamise hüvitiste maksmiseks, juhuks kui need eelarveassigneeringud osutuvad ebapiisavaks. Itaalia märgib, et dekreet-seaduse 125/2010 artikli 1 lõige 5b võimaldas maakondadel kasutada FASi rahalisi vahendeid regulaarse avaliku teenuse hüvitise (osa) rahastamiseks ja seega avalike mereveoteenuste katkematuse tagamiseks. Lisaks selgitas Itaalia, et dekreet-seaduse 185/2008 artikli 26 kohaselt eraldati Tirrenia kontsernile 2009., 2010. ja 2011. aastaks 65 miljonit eurot aastas ning 195 miljonit eurot võeti vastavalt FASi vahenditest. Seejärel kanti need vahendid transpordiministeeriumi kontole, et maksta need avaliku teenuse osutamise hüvitamiseks endise Tirrenia kontserni äriühingutele (Tirrenia, Siremar, Caremar, Toremar ja Saremar). Seetõttu puudutaks see meede üksnes rahaliste vahendite eraldamist Itaalia riigieelarvest avaliku teenuse hüvitiste maksmiseks.

4.10.   Majandusliku järjepidevuse puudumise kohta erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja CdI vahel

Majandusliku järjepidevuse puudumise kohta erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja CdI vahel

| (232) | Itaalia väitis, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja CdI vahel puudub majanduslik järjepidevus järgmistel põhjustel:






  a) | müügi ulatus: Itaalia osutas, et esialgu kavatseti Siremar müüa Tirrenia osana (mille tütarettevõtja see oli). Pärast ebaõnnestunud erastamiskatset korraldati osa äriühingu asjaomase vara (st vastavalt Tirrenia ja Siremari äriüksuse) jaoks eraldi pakkumismenetlused. Lisaks puudutas müük piiratud arvu varasid, mis kuulusid erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile, kellel varem puudus tegevuslik autonoomia; varasid, mis ei ole avaliku teenuse osutamiseks olulised, sealhulgas kuus kiirparvlaeva, müüdi eraldi. Lisaks ei võtnud CdI üle erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile enne üleandmist tekkinud võlgu; |
| --- | --- | --- |

(232)

Itaalia väitis, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja CdI vahel puudub majanduslik järjepidevus järgmistel põhjustel:

a)

müügi ulatus: Itaalia osutas, et esialgu kavatseti Siremar müüa Tirrenia osana (mille tütarettevõtja see oli). Pärast ebaõnnestunud erastamiskatset korraldati osa äriühingu asjaomase vara (st vastavalt Tirrenia ja Siremari äriüksuse) jaoks eraldi pakkumismenetlused. Lisaks puudutas müük piiratud arvu varasid, mis kuulusid erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile, kellel varem puudus tegevuslik autonoomia; varasid, mis ei ole avaliku teenuse osutamiseks olulised, sealhulgas kuus kiirparvlaeva, müüdi eraldi. Lisaks ei võtnud CdI üle erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile enne üleandmist tekkinud võlgu;

müügi ulatus

| b) | majandustegevus: CdI uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise tingimused erinevad oluliselt Siremari esialgses lepingus sätestatud tingimustest. Eelkõige nähakse uues lepingus ette erinevad kriteeriumid avaliku teenuse osutamise eest makstava hüvitise arvutamiseks (mis on kehtestatud maksimumsummas, selle asemel et katta täielikult avaliku teenuse osutamisest tulenevad kahjud) ja võimaldatakse suuremat paindlikkust sõitjatele pakutavate sõidutariifide kehtestamisel (kasutades fikseeritud hindade asemel piirhindu). Itaalia leidis, et hüvitamismeetodi oluline muudatus kohustas ostjat suurendama Siremari äriüksuse korralduslikku tõhusust. Lõpuks väitis Itaalia, et juba ainuüksi üleminek avalik-õiguslikult omanikult eraõiguslikule omanikule toob kaasa järsud muudatused äriüksuse tegevuse korraldamises ja juhtimises; |
| --- | --- |

b)

majandustegevus: CdI uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise tingimused erinevad oluliselt Siremari esialgses lepingus sätestatud tingimustest. Eelkõige nähakse uues lepingus ette erinevad kriteeriumid avaliku teenuse osutamise eest makstava hüvitise arvutamiseks (mis on kehtestatud maksimumsummas, selle asemel et katta täielikult avaliku teenuse osutamisest tulenevad kahjud) ja võimaldatakse suuremat paindlikkust sõitjatele pakutavate sõidutariifide kehtestamisel (kasutades fikseeritud hindade asemel piirhindu). Itaalia leidis, et hüvitamismeetodi oluline muudatus kohustas ostjat suurendama Siremari äriüksuse korralduslikku tõhusust. Lõpuks väitis Itaalia, et juba ainuüksi üleminek avalik-õiguslikult omanikult eraõiguslikule omanikule toob kaasa järsud muudatused äriüksuse tegevuse korraldamises ja juhtimises;

majandustegevus

| c) | tööjõu järjepidevuse katkemine: Itaalia juhtis tähelepanu sellele, et töötajate automaatset üleandmist ostjale ei toimunud. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar lõpetas oma töötajate töölepingud ja vastutas täielikult vanade lepingutega seotud kulude eest. Seejärel tegi ostja uue tööpakkumise nii mitmele endisele töötajale, kui ta pidas vajalikuks üleantud äritegevuse (s.o avaliku teenuse) toimimiseks. Kui endised töötajad pakkumise vastu võtsid, palgati nad uue erineva lepingu alusel; |
| --- | --- |

c)

tööjõu järjepidevuse katkemine: Itaalia juhtis tähelepanu sellele, et töötajate automaatset üleandmist ostjale ei toimunud. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar lõpetas oma töötajate töölepingud ja vastutas täielikult vanade lepingutega seotud kulude eest. Seejärel tegi ostja uue tööpakkumise nii mitmele endisele töötajale, kui ta pidas vajalikuks üleantud äritegevuse (s.o avaliku teenuse) toimimiseks. Kui endised töötajad pakkumise vastu võtsid, palgati nad uue erineva lepingu alusel;

tööjõu järjepidevuse katkemine

| d) | siirdehind: Itaalia juhtis tähelepanu asjaolule, et Siremari äriüksuse väärtust hindas sõltumatu ekspert ja selle müügiks korraldatud pakkumismenetluses oli pakkumuste valiku ainus kriteerium kõrgeim hind; |
| --- | --- |

d)

siirdehind: Itaalia juhtis tähelepanu asjaolule, et Siremari äriüksuse väärtust hindas sõltumatu ekspert ja selle müügiks korraldatud pakkumismenetluses oli pakkumuste valiku ainus kriteerium kõrgeim hind;

siirdehind:

| e) | müüja ja ostja erinev osalus: Itaalia märkis, et ostja tehti kindlaks avaliku pakkumismenetluse teel, mis oli avatud võimalikult suurele hulgale potentsiaalsetele pakkujatele. Pakkumismenetlus põhines konkurentsi, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõttel ning leping sõlmiti kõrgeima hinna kriteeriumist lähtudes. Lisaks viitas Itaalia AGCMi 23. novembri 2011. aasta otsusele nr 23023, (80) mille kohaselt ei oleks ükski Mediterranea aktsionär saanud endale Siremari äriüksuses ainu- või ühist kontrolli. Edukat pakkujat CdI-d kontrollis 65,32 % suuruse osalusega Mediterranea. Sitsiiliale kuulus 43,02 % Mediterranea aktsiatest, ülejäänud aktsiad kuulusid kolmele eraõiguslikule poolele. Nendele isikutele kuulusid lihtaktsiad ehk „A-tüüpi aktsiaid“, kuid Sitsiiliale kuulusid „B-tüüpi aktsiaid“, mille suhtes kehtivad teatavad piirangud. Näiteks ei saanud Sitsiilia nimetada äriühingu juhatusse ühtegi oma ametnikku ega direktorit. Nendel põhjustel väitis Itaalia, et müüja ja ostja olid eri isikud ja et müüjal ei olnud pärast CdI-le üleandmist Siremari äriüksuse juhtimise üle mingit kontrolli ning tal ei olnud isegi lihtsa sekkumise võimalust; |
| --- | --- |

e)

müüja ja ostja erinev osalus: Itaalia märkis, et ostja tehti kindlaks avaliku pakkumismenetluse teel, mis oli avatud võimalikult suurele hulgale potentsiaalsetele pakkujatele. Pakkumismenetlus põhines konkurentsi, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõttel ning leping sõlmiti kõrgeima hinna kriteeriumist lähtudes. Lisaks viitas Itaalia AGCMi 23. novembri 2011. aasta otsusele nr 23023, (80) mille kohaselt ei oleks ükski Mediterranea aktsionär saanud endale Siremari äriüksuses ainu- või ühist kontrolli. Edukat pakkujat CdI-d kontrollis 65,32 % suuruse osalusega Mediterranea. Sitsiiliale kuulus 43,02 % Mediterranea aktsiatest, ülejäänud aktsiad kuulusid kolmele eraõiguslikule poolele. Nendele isikutele kuulusid lihtaktsiad ehk „A-tüüpi aktsiaid“, kuid Sitsiiliale kuulusid „B-tüüpi aktsiaid“, mille suhtes kehtivad teatavad piirangud. Näiteks ei saanud Sitsiilia nimetada äriühingu juhatusse ühtegi oma ametnikku ega direktorit. Nendel põhjustel väitis Itaalia, et müüja ja ostja olid eri isikud ja et müüjal ei olnud pärast CdI-le üleandmist Siremari äriüksuse juhtimise üle mingit kontrolli ning tal ei olnud isegi lihtsa sekkumise võimalust;

müüja ja ostja erinev osalus

80

| f) | tehingu majanduslik loogika: tehingu eesmärk oli liberaliseerida Siremari käitatud meretransporditegevus vastavalt merekabotaaži määrusele. Lisaks avaldati esimene osalemiskutse 4. oktoobril 2010, samal ajal kui komisjoni ametlik uurimismenetlus algatati tema 5. oktoobri 2011. aasta otsusega. Seetõttu leidis Itaalia, et tehingu eesmärk ei olnud hoida kõrvale riigiabieeskirjade järgimisest, vaid see kavandati ja sai teoks eesmärgiga viia ellu oluline tööstuslik projekt. |
| --- | --- |

f)

tehingu majanduslik loogika: tehingu eesmärk oli liberaliseerida Siremari käitatud meretransporditegevus vastavalt merekabotaaži määrusele. Lisaks avaldati esimene osalemiskutse 4. oktoobril 2010, samal ajal kui komisjoni ametlik uurimismenetlus algatati tema 5. oktoobri 2011. aasta otsusega. Seetõttu leidis Itaalia, et tehingu eesmärk ei olnud hoida kõrvale riigiabieeskirjade järgimisest, vaid see kavandati ja sai teoks eesmärgiga viia ellu oluline tööstuslik projekt.

tehingu majanduslik loogika

5.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

5.1.   Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari märkused

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari märkused

| (233) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar esitas ühe peamise teabekogumi ja saatis hiljem ühe kirja. Hiljem leidsid Itaalia ametiasutuste täielikul teadmisel aset ka mitteametlikud teabevahetused, et selgitada teatavaid lahendamata küsimusi või hankida spetsiifilist teavet. Peale selle esitas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar enamiku abimeetmete kohta Itaalia esitatud väidetega väga sarnaseid väiteid. |
| --- | --- |

(233)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar esitas ühe peamise teabekogumi ja saatis hiljem ühe kirja. Hiljem leidsid Itaalia ametiasutuste täielikul teadmisel aset ka mitteametlikud teabevahetused, et selgitada teatavaid lahendamata küsimusi või hankida spetsiifilist teavet. Peale selle esitas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar enamiku abimeetmete kohta Itaalia esitatud väidetega väga sarnaseid väiteid.

5.1.1.   Rikkumismenetluse nr 2007/4609 kohta

Rikkumismenetluse nr 2007/4609 kohta

| (234) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar osutas oma vastuses 2012. aasta otsuse kohta, mis saadi 19. aprillil 2013, esmalt komisjoni rikkumismenetlusele nr 2007/4609, mis käsitleb merekabotaaži määruse väära kohaldamist (vt ka punkt 2.4). Sellega seoses viitas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar 21. detsembri 2009. aasta kirjale (vt põhjendus 136), mis puudutas Itaalia kavatsust algatada pakkumismenetlus mitte avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks, vaid selliseid lepinguid omavate laevandusettevõtete müümiseks. Selles kirjas märgiti, et võttes arvesse kavandatud sektori põhjalikku ümberkorraldamist ja arvestades sotsiaalset mõju, mis kaasneks pakkumismenetlustega, kui need ei hõlmaks äriühinguid, olid valitud menetlused põhimõtteliselt ja erandina vastuvõetavad, et tagada liidu laevaomanike vahelise mittediskrimineerimise põhimõtte järgimine. |
| --- | --- |

(234)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar osutas oma vastuses 2012. aasta otsuse kohta, mis saadi 19. aprillil 2013, esmalt komisjoni rikkumismenetlusele nr 2007/4609, mis käsitleb merekabotaaži määruse väära kohaldamist (vt ka punkt 2.4). Sellega seoses viitas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar 21. detsembri 2009. aasta kirjale (vt põhjendus 136), mis puudutas Itaalia kavatsust algatada pakkumismenetlus mitte avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks, vaid selliseid lepinguid omavate laevandusettevõtete müümiseks. Selles kirjas märgiti, et võttes arvesse kavandatud sektori põhjalikku ümberkorraldamist ja arvestades sotsiaalset mõju, mis kaasneks pakkumismenetlustega, kui need ei hõlmaks äriühinguid, olid valitud menetlused põhimõtteliselt ja erandina vastuvõetavad, et tagada liidu laevaomanike vahelise mittediskrimineerimise põhimõtte järgimine.

| (235) | 21. juunil 2012 (vt põhjendus 143) saatis komisjon Itaaliale põhjendatud arvamuse viivituse kohta Caremari, Laziomari ja Saremari osutatavate avalike merekabotaaži teenuste lepingute sõlmimiseks konkureerivate pakkumismenetluste rakendamisel rohkem kui kolm aastat pärast asjaomaste lepingute kehtivusaja tavapärast lõppemist. Kuna Itaalia ametiasutused olid lõpetanud Tirrenia, Siremari ja Toremari osutatavate avalike merekabotaaži teenuste lepingu sõlmimiseks korraldatud konkureerivad pakkumismenetlused, ei puudutanud põhjendatud arvamus neid äriühinguid. Sellele tuginedes ja pidades silmas varasemaid teabevahetusi Itaalia ametiasutuste ja komisjoni talituste vahel, väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et komisjon oli leidnud, et Siremari äriüksuse erastamine oli kooskõlas merekabotaaži määruse artikliga 4. |
| --- | --- |

(235)

21. juunil 2012 (vt põhjendus 143) saatis komisjon Itaaliale põhjendatud arvamuse viivituse kohta Caremari, Laziomari ja Saremari osutatavate avalike merekabotaaži teenuste lepingute sõlmimiseks konkureerivate pakkumismenetluste rakendamisel rohkem kui kolm aastat pärast asjaomaste lepingute kehtivusaja tavapärast lõppemist. Kuna Itaalia ametiasutused olid lõpetanud Tirrenia, Siremari ja Toremari osutatavate avalike merekabotaaži teenuste lepingu sõlmimiseks korraldatud konkureerivad pakkumismenetlused, ei puudutanud põhjendatud arvamus neid äriühinguid. Sellele tuginedes ja pidades silmas varasemaid teabevahetusi Itaalia ametiasutuste ja komisjoni talituste vahel, väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et komisjon oli leidnud, et Siremari äriüksuse erastamine oli kooskõlas merekabotaaži määruse artikliga 4.

| (236) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar väitis Euroopa kohtute praktikale (81) tuginedes, et kui avalike teenuste osutamise kohustused on kehtestatud kooskõlas merekabotaaži määrusega, tuleb neid pidada liidu õigusele vastavaks, ilma et oleks vaja teha ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohast lisakontrolli. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar väitis, et kuna rikkumismenetluses jõuti järeldusele, et enne erastamist Siremari äriüksuse teenindatud liinidele kehtestatud avalike teenuste osutamise kohustused olid merekabotaaži määrust arvestades põhjendatud, ei saa sellist järeldust komisjoni ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse kontekstis kahtluse alla seada (82). Seetõttu peaksid kõik ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohased lisameetmed piirduma muude meetmetega, mis erinevad nende lisakulude hüvitamisest, mis tulenevad merekabotaaži määruse alusel seaduslikult pandud ja täidetavatest avalike teenuste osutamise kohustustest. |
| --- | --- |

(236)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar väitis Euroopa kohtute praktikale (81) tuginedes, et kui avalike teenuste osutamise kohustused on kehtestatud kooskõlas merekabotaaži määrusega, tuleb neid pidada liidu õigusele vastavaks, ilma et oleks vaja teha ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohast lisakontrolli. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar väitis, et kuna rikkumismenetluses jõuti järeldusele, et enne erastamist Siremari äriüksuse teenindatud liinidele kehtestatud avalike teenuste osutamise kohustused olid merekabotaaži määrust arvestades põhjendatud, ei saa sellist järeldust komisjoni ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse kontekstis kahtluse alla seada (82). Seetõttu peaksid kõik ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohased lisameetmed piirduma muude meetmetega, mis erinevad nende lisakulude hüvitamisest, mis tulenevad merekabotaaži määruse alusel seaduslikult pandud ja täidetavatest avalike teenuste osutamise kohustustest.

81

82

| (237) | Kõigele lisaks viitas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar 2009. aasta kohtuotsusele, millega tühistati 2004. aasta otsus ja võimalus liigitada otsuses nimetatud avaliku teenuse hüvitis olemasolevaks abiks. Kui endisele Tirrenia kontsernile antud abi liigitataks tõepoolest olemasolevaks abiks, kohaldataks seda liigitust tõenäoliselt ka hüvitise suhtes, mis maksti Siremari äriüksuse täidetavate avalike teenuste osutamise kohustuste eest kuni erastamiseni, järgmistel põhjustel:






  a) | esialgse lepingu pikendamine oli tingimata vajalik avaliku teenuse osutamise tagamiseks kuni uue lepingu sõlmimiseni Siremari äriüksuse erastamist silmas pidades. Seetõttu peeti seda komisjoni rikkumismenetluse tulemusi arvesse võttes õigustatuks; |
| --- | --- | --- |

(237)

Kõigele lisaks viitas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar 2009. aasta kohtuotsusele, millega tühistati 2004. aasta otsus ja võimalus liigitada otsuses nimetatud avaliku teenuse hüvitis olemasolevaks abiks. Kui endisele Tirrenia kontsernile antud abi liigitataks tõepoolest olemasolevaks abiks, kohaldataks seda liigitust tõenäoliselt ka hüvitise suhtes, mis maksti Siremari äriüksuse täidetavate avalike teenuste osutamise kohustuste eest kuni erastamiseni, järgmistel põhjustel:

a)

esialgse lepingu pikendamine oli tingimata vajalik avaliku teenuse osutamise tagamiseks kuni uue lepingu sõlmimiseni Siremari äriüksuse erastamist silmas pidades. Seetõttu peeti seda komisjoni rikkumismenetluse tulemusi arvesse võttes õigustatuks;

| b) | ainsad olulised muudatused, mis tehti alates 1. jaanuarist 2009, vähendasid avaliku teenuse osutamise eest makstud hüvitise kogusummat. |
| --- | --- |

b)

ainsad olulised muudatused, mis tehti alates 1. jaanuarist 2009, vähendasid avaliku teenuse osutamise eest makstud hüvitise kogusummat.

5.1.2.   Esialgse lepingu pikendamise kohta

Esialgse lepingu pikendamise kohta

| (238) | Mis puudutab tõelise üldist majandushuvi pakkuva teenuse olemasolu liinidel, mida Siremar esialgse lepingu alusel teenindas, loetles erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar kõigepealt ühendused, kus ta pikendamisperioodil avalikku teenust osutas. Mõnel liinil esines teatavatel aastaaegadel konkurentsi. Ent ka need ettevõtjad osutasid avalikku teenust ja said vastavalt hüvitist. Seetõttu märkis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et nende ettevõtjate olemasolu ei sea kahtluse alla tõelise üldist majandushuvi pakkuva teenuse olemasolu. Lisaks esitas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar sõitjate andmeid 2010. ja 2011. aastal teenindatud liinide kohta, mis näitasid, et kõigil üksikliinidel veeti aastas keskmiselt alla 300 000 sõitja (83). Selle põhjal otsustades olid üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktides d ja e sätestatud tingimused täidetud. Kuna pikendatud esialgsete lepingute alusel makstud hüvitis kliiriti rikkumismenetluse raames, on täidetud ka asjaomane üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõikes 4 ja artikli 2 lõikes 2 ning üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2005. aasta otsuses sätestatud tingimus. |
| --- | --- |

(238)

Mis puudutab tõelise üldist majandushuvi pakkuva teenuse olemasolu liinidel, mida Siremar esialgse lepingu alusel teenindas, loetles erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar kõigepealt ühendused, kus ta pikendamisperioodil avalikku teenust osutas. Mõnel liinil esines teatavatel aastaaegadel konkurentsi. Ent ka need ettevõtjad osutasid avalikku teenust ja said vastavalt hüvitist. Seetõttu märkis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et nende ettevõtjate olemasolu ei sea kahtluse alla tõelise üldist majandushuvi pakkuva teenuse olemasolu. Lisaks esitas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar sõitjate andmeid 2010. ja 2011. aastal teenindatud liinide kohta, mis näitasid, et kõigil üksikliinidel veeti aastas keskmiselt alla 300 000 sõitja (83). Selle põhjal otsustades olid üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktides d ja e sätestatud tingimused täidetud. Kuna pikendatud esialgsete lepingute alusel makstud hüvitis kliiriti rikkumismenetluse raames, on täidetud ka asjaomane üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõikes 4 ja artikli 2 lõikes 2 ning üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2005. aasta otsuses sätestatud tingimus.

83

| (239) | Lisaks väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et Itaalia ei ole talle ülemäärast hüvitist maksnud. Esiteks viitas äriühing Corte dei Conti aruandele, millega kiideti heaks esialgse lepingu artiklis 3 endise Tirrenia kontserni äriühingute hüvitissumma kindlaksmääramiseks sätestatud metoodika. Teiseks juhtis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar tähelepanu asjaolule, et erakorralise juhtimise ajal (2010. aasta septembrist 2012. aasta juulini) oli subsiidiumi summa absoluutarvudes umbes 16 miljonit eurot väiksem ja suhtelises väärtuses umbes 25 % väiksem kui äriühingu viimase kahe aasta jooksul (2008–2009) saadud toetuste keskmine summa. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar märkis, et kuni 2009. aasta lõpuni makstud avaliku teenuse hüvitis võimaldas Siremaril tasakaalustada oma tulusid ja kulusid ning jätkata tegevust hoolimata majanduslike ja rahanduslike väljavaadete järkjärgulisest halvenemisest. Aja jooksul muutus Siremar aga toetustest sõltuvamaks: aastatel 1999–2008 kasvas toetuste osakaal käibes 64 %-lt 77 %ni. Alates 2010. aastast piirdus hüvitise summa 2009. aasta seaduses sätestatud ülemmääraga, mis oli märkimisväärselt väiksem kui varasematel aastatel. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar väitis, et selle tõttu ei oleks riigi toetus katnud tema tegevuskulusid. Seepärast järeldas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et esialgse lepingu pikenduse aastatel ei saanud olla mingit ülemäärast hüvitamist ja et uus hüvitise arvutamise metoodika sunnib äriüksuse uut omanikku äriüksuse tegevust selle tõhususe suurendamiseks ümber korraldama. |
| --- | --- |

(239)

Lisaks väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et Itaalia ei ole talle ülemäärast hüvitist maksnud. Esiteks viitas äriühing Corte dei Conti aruandele, millega kiideti heaks esialgse lepingu artiklis 3 endise Tirrenia kontserni äriühingute hüvitissumma kindlaksmääramiseks sätestatud metoodika. Teiseks juhtis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar tähelepanu asjaolule, et erakorralise juhtimise ajal (2010. aasta septembrist 2012. aasta juulini) oli subsiidiumi summa absoluutarvudes umbes 16 miljonit eurot väiksem ja suhtelises väärtuses umbes 25 % väiksem kui äriühingu viimase kahe aasta jooksul (2008–2009) saadud toetuste keskmine summa. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar märkis, et kuni 2009. aasta lõpuni makstud avaliku teenuse hüvitis võimaldas Siremaril tasakaalustada oma tulusid ja kulusid ning jätkata tegevust hoolimata majanduslike ja rahanduslike väljavaadete järkjärgulisest halvenemisest. Aja jooksul muutus Siremar aga toetustest sõltuvamaks: aastatel 1999–2008 kasvas toetuste osakaal käibes 64 %-lt 77 %ni. Alates 2010. aastast piirdus hüvitise summa 2009. aasta seaduses sätestatud ülemmääraga, mis oli märkimisväärselt väiksem kui varasematel aastatel. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar väitis, et selle tõttu ei oleks riigi toetus katnud tema tegevuskulusid. Seepärast järeldas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et esialgse lepingu pikenduse aastatel ei saanud olla mingit ülemäärast hüvitamist ja et uus hüvitise arvutamise metoodika sunnib äriüksuse uut omanikku äriüksuse tegevust selle tõhususe suurendamiseks ümber korraldama.

5.1.3.   Siremari päästmisabi võimaliku ebaseadusliku pikendamise kohta

Siremari päästmisabi võimaliku ebaseadusliku pikendamise kohta

| (240) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar tuletas meelde, et Itaalia ametiasutused teatasid komisjonile 16. mail 2011, et äriühingute Tirrenia ja Siremar erakorralised juhtkonnad maksavad 2010. aasta otsusega heaks kiidetud päästmisabi tagasi pärast Tirrenia ja Siremari äriüksuse müüki, kasutades nende äriüksuste müügist saadud tulu. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar märkis aga, et Siremari äriüksuse müügi lõpuleviimine viibis ootamatute sündmuste tõttu ja seetõttu pidi haldusmenetlusse kaasatud Siremar osutama oma teenuseid kavandatust märkimisväärselt pikema aja jooksul ja kandma sellega seotud kulud. Siiski maksti kogu päästmisabi riigile täies mahus tagasi ühekordse maksega 18. septembril 2012, st alles 48 päeva pärast Siremari äriüksuse üleandmist, mis toimus 1. augustil 2012. |
| --- | --- |

(240)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar tuletas meelde, et Itaalia ametiasutused teatasid komisjonile 16. mail 2011, et äriühingute Tirrenia ja Siremar erakorralised juhtkonnad maksavad 2010. aasta otsusega heaks kiidetud päästmisabi tagasi pärast Tirrenia ja Siremari äriüksuse müüki, kasutades nende äriüksuste müügist saadud tulu. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar märkis aga, et Siremari äriüksuse müügi lõpuleviimine viibis ootamatute sündmuste tõttu ja seetõttu pidi haldusmenetlusse kaasatud Siremar osutama oma teenuseid kavandatust märkimisväärselt pikema aja jooksul ja kandma sellega seotud kulud. Siiski maksti kogu päästmisabi riigile täies mahus tagasi ühekordse maksega 18. septembril 2012, st alles 48 päeva pärast Siremari äriüksuse üleandmist, mis toimus 1. augustil 2012.

| (241) | Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 25 alapunktis c sätestatud nõude kohta märkis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar seda, et nii Tirrenia kui ka Siremari likvideerimiskava avaldati erakorralise juhtkonna (84) veebisaidil ammu enne eespool nimetatud kuuekuulise ajapiirangu lõppu. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar lisas, et kogu asjakohane teave erastamisprotsessi edasise käigu kohta – mis oli tema väitel sisuliselt päästmise ja ümberkorraldamise suunistes määratletud restruktureerimiskava – edastati komisjonile korrapäraselt riigiabi ja ühinemise heakskiitmise menetluse raames. Seetõttu väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et komisjoni on täielikult teavitatud ning et see kava oli teostatav, ühtne ja kaugeleulatuv, et taastada Siremari elujõulisus, nagu on nõutud päästmise ja ümberkorraldamise suunistes. |
| --- | --- |

(241)

Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 25 alapunktis c sätestatud nõude kohta märkis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar seda, et nii Tirrenia kui ka Siremari likvideerimiskava avaldati erakorralise juhtkonna (84) veebisaidil ammu enne eespool nimetatud kuuekuulise ajapiirangu lõppu. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar lisas, et kogu asjakohane teave erastamisprotsessi edasise käigu kohta – mis oli tema väitel sisuliselt päästmise ja ümberkorraldamise suunistes määratletud restruktureerimiskava – edastati komisjonile korrapäraselt riigiabi ja ühinemise heakskiitmise menetluse raames. Seetõttu väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et komisjoni on täielikult teavitatud ning et see kava oli teostatav, ühtne ja kaugeleulatuv, et taastada Siremari elujõulisus, nagu on nõutud päästmise ja ümberkorraldamise suunistes.

84

| (242) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar väitis ka, et Siremar lakkas olemast raskustes olev äriühing kohe, kui sai päästmisabi, mis võimaldas tal osutada regulaarselt avalikke teenuseid, juhtides samal ajal nõuetekohaselt likvideerimisprotsessi. Tema arvates tehti neid toiminguid vaatlusalusel perioodil regulaarselt ilma häireteta, mis tavaliselt iseloomustavad raskustes olevat äriühingut. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar lisas, et erastamise lõpuleviimine langes kokku restruktureerimiskava täieliku rakendamisega. See hõlmas Siremari tegevuse korralduse ja juhtimise struktuurilisi muudatusi, millega tagati tema naasmine pikaajalise kasumlikkuse olukorda. Kõigele lisaks juhtis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar tähelepanu sellele, et 2010. aasta otsuses kinnitati, et „ühe ja ainsa korra“ põhimõtet on järgitud ka mineviku puhul seoses mis tahes päästmis- ja ümberkorraldusabi või ebaseadusliku abiga, nagu hüvitis avalike teenuste osutamise kohustuste eest. Seetõttu väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et Itaalia ametiasutused võisid õigustatult loota, et see hüvitis ei tähenda riigiabi. |
| --- | --- |

(242)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar väitis ka, et Siremar lakkas olemast raskustes olev äriühing kohe, kui sai päästmisabi, mis võimaldas tal osutada regulaarselt avalikke teenuseid, juhtides samal ajal nõuetekohaselt likvideerimisprotsessi. Tema arvates tehti neid toiminguid vaatlusalusel perioodil regulaarselt ilma häireteta, mis tavaliselt iseloomustavad raskustes olevat äriühingut. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar lisas, et erastamise lõpuleviimine langes kokku restruktureerimiskava täieliku rakendamisega. See hõlmas Siremari tegevuse korralduse ja juhtimise struktuurilisi muudatusi, millega tagati tema naasmine pikaajalise kasumlikkuse olukorda. Kõigele lisaks juhtis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar tähelepanu sellele, et 2010. aasta otsuses kinnitati, et „ühe ja ainsa korra“ põhimõtet on järgitud ka mineviku puhul seoses mis tahes päästmis- ja ümberkorraldusabi või ebaseadusliku abiga, nagu hüvitis avalike teenuste osutamise kohustuste eest. Seetõttu väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et Itaalia ametiasutused võisid õigustatult loota, et see hüvitis ei tähenda riigiabi.

5.1.4.   Uue lepingu kohta

Uue lepingu kohta

| (243) | Järgitud menetluse kohta väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et Itaalia teatas uuest lepingust komisjonile 10. jaanuaril 2012 üksnes õiguskindluse huvides. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar ei nõustunud komisjoni 2012. aasta otsuses esitatud arvamusega, et see meede võib olla ebaseaduslik abi, mis on antud vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud rakendamiskeeluga. |
| --- | --- |

(243)

Järgitud menetluse kohta väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et Itaalia teatas uuest lepingust komisjonile 10. jaanuaril 2012 üksnes õiguskindluse huvides. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar ei nõustunud komisjoni 2012. aasta otsuses esitatud arvamusega, et see meede võib olla ebaseaduslik abi, mis on antud vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud rakendamiskeeluga.

| (244) | Sisulise poole pealt esitas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar neli Altmarki kriteeriumi ja põhjendas, miks ta leiab, et igast kriteeriumist on kinni peetud, välistades seega riigiabi elemendi olemasolu uues lepingus. |
| --- | --- |

(244)

Sisulise poole pealt esitas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar neli Altmarki kriteeriumi ja põhjendas, miks ta leiab, et igast kriteeriumist on kinni peetud, välistades seega riigiabi elemendi olemasolu uues lepingus.

| (245) | Esiteks usaldati äriühingule üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine (esimene Altmarki kriteerium): uue lepingu artiklis 3 on osutatavad teenused selgelt sätestatud, samal ajal kui selle A lisas on üksikasjalikult kindlaks määratud kasutatavate laevade tüübid ja hõlmatavad ajavahemikud ning on täpsustatud õhtuse ja öise teeninduse nõuded ja piletihinna piirangud. Teiseks sätestati hüvitise arvutamise parameetrid eelnevalt läbipaistvalt ja objektiivselt (teine Altmarki kriteerium): arvutusmetoodika üksikasjalik kirjeldus on esitatud uues lepingus, selle lisades ja CIPE direktiivis. Kolmandaks hüvitati ainult avaliku teenuse osutamise netokulud (kolmas Altmarki kriteerium): uues lepingus on sätestatud, et hüvitatakse ainult avaliku ülesande raames osutatud teenused. Kulude ja mõistliku kasumi arvutamisel arvesse võetavad elemendid, st 6,5 % riskikapitali tootlus, on loetletud CIPE direktiivis ning uue lepingu B ja C lisas. Neljandaks tuleb hüvitis kehtestada miinimumtasemel (neljas Altmarki kriteerium): erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar väitis, et Siremari äriüksuse erastamise pakkumismenetlus oli läbipaistev, avatud ja mittediskrimineeriv ning et hüvitise arvutamise meetodis eeldati teenuse osutajalt suuremat tõhusust. |
| --- | --- |

(245)

Esiteks usaldati äriühingule üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine (esimene Altmarki kriteerium): uue lepingu artiklis 3 on osutatavad teenused selgelt sätestatud, samal ajal kui selle A lisas on üksikasjalikult kindlaks määratud kasutatavate laevade tüübid ja hõlmatavad ajavahemikud ning on täpsustatud õhtuse ja öise teeninduse nõuded ja piletihinna piirangud. Teiseks sätestati hüvitise arvutamise parameetrid eelnevalt läbipaistvalt ja objektiivselt (teine Altmarki kriteerium): arvutusmetoodika üksikasjalik kirjeldus on esitatud uues lepingus, selle lisades ja CIPE direktiivis. Kolmandaks hüvitati ainult avaliku teenuse osutamise netokulud (kolmas Altmarki kriteerium): uues lepingus on sätestatud, et hüvitatakse ainult avaliku ülesande raames osutatud teenused. Kulude ja mõistliku kasumi arvutamisel arvesse võetavad elemendid, st 6,5 % riskikapitali tootlus, on loetletud CIPE direktiivis ning uue lepingu B ja C lisas. Neljandaks tuleb hüvitis kehtestada miinimumtasemel (neljas Altmarki kriteerium): erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar väitis, et Siremari äriüksuse erastamise pakkumismenetlus oli läbipaistev, avatud ja mittediskrimineeriv ning et hüvitise arvutamise meetodis eeldati teenuse osutajalt suuremat tõhusust.

| (246) | Olenemata Altmarki kriteeriumidest käsitles erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar ka komisjoni kahtlusi seoses uue lepingu vastavusega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta otsuses sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(246)

Olenemata Altmarki kriteeriumidest käsitles erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar ka komisjoni kahtlusi seoses uue lepingu vastavusega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta otsuses sätestatud tingimustele.

| (247) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar väitis eelkõige, et 2010. ja 2011. aasta sõitjaandmete põhjal ei ole üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktis d ja e kehtestatud sõitjate arvu künnise nõuet rikutud. Lisaks väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et rikkumismenetluse tulemust silmas pidades (vt ka punkt 5.1.1) ja pärast Siremari äriüksuse erastamist on ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõikes 4 sätestatud tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(247)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar väitis eelkõige, et 2010. ja 2011. aasta sõitjaandmete põhjal ei ole üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktis d ja e kehtestatud sõitjate arvu künnise nõuet rikutud. Lisaks väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et rikkumismenetluse tulemust silmas pidades (vt ka punkt 5.1.1) ja pärast Siremari äriüksuse erastamist on ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõikes 4 sätestatud tingimus täidetud.

| (248) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar viitas oma Altmarki põhjenduste raames esitatud argumentidele, et tõendada vastavust üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 4 punktides a ja b nõutud tingimustele. Peale selle on uues lepingus sätestatud hüvitise arvutamise, kontrollimise ja ülevaatamise parameetrid ning ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasinõudmise kord ning siduvad nõuded, mis hõlmavad osutatava teenuse olulisi aspekte (hind, kvaliteet ja kogus) (üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 4 punktid d ja e). Lisaks on uue lepingu A lisas iga liini kohta kehtestatud maksimaalsed piletihinnad inimese ja sõiduki kohta, tehes vahet tavahindade ja saareelanike alandatud piletihindade vahel. Avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise iga-aastane hüvitis kehtestatakse lepingu kehtivuse ajaks. Siiski on kehtestatud majanduslike võrdlusnäitajate iga kolme aasta taguse läbivaatamise mehhanism, samuti kaitseklausel mõlema poole kasuks juhuks, kui toimuvad teatavate majandusnäitajate ettenägematud ja struktuurilised muutused, mistõttu ületavad need kindlaksmääratud künnist. Peale selle on eespool kirjeldatud nõuete täieliku järgimise tagamiseks uue lepinguga kehtestatud heidutava mõju põhimõttel põhinev range ja ulatuslik karistuste süsteem teenuse osutaja jaoks. Järelevalvet teostavatel ministeeriumidel on ka inspektsioonide ja kontrollide tegemise ning teabe hankimise volitused, et hinnata lepingus sätestatud kohustuste täitmist (üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikkel 5). Kõigele lisaks väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et täidab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse muid kohaldatavaid sätteid (artiklid 6–9) üldsätete kaudu, mis reguleerivad avatud, läbipaistvat ja mittediskrimineerivat pakkumismenetlust, nagu see, mida kasutati Siremari äriüksuse müümiseks. |
| --- | --- |

(248)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar viitas oma Altmarki põhjenduste raames esitatud argumentidele, et tõendada vastavust üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 4 punktides a ja b nõutud tingimustele. Peale selle on uues lepingus sätestatud hüvitise arvutamise, kontrollimise ja ülevaatamise parameetrid ning ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasinõudmise kord ning siduvad nõuded, mis hõlmavad osutatava teenuse olulisi aspekte (hind, kvaliteet ja kogus) (üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 4 punktid d ja e). Lisaks on uue lepingu A lisas iga liini kohta kehtestatud maksimaalsed piletihinnad inimese ja sõiduki kohta, tehes vahet tavahindade ja saareelanike alandatud piletihindade vahel. Avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise iga-aastane hüvitis kehtestatakse lepingu kehtivuse ajaks. Siiski on kehtestatud majanduslike võrdlusnäitajate iga kolme aasta taguse läbivaatamise mehhanism, samuti kaitseklausel mõlema poole kasuks juhuks, kui toimuvad teatavate majandusnäitajate ettenägematud ja struktuurilised muutused, mistõttu ületavad need kindlaksmääratud künnist. Peale selle on eespool kirjeldatud nõuete täieliku järgimise tagamiseks uue lepinguga kehtestatud heidutava mõju põhimõttel põhinev range ja ulatuslik karistuste süsteem teenuse osutaja jaoks. Järelevalvet teostavatel ministeeriumidel on ka inspektsioonide ja kontrollide tegemise ning teabe hankimise volitused, et hinnata lepingus sätestatud kohustuste täitmist (üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikkel 5). Kõigele lisaks väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et täidab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse muid kohaldatavaid sätteid (artiklid 6–9) üldsätete kaudu, mis reguleerivad avatud, läbipaistvat ja mittediskrimineerivat pakkumismenetlust, nagu see, mida kasutati Siremari äriüksuse müümiseks.

5.1.5.   Siremari erastamise ja edasigarantii kohta

Siremari erastamise ja edasigarantii kohta

| (249) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar meenutas pakkumismenetluse peamisi etappe ja hilisemaid sündmusi. Ta rõhutas, et erakorraline volinik kavandas ja viis pakkumismenetluse ellu viisil, mida peeti kõige asjakohasemaks, et tagada võimalikult kõrge hinnaga pakkumuse saamine, ning et temalt nõuti seadusega, et ta kehtestaks kaitsemeetmed pakkumismenetluse läbipaistvuse, erapooletuse ja õigluse tagamiseks. Eelkõige oli miinimumhinna kindlaks määranud sõltumatu ekspert ja eduka pakkumuse valimisel lähtuti kõrgeima hinna kriteeriumist. Lisaks märkis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et käsitledes erastamise käigus antud võimalikku abi, peaks komisjon järgima GRAWE kohtupraktikat, (85) mille kohaselt võib riigile kuulunud äriühingu erastamisel eeldada, et turuhind vastab saadud kõrgeima hinnaga pakkumusele, kui selline pakkumus on usaldusväärne ja sellel on majanduslik väärtus. |
| --- | --- |

(249)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar meenutas pakkumismenetluse peamisi etappe ja hilisemaid sündmusi. Ta rõhutas, et erakorraline volinik kavandas ja viis pakkumismenetluse ellu viisil, mida peeti kõige asjakohasemaks, et tagada võimalikult kõrge hinnaga pakkumuse saamine, ning et temalt nõuti seadusega, et ta kehtestaks kaitsemeetmed pakkumismenetluse läbipaistvuse, erapooletuse ja õigluse tagamiseks. Eelkõige oli miinimumhinna kindlaks määranud sõltumatu ekspert ja eduka pakkumuse valimisel lähtuti kõrgeima hinna kriteeriumist. Lisaks märkis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et käsitledes erastamise käigus antud võimalikku abi, peaks komisjon järgima GRAWE kohtupraktikat, (85) mille kohaselt võib riigile kuulunud äriühingu erastamisel eeldada, et turuhind vastab saadud kõrgeima hinnaga pakkumusele, kui selline pakkumus on usaldusväärne ja sellel on majanduslik väärtus.

85

| (250) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar väitis ka, et pakkumismenetluse suhtes ei kohaldatud tingimusi, mis iseenesest põhjustaksid müügiks pakutavate varade väärtuse kahanemist või potentsiaalsete ostjate arvu vähenemist. Eelkõige kehtib see 2011. aasta otsuses nimetatud tingimuste kohta, mis käsitlevad i) töötajate arvu säilitamist, ii) laevade liitmist avalike teenuste osutamise kohustustega üheks pakkumismenetluseks. Esimese punktiga seoses osutas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et see puudutab kohustuslikku sätet, mis on kehtestatud üldkohaldatava õigusaktiga ja mida kohaldatakse vahet tegemata kuni kaks aastat. Teise punkti kohta märkis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et võimalus kasutada äriüksuse laevu lepingus kehtestatud avalike teenuste kohustustega hõlmatud liinide teenindamiseks näib pigem olevat elujõuline ärivõimalus kui negatiivne tegur, mis mõjutab müüki pandud äriüksuse väärtust, eriti mereveosektorit puudutava majanduslanguse ajal. |
| --- | --- |

(250)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar väitis ka, et pakkumismenetluse suhtes ei kohaldatud tingimusi, mis iseenesest põhjustaksid müügiks pakutavate varade väärtuse kahanemist või potentsiaalsete ostjate arvu vähenemist. Eelkõige kehtib see 2011. aasta otsuses nimetatud tingimuste kohta, mis käsitlevad i) töötajate arvu säilitamist, ii) laevade liitmist avalike teenuste osutamise kohustustega üheks pakkumismenetluseks. Esimese punktiga seoses osutas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et see puudutab kohustuslikku sätet, mis on kehtestatud üldkohaldatava õigusaktiga ja mida kohaldatakse vahet tegemata kuni kaks aastat. Teise punkti kohta märkis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et võimalus kasutada äriüksuse laevu lepingus kehtestatud avalike teenuste kohustustega hõlmatud liinide teenindamiseks näib pigem olevat elujõuline ärivõimalus kui negatiivne tegur, mis mõjutab müüki pandud äriüksuse väärtust, eriti mereveosektorit puudutava majanduslanguse ajal.

| (251) | Eriküsimuse kohta, mis puudutab Sitsiilia antud edasigarantiid, väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et pakkujate pakkumismenetluse käigus esitatud dokumentides ei leidu tõendeid mis tahes edasigarantii olemasolu kohta. Eelkõige ei sisaldanud Unicrediti 12. oktoobri 2011. aasta kinnituskiri ei otsest ega kaudset viidet Sitsiilia antud edasigarantiile. Lisaks jäi Unicredit võetud kohustuse juurde tagada osa müügihinna edasilükatud maksed ka pärast seda, kui Sitsiilia võttis edasigarantii tagasi. Asjaolu, et müük viidi lõpule tükk aega pärast seda, kui Sitsiilia oli oma edasigarantii tagasi võtnud, on piisav, järeldamaks et Unicrediti kinnituskirja ja Sitsiilia edasigarantii vahel puudub sisuline seos. |
| --- | --- |

(251)

Eriküsimuse kohta, mis puudutab Sitsiilia antud edasigarantiid, väitis erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et pakkujate pakkumismenetluse käigus esitatud dokumentides ei leidu tõendeid mis tahes edasigarantii olemasolu kohta. Eelkõige ei sisaldanud Unicrediti 12. oktoobri 2011. aasta kinnituskiri ei otsest ega kaudset viidet Sitsiilia antud edasigarantiile. Lisaks jäi Unicredit võetud kohustuse juurde tagada osa müügihinna edasilükatud maksed ka pärast seda, kui Sitsiilia võttis edasigarantii tagasi. Asjaolu, et müük viidi lõpule tükk aega pärast seda, kui Sitsiilia oli oma edasigarantii tagasi võtnud, on piisav, järeldamaks et Unicrediti kinnituskirja ja Sitsiilia edasigarantii vahel puudub sisuline seos.

| (252) | Nendel põhjustel järeldas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et komisjoni kahtlused abi olemasolu kohta Siremari äriüksuse erastamisel, sealhulgas Sitsiilia antud edasigarantii, ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

(252)

Nendel põhjustel järeldas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, et komisjoni kahtlused abi olemasolu kohta Siremari äriüksuse erastamisel, sealhulgas Sitsiilia antud edasigarantii, ei ole põhjendatud.

5.1.6.   Majandusliku järjepidevuse puudumise kohta erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja CdI vahel

Majandusliku järjepidevuse puudumise kohta erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja CdI vahel

| (253) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar kirjeldas järgmisi Siremari äriüksuse erastamise tunnuseid: üleandmise ulatus (varad ja kohustused); majandustegevus, tööjõud ja poolte isik; müügihind; toimingu loogika ja ajastus. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar väitis, et käesoleval juhul osutavad kõik need elemendid Siremari äriüksust müüva erakorralise juhtkonna ja omandaja vahelise majandusliku järjepidevuse katkemisele. |
| --- | --- |

(253)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar kirjeldas järgmisi Siremari äriüksuse erastamise tunnuseid: üleandmise ulatus (varad ja kohustused); majandustegevus, tööjõud ja poolte isik; müügihind; toimingu loogika ja ajastus. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar väitis, et käesoleval juhul osutavad kõik need elemendid Siremari äriüksust müüva erakorralise juhtkonna ja omandaja vahelise majandusliku järjepidevuse katkemisele.

| (254) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar väitis eelkõige, et






  a) | üleandmine CdI-le oli algselt kavandatust piiratum, kuna müüki pandi ainult Siremari äriüksus, mitte Tirrenia tervikuna (sealhulgas Siremar). Lisaks tühistati pärast müügi lõpetamist kõik Siremari äriüksuse varadega seotud täitmata kohustused; |
| --- | --- | --- |

(254)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar väitis eelkõige, et

a)

üleandmine CdI-le oli algselt kavandatust piiratum, kuna müüki pandi ainult Siremari äriüksus, mitte Tirrenia tervikuna (sealhulgas Siremar). Lisaks tühistati pärast müügi lõpetamist kõik Siremari äriüksuse varadega seotud täitmata kohustused;

| b) | tehingu olemus – st erastamise saavutamine – tähendas majandustegevuse ilmselget katkemist organisatsiooni struktuuri, otsustusprotsesside, juhtimiskriteeriumide ja äristrateegiate seisukohast; |
| --- | --- |

b)

tehingu olemus – st erastamise saavutamine – tähendas majandustegevuse ilmselget katkemist organisatsiooni struktuuri, otsustusprotsesside, juhtimiskriteeriumide ja äristrateegiate seisukohast;

| c) | nagu on sätestatud dekreet-seaduse nr 270/1999 artikli 56 lõikes 3a, ei kohaldata Itaalia tsiviilseadustiku artiklit 2112 olulisi avalikke teenuseid pakkuvate äriühingute müügi suhtes, tagades, et puudub tööjõu järjepidevus; |
| --- | --- |

c)

nagu on sätestatud dekreet-seaduse nr 270/1999 artikli 56 lõikes 3a, ei kohaldata Itaalia tsiviilseadustiku artiklit 2112 olulisi avalikke teenuseid pakkuvate äriühingute müügi suhtes, tagades, et puudub tööjõu järjepidevus;

| d) | minimaalse müügihinna määras kindlaks sõltumatu ekspert; müügimenetlus oli läbipaistev ja mittediskrimineeriv ning pakkumuste hindamise ainus kriteerium oli kõrgeim hind; |
| --- | --- |

d)

minimaalse müügihinna määras kindlaks sõltumatu ekspert; müügimenetlus oli läbipaistev ja mittediskrimineeriv ning pakkumuste hindamise ainus kriteerium oli kõrgeim hind;

| e) | pooled olid teineteisest sõltumatud, kuna Sitsiilia osalus Mediterraneas ei võimaldanud tal äritegevust kuidagi mõjutada (vt põhjenduse 232 punkt e); |
| --- | --- |

e)

pooled olid teineteisest sõltumatud, kuna Sitsiilia osalus Mediterraneas ei võimaldanud tal äritegevust kuidagi mõjutada (vt põhjenduse 232 punkt e);

| f) | Siremari äriüksuse pakkumismenetlus algatati 4. oktoobril 2010, samas kui komisjon alustas ametlikku uurimist alles oma 5. oktoobri 2011. aasta otsusega. Seetõttu ei saanud tehingu eesmärk olla riigiabi eeskirjade järgimisest kõrvalehoidmine. Tehingu eesmärk oli hoopis liberaliseerida mereveosektor erastamise teel, nagu on ette nähtud merekabotaaži määruses. |
| --- | --- |

f)

Siremari äriüksuse pakkumismenetlus algatati 4. oktoobril 2010, samas kui komisjon alustas ametlikku uurimist alles oma 5. oktoobri 2011. aasta otsusega. Seetõttu ei saanud tehingu eesmärk olla riigiabi eeskirjade järgimisest kõrvalehoidmine. Tehingu eesmärk oli hoopis liberaliseerida mereveosektor erastamise teel, nagu on ette nähtud merekabotaaži määruses.

5.1.7.   CdSi edasigarantiid käsitleva otsuse täiendav esitamine

CdSi edasigarantiid käsitleva otsuse täiendav esitamine

| (255) | 12. veebruaril 2014 esitas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar otsuse 592/14 Sitsiilia antud edasigarantii kohta (vt põhjendus 96) ja tutvustas oma esialgset hinnangut. Otsus 592/14






  a) | põhines liikmesriigi õigusel ja selles tunnustatakse komisjoni ainupädevust hinnata teatatud või ebaseadusliku riigiabi kokkusobivust siseturuga; |
| --- | --- | --- |

(255)

12. veebruaril 2014 esitas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar otsuse 592/14 Sitsiilia antud edasigarantii kohta (vt põhjendus 96) ja tutvustas oma esialgset hinnangut. Otsus 592/14

a)

põhines liikmesriigi õigusel ja selles tunnustatakse komisjoni ainupädevust hinnata teatatud või ebaseadusliku riigiabi kokkusobivust siseturuga;

| b) | põhines eeldusel, et edasigarantii on seadnud ohtu pakkumusmenetluse kahe osalise vahelise mittediskrimineerimise põhimõtte täieliku mõjususe; |
| --- | --- |

b)

põhines eeldusel, et edasigarantii on seadnud ohtu pakkumusmenetluse kahe osalise vahelise mittediskrimineerimise põhimõtte täieliku mõjususe;

| c) | tunnistas seepärast Siremari äriüksuse müügimenetluse osaliselt tühiseks. |
| --- | --- |

c)

tunnistas seepärast Siremari äriüksuse müügimenetluse osaliselt tühiseks.

| (256) | Mis puudutab viimast punkti, siis juba selles etapis hoiatas erakorraline juhtkond, et ei saa välistada, et teda võidakse uuesti paluda algatada Siremari erastamisprotsessi lõpuleviimiseks seaduslikult nõutavaid toiminguid. |
| --- | --- |

(256)

Mis puudutab viimast punkti, siis juba selles etapis hoiatas erakorraline juhtkond, et ei saa välistada, et teda võidakse uuesti paluda algatada Siremari erastamisprotsessi lõpuleviimiseks seaduslikult nõutavaid toiminguid.

5.2.   SNSi märkused

SNSi märkused

| (257) | SNS saatis uurimise ajal neli kirja: kolmel korral esitas ta teavet ja ühel korral ametliku taotluse, et komisjon seaks esikohale Tirrenia kontserni käsitleva uurimise Siremari puudutava osa. Hiljem leidsid Itaalia ametiasutuste täielikul teadmisel aset ka mitteametlikud teabevahetused, et selgitada teatavaid lahendamata küsimusi või hankida spetsiifilist teavet. Selles jaos esitatakse kokkuvõte ainult kolmest märkuste esitamisest (86). |
| --- | --- |

(257)

SNS saatis uurimise ajal neli kirja: kolmel korral esitas ta teavet ja ühel korral ametliku taotluse, et komisjon seaks esikohale Tirrenia kontserni käsitleva uurimise Siremari puudutava osa. Hiljem leidsid Itaalia ametiasutuste täielikul teadmisel aset ka mitteametlikud teabevahetused, et selgitada teatavaid lahendamata küsimusi või hankida spetsiifilist teavet. Selles jaos esitatakse kokkuvõte ainult kolmest märkuste esitamisest (86).

86

5.2.1.   Esimene märkuste esitamine

Esimene märkuste esitamine

| (258) | Esimeses kirjas, mis saadeti pärast 2011. aasta otsuse vastuvõtmist 22. veebruaril 2012, esitas äriühing ajakohastatud teavet Siremari erastamisprotsessi kohta ja mõningaid selgitusi Sitsiilia 12. oktoobril 2011 antud edasigarantii kohta pärast seda, kui 29. septembril 2011 paluti viimast korda esitada täiendavaid pakkumusi. Eelkõige juhtis SNS tähelepanu sellele, et kõnealune edasigarantii 1) ei olnud proportsionaalne Sitsiilia osalusega Mediterraneas; 2) oli antud Sitsiilia omal algatusel ja selle eest ei makstud hüvitist; 3) anti ilma mis tahes sekkumishüvitiseta ja riskide maandamiseta CdI aktsionäride poolel. SNS esitas komisjonile ka teabe edasigarantii enda kohta. Lisaks väitis ta, et selle edasigarantii tekstist nähtub selgelt, et see oli nõue anda garantii Unicrediti müügihinna edasilükatud osamaksetele. Seega järeldas SNS, et edasigarantii kujutas endast ebaseaduslikku riigiabi CdI-le ja võimalik, et ka Unicreditile. |
| --- | --- |

(258)

Esimeses kirjas, mis saadeti pärast 2011. aasta otsuse vastuvõtmist 22. veebruaril 2012, esitas äriühing ajakohastatud teavet Siremari erastamisprotsessi kohta ja mõningaid selgitusi Sitsiilia 12. oktoobril 2011 antud edasigarantii kohta pärast seda, kui 29. septembril 2011 paluti viimast korda esitada täiendavaid pakkumusi. Eelkõige juhtis SNS tähelepanu sellele, et kõnealune edasigarantii 1) ei olnud proportsionaalne Sitsiilia osalusega Mediterraneas; 2) oli antud Sitsiilia omal algatusel ja selle eest ei makstud hüvitist; 3) anti ilma mis tahes sekkumishüvitiseta ja riskide maandamiseta CdI aktsionäride poolel. SNS esitas komisjonile ka teabe edasigarantii enda kohta. Lisaks väitis ta, et selle edasigarantii tekstist nähtub selgelt, et see oli nõue anda garantii Unicrediti müügihinna edasilükatud osamaksetele. Seega järeldas SNS, et edasigarantii kujutas endast ebaseaduslikku riigiabi CdI-le ja võimalik, et ka Unicreditile.

5.2.2.   Teine märkuste esitamine

Teine märkuste esitamine

| (259) | Teises kirjas, mis saadeti pärast 2012. aasta otsuse vastuvõtmist 21. märtsil 2013, käsitles äriühing erastamismenetluse ja sellega seotud kohtumenetluse eri etappe kuni selle kuupäevani (vt punkt 2.3.3.2). Ühtlasi teatas ta kaebusest, mille parvlaevaettevõtja NGI esitas transpordiministeeriumile, vaidlustades lepingu sõlmimise CdI-ga teenuste osutamiseks Egadi saartel, Pantellerial ja Ustical (87). Seejärel selgitas ta Sitsiilia kaudset osalust CdI-s ja põhjendas, miks nii edasigarantii kui ka kapitali suurendamine kujutavad endast riigiabimeetmeid. |
| --- | --- |

(259)

Teises kirjas, mis saadeti pärast 2012. aasta otsuse vastuvõtmist 21. märtsil 2013, käsitles äriühing erastamismenetluse ja sellega seotud kohtumenetluse eri etappe kuni selle kuupäevani (vt punkt 2.3.3.2). Ühtlasi teatas ta kaebusest, mille parvlaevaettevõtja NGI esitas transpordiministeeriumile, vaidlustades lepingu sõlmimise CdI-ga teenuste osutamiseks Egadi saartel, Pantellerial ja Ustical (87). Seejärel selgitas ta Sitsiilia kaudset osalust CdI-s ja põhjendas, miks nii edasigarantii kui ka kapitali suurendamine kujutavad endast riigiabimeetmeid.

87

| (260) | Esiteks ei saa SNSi arvates pidada Sitsiiliat CdI vähemusaktsionäriks, kes ei mõjuta kuidagi äriühingu juhtimist. Sitsiilia oleks sekkunud kõikidesse CdI strateegilistesse otsustesse. Eelkõige juhtis kaebuse esitaja tähelepanu asjaolule, et Vincenzo Emanuele töötas samal ajal Sitsiilia pearaamatupidaja ja Mediterranea nõukogu esimehe ametikohal ning seetõttu oli tal võimalus CdI otsuseid mõjutada. Itaalia tsiviilseadustiku artikli 2409c alusel täidab nõukogu kontrollifunktsioone. Muu hulgas on talle pandud järgmised ülesanded: direktorite nõukogu ametisse nimetamine ja tagasikutsumine; bilansi heakskiitmine; Itaalia tsiviilseadustiku artikli 2403 alusel Collegio Sindacale’le pandud ülesannete täitmine; direktorite nõukogu liikmete vastu esitatud kahjunõuete käsitlemine; aktsionäridele igal aastal ajakohastatud kirjaliku teabe esitamine. Lisaks annab Mediterranea põhikiri nõukogule lisapädevuse hääletada direktorite nõukogu ettevalmistatud strateegiliste tehingute ning direktorite nõukogu koostatud finants- ja äriplaanide üle. SNS juhtis tähelepanu ka sellele, et Mediterranea asutamise ajal nimetas äriühingu direktorite nõukogu kolmest liikmest kaks ametisse Sitsiilia. Veel märkis SNS, et Mediterranea ja CdI vähemusaktsionärid olid osaliselt samad, mis suurendas Sitsiilia finantsvõimendust. Eelkõige olid nii Mediterranea kui ka CdI vähemusaktsionärid Lauro.it S.p.A. ja Isolemar S.r.l.. |
| --- | --- |

(260)

Esiteks ei saa SNSi arvates pidada Sitsiiliat CdI vähemusaktsionäriks, kes ei mõjuta kuidagi äriühingu juhtimist. Sitsiilia oleks sekkunud kõikidesse CdI strateegilistesse otsustesse. Eelkõige juhtis kaebuse esitaja tähelepanu asjaolule, et Vincenzo Emanuele töötas samal ajal Sitsiilia pearaamatupidaja ja Mediterranea nõukogu esimehe ametikohal ning seetõttu oli tal võimalus CdI otsuseid mõjutada. Itaalia tsiviilseadustiku artikli 2409c alusel täidab nõukogu kontrollifunktsioone. Muu hulgas on talle pandud järgmised ülesanded: direktorite nõukogu ametisse nimetamine ja tagasikutsumine; bilansi heakskiitmine; Itaalia tsiviilseadustiku artikli 2403 alusel Collegio Sindacale’le pandud ülesannete täitmine; direktorite nõukogu liikmete vastu esitatud kahjunõuete käsitlemine; aktsionäridele igal aastal ajakohastatud kirjaliku teabe esitamine. Lisaks annab Mediterranea põhikiri nõukogule lisapädevuse hääletada direktorite nõukogu ettevalmistatud strateegiliste tehingute ning direktorite nõukogu koostatud finants- ja äriplaanide üle. SNS juhtis tähelepanu ka sellele, et Mediterranea asutamise ajal nimetas äriühingu direktorite nõukogu kolmest liikmest kaks ametisse Sitsiilia. Veel märkis SNS, et Mediterranea ja CdI vähemusaktsionärid olid osaliselt samad, mis suurendas Sitsiilia finantsvõimendust. Eelkõige olid nii Mediterranea kui ka CdI vähemusaktsionärid Lauro.it S.p.A. ja Isolemar S.r.l..

Collegio Sindacale

| (261) | Teiseks märkis SNS edasigarantii kohta, et vahetult enne hankelepingu sõlmimist SNSiga ja pärast menetlustähtaja möödumist muutis CdI oma pakkumust, tehes ettepaneku asendada varem esitatud garantii, mille oli andnud Commercial Fidi, Unicrediti garantiiga, millele Sitsiilia andis edasigarantii. Seejärel, 12. oktoobril 2011, pärast viimast lisapakkumuste küsimist, saatis Unicredit CdI-le uue kinnituskirja, nimetamata ühtegi edasigarantiid. Ometi kinnitas Sitsiilia samal päeval oma Unicreditile antud edasigarantiid ja muutis summasid nii, et need vastasid Unicrediti kirjas esitatud summadele. SNS märkis ka seda, et lisaks oma kaudsele omakapitaliosalusele CdI-s oli Sitsiilial ka vähemusosalus Unicreditis (0,62 %) ja tal oli viimasega lähedane seos (88). |
| --- | --- |

(261)

Teiseks märkis SNS edasigarantii kohta, et vahetult enne hankelepingu sõlmimist SNSiga ja pärast menetlustähtaja möödumist muutis CdI oma pakkumust, tehes ettepaneku asendada varem esitatud garantii, mille oli andnud Commercial Fidi, Unicrediti garantiiga, millele Sitsiilia andis edasigarantii. Seejärel, 12. oktoobril 2011, pärast viimast lisapakkumuste küsimist, saatis Unicredit CdI-le uue kinnituskirja, nimetamata ühtegi edasigarantiid. Ometi kinnitas Sitsiilia samal päeval oma Unicreditile antud edasigarantiid ja muutis summasid nii, et need vastasid Unicrediti kirjas esitatud summadele. SNS märkis ka seda, et lisaks oma kaudsele omakapitaliosalusele CdI-s oli Sitsiilial ka vähemusosalus Unicreditis (0,62 %) ja tal oli viimasega lähedane seos (88).

88

| (262) | SNS leiab, et kui Unicredit ei oleks CdI-le garantiid andnud, oleks erakorraline juhtkond andnud Siremari äriüksuse SNSile. Selle taustal väitis SNS, et riigiabi käsitleva kohtupraktika ja garantiiteatise põhjal vastab edasigarantii riigiabi meetme määratlusele, kuna sellega anti CdI-le valikuline majanduslik eelis, mis võimaldas tal võita Siremari äriüksuse pakkumismenetluse, kasutades riigi vahendeid ning moonutades konkurentsi ja kaubandust. SNS väitis, et meede võib hõlmata ka Unicreditile antud abi, kuna tema CdI kasuks antud garantii riskiprofiili alandataks vastavalt. |
| --- | --- |

(262)

SNS leiab, et kui Unicredit ei oleks CdI-le garantiid andnud, oleks erakorraline juhtkond andnud Siremari äriüksuse SNSile. Selle taustal väitis SNS, et riigiabi käsitleva kohtupraktika ja garantiiteatise põhjal vastab edasigarantii riigiabi meetme määratlusele, kuna sellega anti CdI-le valikuline majanduslik eelis, mis võimaldas tal võita Siremari äriüksuse pakkumismenetluse, kasutades riigi vahendeid ning moonutades konkurentsi ja kaubandust. SNS väitis, et meede võib hõlmata ka Unicreditile antud abi, kuna tema CdI kasuks antud garantii riskiprofiili alandataks vastavalt.

| (263) | Kolmandaks kirjeldas SNS kapitali suurendamist CdI poolt ja aja jooksul nii CdI kui ka Mediterranea omandistruktuuris toimunud muutusi. SNS märkis esiteks, et pärast kahes etapis toimunud kapitali suurendamist (1 miljonilt eurolt 21 480 263 euroni) kuulus enamik CdI aktsiaid endiselt Mediterraneale. SNS märkis ka seda, et kapitali suurendamise kahe etapi ajal oli Sitsiilia CdI enamusaktsionär, olgugi et tema osalust vähendati hiljem 43,02 %ni. SNS on seisukohal, et kapitali suurendamise otsus ja edasigarantii andmise otsus olid omavahel seotud ja kumbki neist ei olnud lõppkokkuvõttes kasumit taotlev. Ükski erainvestor ei oleks heaks kiitnud kapitali suurendamist ja andnud samal ajal sellist edasigarantiid, võttes arvesse asjaomaste summade suurust ja mõlema meetme ajastust. Lisaks märkis SNS, et erapartneritel, kes osalesid CdI kapitali suurendamises, oli palju väiksem osalus kui Sitsiilial (ligikaudu pool) ja nad ei oleks kunagi osalenud selles kapitali suurendamises, kui Sitsiilia ei oleks andnud suuremat osa vahenditest, kasutades selleks avaliku sektori ressursse. Seetõttu väitis SNS, et ka CdI-poolne kapitali suurendamine täidab kõik tingimused, et seda võiks pidada riigiabiks. |
| --- | --- |

(263)

Kolmandaks kirjeldas SNS kapitali suurendamist CdI poolt ja aja jooksul nii CdI kui ka Mediterranea omandistruktuuris toimunud muutusi. SNS märkis esiteks, et pärast kahes etapis toimunud kapitali suurendamist (1 miljonilt eurolt 21 480 263 euroni) kuulus enamik CdI aktsiaid endiselt Mediterraneale. SNS märkis ka seda, et kapitali suurendamise kahe etapi ajal oli Sitsiilia CdI enamusaktsionär, olgugi et tema osalust vähendati hiljem 43,02 %ni. SNS on seisukohal, et kapitali suurendamise otsus ja edasigarantii andmise otsus olid omavahel seotud ja kumbki neist ei olnud lõppkokkuvõttes kasumit taotlev. Ükski erainvestor ei oleks heaks kiitnud kapitali suurendamist ja andnud samal ajal sellist edasigarantiid, võttes arvesse asjaomaste summade suurust ja mõlema meetme ajastust. Lisaks märkis SNS, et erapartneritel, kes osalesid CdI kapitali suurendamises, oli palju väiksem osalus kui Sitsiilial (ligikaudu pool) ja nad ei oleks kunagi osalenud selles kapitali suurendamises, kui Sitsiilia ei oleks andnud suuremat osa vahenditest, kasutades selleks avaliku sektori ressursse. Seetõttu väitis SNS, et ka CdI-poolne kapitali suurendamine täidab kõik tingimused, et seda võiks pidada riigiabiks.

| (264) | Lõpuks kirjeldas äriühing probleeme, mis tekkisid CdI-l uue lepingu täitmisel ja olid seotud märkimisväärsete hilinemiste, tühistamiste ja piletihindade tõusuga ning mõjutasid lõppkasutajaid, ja palus komisjonil viia lõpule uurimine, mis käsitleb ainult edasigarantiid ja kapitali suurendamist. |
| --- | --- |

(264)

Lõpuks kirjeldas äriühing probleeme, mis tekkisid CdI-l uue lepingu täitmisel ja olid seotud märkimisväärsete hilinemiste, tühistamiste ja piletihindade tõusuga ning mõjutasid lõppkasutajaid, ja palus komisjonil viia lõpule uurimine, mis käsitleb ainult edasigarantiid ja kapitali suurendamist.

5.2.3.   Kolmas märkuste esitamine

Kolmas märkuste esitamine

| (265) | Kolmandas kirjas, mis saadeti 31. juulil 2019, esitas SNS esialgseid märkusi uue lepingu alusel teenindatavate väikesaarte kohta. Sitsiilial on neliteist väikesaart, millest igaühel on omad elanikkonnaga seotud ja mereühenduse vajadused ning mis vajavad regulaarseid ja sagedasi mereühendusi mandriga ka selliste oluliste varude soetamise seisukohast nagu toit, vesi, kütus ja post. Paljudel neist saartest ei ole haiglaid ega keskkoole, nii et patsiendid ja õpilased sõltuvad oma haridus- ja tervishoiuvajaduste rahuldamisel stabiilsetest ja taskukohastest ühendustest (89). SNS märkis ka seda, et kõik nende saarte loodusõnnetuste korral või elanikkonnakaitse eesmärkidel rakendatavad evakuatsiooniplaanid tuginevad uue lepingu kohastele mereühendustele. |
| --- | --- |

(265)

Kolmandas kirjas, mis saadeti 31. juulil 2019, esitas SNS esialgseid märkusi uue lepingu alusel teenindatavate väikesaarte kohta. Sitsiilial on neliteist väikesaart, millest igaühel on omad elanikkonnaga seotud ja mereühenduse vajadused ning mis vajavad regulaarseid ja sagedasi mereühendusi mandriga ka selliste oluliste varude soetamise seisukohast nagu toit, vesi, kütus ja post. Paljudel neist saartest ei ole haiglaid ega keskkoole, nii et patsiendid ja õpilased sõltuvad oma haridus- ja tervishoiuvajaduste rahuldamisel stabiilsetest ja taskukohastest ühendustest (89). SNS märkis ka seda, et kõik nende saarte loodusõnnetuste korral või elanikkonnakaitse eesmärkidel rakendatavad evakuatsiooniplaanid tuginevad uue lepingu kohastele mereühendustele.

89

| (266) | Seejärel märkis SNS, et tema seisukoht on, et talle uue lepingu alusel makstud hüvitis ei kujuta endast riigiabi, kuna see vastab Altmarki kriteeriumidele. SNS võrdles oma juhtumit Saremari osutatud teenustega, mida hinnati 2014. aasta otsuses, ja juhtis tähelepanu mitmele elemendile, mis kehtivad SNSi puhul, kuid ei kehti nende teenuste puhul:






  a) | selgelt määratletud avalike teenuste osutamise kohustused, mis on vajalikud varasema turutõrke kõrvaldamiseks (esimene Altmarki kriteerium). SNSile pandud avalike teenuste osutamise kohustused on selgelt määratletud kõikides nende aspektides: liinid, laeva tüüp, teenuste sagedus, standardid, mugavus, ohutus, maksimumtariifid jne; ning avalike teenuste osutamise kord on vajalik, et tulla toime varasema turutõrkega Sitsiilia ja selle väikesaarte vahelistes mereühendustes. Näiteks märkis SNS, et tema aasta piletitulu küünib vaevu 30 %ni uue lepingu kohaste liinide kuludest, mis viitab kindlalt sellele, et turg ei saa ega saanud ka kunagi varem neid teenuseid mitte mingil juhul osutada. Ainsad erandid on ühendused, mida pakuvad SNAV ja Alilauro liinipaketis Napoli – Lipari saared, mida teenindatakse ilma riikliku hüvitiseta. Neid teenuseid osutatakse aga ainult kõrghooajal, uues lepingus nõutavast erinevat tüüpi laevadega ja need ei ulatu Milazzoni (Sitsiilias). Need liinid teenindavad peamiselt turiste, kes reisivad mujalt Itaaliast Lipari saartele ja tagasi kõrghooajal, ning sellisena ei saa neid võrrelda SNSi pakutavate teenustega; |
| --- | --- | --- |

(266)

Seejärel märkis SNS, et tema seisukoht on, et talle uue lepingu alusel makstud hüvitis ei kujuta endast riigiabi, kuna see vastab Altmarki kriteeriumidele. SNS võrdles oma juhtumit Saremari osutatud teenustega, mida hinnati 2014. aasta otsuses, ja juhtis tähelepanu mitmele elemendile, mis kehtivad SNSi puhul, kuid ei kehti nende teenuste puhul:

a)

selgelt määratletud avalike teenuste osutamise kohustused, mis on vajalikud varasema turutõrke kõrvaldamiseks (esimene Altmarki kriteerium). SNSile pandud avalike teenuste osutamise kohustused on selgelt määratletud kõikides nende aspektides: liinid, laeva tüüp, teenuste sagedus, standardid, mugavus, ohutus, maksimumtariifid jne; ning avalike teenuste osutamise kord on vajalik, et tulla toime varasema turutõrkega Sitsiilia ja selle väikesaarte vahelistes mereühendustes. Näiteks märkis SNS, et tema aasta piletitulu küünib vaevu 30 %ni uue lepingu kohaste liinide kuludest, mis viitab kindlalt sellele, et turg ei saa ega saanud ka kunagi varem neid teenuseid mitte mingil juhul osutada. Ainsad erandid on ühendused, mida pakuvad SNAV ja Alilauro liinipaketis Napoli – Lipari saared, mida teenindatakse ilma riikliku hüvitiseta. Neid teenuseid osutatakse aga ainult kõrghooajal, uues lepingus nõutavast erinevat tüüpi laevadega ja need ei ulatu Milazzoni (Sitsiilias). Need liinid teenindavad peamiselt turiste, kes reisivad mujalt Itaaliast Lipari saartele ja tagasi kõrghooajal, ning sellisena ei saa neid võrrelda SNSi pakutavate teenustega;

| b) | hüvitamismehhanism, mis on selgelt sätestatud CIPE direktiivis ja uues lepingus (teine Altmarki kriteerium). On selge, et hüvitise suurus on kindlaks määratud CIPE direktiivi alusel ning hüvitise arvutamise meetodit, s.o arvesse võetud kuluelemente ja investeeritud kapitali tootlust, on selles üksikasjalikult kirjeldatud. SNS märkis, et see on kooskõlas ka komisjoni 2011. ja 2012. aasta otsuses väljendatud esialgse seisukohaga; |
| --- | --- |

b)

hüvitamismehhanism, mis on selgelt sätestatud CIPE direktiivis ja uues lepingus (teine Altmarki kriteerium). On selge, et hüvitise suurus on kindlaks määratud CIPE direktiivi alusel ning hüvitise arvutamise meetodit, s.o arvesse võetud kuluelemente ja investeeritud kapitali tootlust, on selles üksikasjalikult kirjeldatud. SNS märkis, et see on kooskõlas ka komisjoni 2011. ja 2012. aasta otsuses väljendatud esialgse seisukohaga;

| c) | tekkinud kuludega proportsionaalne hüvitissumma (sealhulgas mõistlik riskimarginaal – kolmas Altmarki kriteerium). SNSile makstud hüvitis on vajalik ja proportsionaalne avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisega seotud kulude katmiseks ja mõistliku kasumi tagamiseks. Kindlaksmääratud 6,5 % suurune riskipreemia on kooskõlas Itaalia kohta tehtud makromajandusliku analüüsiga ja see on vajalik selleks, et kaetud oleksid nii mereveoteenuste osutamisega seotud kulud, kui ka selleks, et oleks tagatud nõuetekohane tasu investeeritud kapitali eest. SNS märkis, et kui puuduks tasu investeeritud kapitali eest, ei otsustaks ükski eraettevõtja täita uues lepingus määratletud avalike teenuste osutamise kohustusi; |
| --- | --- |

c)

tekkinud kuludega proportsionaalne hüvitissumma (sealhulgas mõistlik riskimarginaal – kolmas Altmarki kriteerium). SNSile makstud hüvitis on vajalik ja proportsionaalne avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisega seotud kulude katmiseks ja mõistliku kasumi tagamiseks. Kindlaksmääratud 6,5 % suurune riskipreemia on kooskõlas Itaalia kohta tehtud makromajandusliku analüüsiga ja see on vajalik selleks, et kaetud oleksid nii mereveoteenuste osutamisega seotud kulud, kui ka selleks, et oleks tagatud nõuetekohane tasu investeeritud kapitali eest. SNS märkis, et kui puuduks tasu investeeritud kapitali eest, ei otsustaks ükski eraettevõtja täita uues lepingus määratletud avalike teenuste osutamise kohustusi;

| d) | äriüksuse üleandmine ja uue lepingu sõlmimine pärast täpselt kavandatud avatud pakkumismenetlust (neljas Altmarki kriteerium). SNS märkis, et ta valiti välja hankemenetluses, mis võimaldas valida pakkuja, kes on võimeline osutama teenuseid kogukonnale võimalikult väikeste kuludega. Täpsemalt öeldes oli muude hanketingimuste hulgas tehtud valik nõuda edukalt ettevõtjalt Siremari äriüksuse ülevõtmist ainus võimalus, kuidas tagada eri piirkondi ühendav liiklus, kuna ükski pakkumises osalenud äriühing ei olnud nõutavate teenuste osutamiseks laevade ja meeskonnaga juba piisavalt varustatud. |
| --- | --- |

d)

äriüksuse üleandmine ja uue lepingu sõlmimine pärast täpselt kavandatud avatud pakkumismenetlust (neljas Altmarki kriteerium). SNS märkis, et ta valiti välja hankemenetluses, mis võimaldas valida pakkuja, kes on võimeline osutama teenuseid kogukonnale võimalikult väikeste kuludega. Täpsemalt öeldes oli muude hanketingimuste hulgas tehtud valik nõuda edukalt ettevõtjalt Siremari äriüksuse ülevõtmist ainus võimalus, kuidas tagada eri piirkondi ühendav liiklus, kuna ükski pakkumises osalenud äriühing ei olnud nõutavate teenuste osutamiseks laevade ja meeskonnaga juba piisavalt varustatud.

| (267) | Lisaks sellele ja täiendava põhjendusena märkis SNS, et uue lepingu kohane hüvitis on kooskõlas ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta otsuses sätestatud kokkusobivuse tingimustega. Avalike teenuste osutamise kohustused, mida SNS peab täitma, on selgelt kindlaks määratud ja kõik nende tunnused selgelt määratletud. Lisaks sellele tehakse SNSiga sõlmitud lepingus järgmist:






  a) | määratakse kindlaks avalike teenuste osutamise kohustuse sisu ja kestus; |
| --- | --- | --- |

(267)

Lisaks sellele ja täiendava põhjendusena märkis SNS, et uue lepingu kohane hüvitis on kooskõlas ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta otsuses sätestatud kokkusobivuse tingimustega. Avalike teenuste osutamise kohustused, mida SNS peab täitma, on selgelt kindlaks määratud ja kõik nende tunnused selgelt määratletud. Lisaks sellele tehakse SNSiga sõlmitud lepingus järgmist:

a)

määratakse kindlaks avalike teenuste osutamise kohustuse sisu ja kestus;

| b) | määratakse kindlaks asjaomane ettevõtja ja territoorium; |
| --- | --- |

b)

määratakse kindlaks asjaomane ettevõtja ja territoorium;

| c) | esitatakse hüvitamismehhanismi kirjeldus ja hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid; |
| --- | --- |

c)

esitatakse hüvitamismehhanismi kirjeldus ja hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid;

| d) | sätestatakse ülemäärase hüvitise maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord. |
| --- | --- |

d)

sätestatakse ülemäärase hüvitise maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord.

5.3.   Pan Medi märkused

Pan Medi märkused

| (268) | Oma vastuses 2011. aasta otsusele, mis saadeti 29. veebruaril 2012, märkis Pan Med, et nõustub selle otsuse teatavate punktidega, mis käsitlevad komisjoni esialgset hinnangut abi olemasolu kohta erastamisel, sildumise eesõigust ja 2010. aasta seadusega kehtestatud meetmeid. |
| --- | --- |

(268)

Oma vastuses 2011. aasta otsusele, mis saadeti 29. veebruaril 2012, märkis Pan Med, et nõustub selle otsuse teatavate punktidega, mis käsitlevad komisjoni esialgset hinnangut abi olemasolu kohta erastamisel, sildumise eesõigust ja 2010. aasta seadusega kehtestatud meetmeid.

| (269) | Pan Med märkis oma vastuses 2012. aasta otsusele, mis saadeti 19. aprillil 2013, et kavatses alustada teatavate uute liinide teenindamist, kuid väitis, et konkurentsi takistab endise Tirrenia kontserni äriühingutele ja nende omandajatele antud kokkusobimatu abi. Järgmistes põhjendustes on kokkuvõtvalt esitatud Pan Medi märkused, milles osutatakse Siremarile. |
| --- | --- |

(269)

Pan Med märkis oma vastuses 2012. aasta otsusele, mis saadeti 19. aprillil 2013, et kavatses alustada teatavate uute liinide teenindamist, kuid väitis, et konkurentsi takistab endise Tirrenia kontserni äriühingutele ja nende omandajatele antud kokkusobimatu abi. Järgmistes põhjendustes on kokkuvõtvalt esitatud Pan Medi märkused, milles osutatakse Siremarile.

| (270) | Tirreniale ja Siremarile antud päästmisabi kohta väitis Pan Med, et alates 28. augustist 2011 – s.o kuupäevast, mille saabumiseks oleks tulnud selle abi andmine lõpetada – kuni selle tagasimaksmiseni umbes aasta ja kaks kuud hiljem, said need kaks äriühingut kasu ebaseaduslikust ja eeskirjadevastasest päästmisabist. Eelkõige ei olnud päästmisabi kooskõlas päästmise ja ümberkorraldamise suunistega ega olnud osa terviklikust restruktureerimiskavast. Seetõttu oli see Pan Medi arvates tegevusabi Tirreniale ja Siremarile. |
| --- | --- |

(270)

Tirreniale ja Siremarile antud päästmisabi kohta väitis Pan Med, et alates 28. augustist 2011 – s.o kuupäevast, mille saabumiseks oleks tulnud selle abi andmine lõpetada – kuni selle tagasimaksmiseni umbes aasta ja kaks kuud hiljem, said need kaks äriühingut kasu ebaseaduslikust ja eeskirjadevastasest päästmisabist. Eelkõige ei olnud päästmisabi kooskõlas päästmise ja ümberkorraldamise suunistega ega olnud osa terviklikust restruktureerimiskavast. Seetõttu oli see Pan Medi arvates tegevusabi Tirreniale ja Siremarile.

| (271) | Seoses uute lepingutega esitas Pan Med oma tähelepanekud CINi ja CdI osutatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tegeliku olemuse kohta, keskendudes oma põhjendustes CINi teenindatud liinidele (st ühendustele Sitsiilia ja mandri vahel, mitte ühendustele Sitsiilia ja väiksemate saarte vahel, mida teenindas CdI). Pan Med väitis, et neile ettevõtjatele makstud hüvitist ei saa põhjendada ei kohalike kogukondade liikumisvajaduste ega majandusliku arengu argumentidega. Pan Med juhtis tähelepanu sellele, et eri piirkondi ühendava liikluse tagamise eesmärki ei tohiks käsitleda meelevaldselt valitud liinipakettide kaudu, mis ei näi kajastavat üldist huvi ja mis määrati kindlaks peaaegu 25 aasta eest. Lisaks väitis Pan Med, et avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis võimaldas ettevõtjatel teenida kasumit, mis oli rohkem kui mõistlik ja ei ole seega kooskõlas kolmanda Altmarki kriteeriumiga (90). Eelkõige väitis Pan Med, et CIPE direktiivis sätestatud 6,5 % riskipreemia ei ole põhjendatud, kuna ettevõtjatele ei jääks mingit äririski. |
| --- | --- |

(271)

Seoses uute lepingutega esitas Pan Med oma tähelepanekud CINi ja CdI osutatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tegeliku olemuse kohta, keskendudes oma põhjendustes CINi teenindatud liinidele (st ühendustele Sitsiilia ja mandri vahel, mitte ühendustele Sitsiilia ja väiksemate saarte vahel, mida teenindas CdI). Pan Med väitis, et neile ettevõtjatele makstud hüvitist ei saa põhjendada ei kohalike kogukondade liikumisvajaduste ega majandusliku arengu argumentidega. Pan Med juhtis tähelepanu sellele, et eri piirkondi ühendava liikluse tagamise eesmärki ei tohiks käsitleda meelevaldselt valitud liinipakettide kaudu, mis ei näi kajastavat üldist huvi ja mis määrati kindlaks peaaegu 25 aasta eest. Lisaks väitis Pan Med, et avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis võimaldas ettevõtjatel teenida kasumit, mis oli rohkem kui mõistlik ja ei ole seega kooskõlas kolmanda Altmarki kriteeriumiga (90). Eelkõige väitis Pan Med, et CIPE direktiivis sätestatud 6,5 % riskipreemia ei ole põhjendatud, kuna ettevõtjatele ei jääks mingit äririski.

90

| (272) | Oma kirjas kirjeldas Pan Med ka mitut uut liini, mida ta oli otsustanud teenindada, ja uut igapäevast teenust liinil Gaeta–Milazzo, mida ta alles hindas. Pan Med pidas seda teenust äriliselt tasuvaks. Projekti pidurdasid aga bürokraatia ning CdI ja teiste ettevõtjate vastuseis (91). See teenus konkureeris CdI parvlaevateenustega liinil Napoli – Eoli saared – Milazzo (samuti Tirrenia osutatud teenusega liinil Napoli–Palermo). Konkurentsiolukorra kohta CdI teenindatud kabotaažiliinidel tuletas Pan Med meelde, et komisjon on juba märkinud, et konkureerivad ettevõtjad osutasid võrreldavaid segateenuseid vähemalt järgmistel liinidel: Milazzo – Lipari saared – Napoli, Trapani–Pantelleria ja Palermo–Ustica. Pan Medi arvates näitab see, et turg on tõepoolest suuteline täitma meelevaldselt CdI-le pandud avalike teenuste osutamise kohustusi. |
| --- | --- |

(272)

Oma kirjas kirjeldas Pan Med ka mitut uut liini, mida ta oli otsustanud teenindada, ja uut igapäevast teenust liinil Gaeta–Milazzo, mida ta alles hindas. Pan Med pidas seda teenust äriliselt tasuvaks. Projekti pidurdasid aga bürokraatia ning CdI ja teiste ettevõtjate vastuseis (91). See teenus konkureeris CdI parvlaevateenustega liinil Napoli – Eoli saared – Milazzo (samuti Tirrenia osutatud teenusega liinil Napoli–Palermo). Konkurentsiolukorra kohta CdI teenindatud kabotaažiliinidel tuletas Pan Med meelde, et komisjon on juba märkinud, et konkureerivad ettevõtjad osutasid võrreldavaid segateenuseid vähemalt järgmistel liinidel: Milazzo – Lipari saared – Napoli, Trapani–Pantelleria ja Palermo–Ustica. Pan Medi arvates näitab see, et turg on tõepoolest suuteline täitma meelevaldselt CdI-le pandud avalike teenuste osutamise kohustusi.

91

| (273) | Pan Med jõudis järeldusele, et esialgse lepingu kehtivusaja pikendamise alusel antud abi, päästmisabi ja uue lepingu alusel antud abi on ebaseaduslikud ja kokkusobimatud ning need tuleb vastavatelt abisaajatelt (st esialgsetelt äriühingutelt või uutelt omanikelt, olenevalt kõnealusest meetmest ja majandusliku järjepidevuse olemasolust) tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(273)

Pan Med jõudis järeldusele, et esialgse lepingu kehtivusaja pikendamise alusel antud abi, päästmisabi ja uue lepingu alusel antud abi on ebaseaduslikud ja kokkusobimatud ning need tuleb vastavatelt abisaajatelt (st esialgsetelt äriühingutelt või uutelt omanikelt, olenevalt kõnealusest meetmest ja majandusliku järjepidevuse olemasolust) tagasi nõuda.

5.4.   Grandi Navi Veloci märkused

Grandi Navi Veloci märkused

| (274) | Vastuseks 2011. aasta otsusele esitas Grandi Navi Veloci 1. märtsil 2012 märkused järgmiste punktide kohta:






  a) | merekabotaaži määruse artikli 4 rikkumine, mis puudutab Saremari; |
| --- | --- | --- |

(274)

Vastuseks 2011. aasta otsusele esitas Grandi Navi Veloci 1. märtsil 2012 märkused järgmiste punktide kohta:

a)

merekabotaaži määruse artikli 4 rikkumine, mis puudutab Saremari;

| b) | Saremarile avaliku teenindamise kohustuste eest makstud iga-aastane hüvitis; |
| --- | --- |

b)

Saremarile avaliku teenindamise kohustuste eest makstud iga-aastane hüvitis;

| c) | Tirrenia ja Siremari äriüksuse erastamine; |
| --- | --- |

c)

Tirrenia ja Siremari äriüksuse erastamine;

| d) | Saremarile määratud sildumise eesõigus; |
| --- | --- |

d)

Saremarile määratud sildumise eesõigus;

| e) | endise Tirrenia kontserni äriühingutele erastamise käigus antud muu abi; |
| --- | --- |

e)

endise Tirrenia kontserni äriühingutele erastamise käigus antud muu abi;

| f) | Saremarile juba antud abi ebaseaduslikkus ning vajadus see abi peatada ja väljamakstud abi esialgu tagasi nõuda (92). |
| --- | --- |

f)

Saremarile juba antud abi ebaseaduslikkus ning vajadus see abi peatada ja väljamakstud abi esialgu tagasi nõuda (92).

92

Grandi Navi Veloci väitis, et punktides b ja e loetletud abimeetmed kujutavad endast uut abi, mis on nii ebaseaduslik kui ka vastuolus ELi toimimise lepinguga. Grandi Navi Veloci märkuste keskmes on aga Saremari erijuhtum, mis jääb käesoleva otsuse kohaldamisalast välja. Märkused, mis on asjakohased ka käesoleva otsuse puhul, on esitatud kokkuvõtlikult allpool.

| (275) | Merekabotaaži määruse väidetava rikkumise kohta märkis Grandi Navi Veloci, et selle määruse kohaselt saavad liikmesriigid sekkuda, kui turg ei suuda pakkuda piisavaid teenuseid, andes toetusi, mis on seotud avalike teenuste osutamise kohustustega liikmesriikide endi kindlaksmääratud liinidel. Siiski peavad liikmesriigid piirama oma sekkumist merekabotaaži määruses kehtestatud oluliste nõuetega ja täitma mittediskrimineerimise nõuet kõigi ühenduse laevaomanike suhtes, kes on huvitatud nende liinide teenindamisest. Kuna Itaalia andis liinid üksnes endise Tirrenia kontserni äriühingutele, korraldamata avalikku pakkumismenetlust, rikkus ta merekabotaaži määruse artikli 4 lõikeid 1 ja 2. Lisaks märgib Grandi Navi Veloci, et kui neil liinidel on samu teenuseid pakkuvaid konkurente, ei ole Analiri juhtumit käsitlevas kohtupraktikas sätestatud tingimused täidetud (93). |
| --- | --- |

(275)

Merekabotaaži määruse väidetava rikkumise kohta märkis Grandi Navi Veloci, et selle määruse kohaselt saavad liikmesriigid sekkuda, kui turg ei suuda pakkuda piisavaid teenuseid, andes toetusi, mis on seotud avalike teenuste osutamise kohustustega liikmesriikide endi kindlaksmääratud liinidel. Siiski peavad liikmesriigid piirama oma sekkumist merekabotaaži määruses kehtestatud oluliste nõuetega ja täitma mittediskrimineerimise nõuet kõigi ühenduse laevaomanike suhtes, kes on huvitatud nende liinide teenindamisest. Kuna Itaalia andis liinid üksnes endise Tirrenia kontserni äriühingutele, korraldamata avalikku pakkumismenetlust, rikkus ta merekabotaaži määruse artikli 4 lõikeid 1 ja 2. Lisaks märgib Grandi Navi Veloci, et kui neil liinidel on samu teenuseid pakkuvaid konkurente, ei ole Analiri juhtumit käsitlevas kohtupraktikas sätestatud tingimused täidetud (93).

93

| (276) | Mis puudutab sildumise eesõigust, ei vaidlustanud Grandi Navi Veloci komisjoni esialgset seisukohta, et meede ei ole riigiabi, kuna sellega ei kaasne riigi rahaliste vahendite kaotust. Samas väitis Grandi Navi Veloci, et sildumise eesõiguse üleminek endise Tirrenia kontserni äriühingute uutele omanikele, nagu on ette nähtud dekreet-seaduse 135/2009 artikli 19b lõikega 21, on samuti merekabotaaži määruse artikli 4 rikkumine. Seejärel nimetas Grandi Navi Veloci Itaalia konkurentsiameti kahte otsust (segnalazioni) aastatest 1995 ja 1997 Caremari kohta, märkides, et sellel eesõigusel võib olla negatiivne mõju konkurentsile, eriti kui abisaajal on ainuõigus sildumisaegadele, mis on majanduslikust seisukohast kõige väärtuslikumad. |
| --- | --- |

(276)

Mis puudutab sildumise eesõigust, ei vaidlustanud Grandi Navi Veloci komisjoni esialgset seisukohta, et meede ei ole riigiabi, kuna sellega ei kaasne riigi rahaliste vahendite kaotust. Samas väitis Grandi Navi Veloci, et sildumise eesõiguse üleminek endise Tirrenia kontserni äriühingute uutele omanikele, nagu on ette nähtud dekreet-seaduse 135/2009 artikli 19b lõikega 21, on samuti merekabotaaži määruse artikli 4 rikkumine. Seejärel nimetas Grandi Navi Veloci Itaalia konkurentsiameti kahte otsust (segnalazioni) aastatest 1995 ja 1997 Caremari kohta, märkides, et sellel eesõigusel võib olla negatiivne mõju konkurentsile, eriti kui abisaajal on ainuõigus sildumisaegadele, mis on majanduslikust seisukohast kõige väärtuslikumad.

segnalazioni

| (277) | Tirrenia ja Siremari äriüksuse erastamisega seoses nõustus Grandi Navi Veloci komisjoni 2011. aasta otsuses avaldatud esialgse arvamusega, et menetlused ei olnud piisavalt läbipaistvad ja tingimusteta, et välistada abi olemasolu. Lisaks väitis Grandi Navi Veloci, et Itaalia ametiasutused lükkasid Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas piirkondlike äriühingute erastamise määramata ajaks edasi, hoolimata garantiidest, mida on aastate jooksul komisjonile antud ja mis on vormistatud 2001. aasta otsuses (selle põhjendustes 4 ja 12) ning 2004. aasta otsuses (põhjendustes 5 ja 45). Grandi Navi Veloci väitis, et tulevaste erastamiste väljavaadet kasutati komisjoniga suhtlemisel kauplemisvahendina, et saada luba maksta Tirrenia kontserni äriühingutele avaliku teenuse hüvitist kuni 2008. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

(277)

Tirrenia ja Siremari äriüksuse erastamisega seoses nõustus Grandi Navi Veloci komisjoni 2011. aasta otsuses avaldatud esialgse arvamusega, et menetlused ei olnud piisavalt läbipaistvad ja tingimusteta, et välistada abi olemasolu. Lisaks väitis Grandi Navi Veloci, et Itaalia ametiasutused lükkasid Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas piirkondlike äriühingute erastamise määramata ajaks edasi, hoolimata garantiidest, mida on aastate jooksul komisjonile antud ja mis on vormistatud 2001. aasta otsuses (selle põhjendustes 4 ja 12) ning 2004. aasta otsuses (põhjendustes 5 ja 45). Grandi Navi Veloci väitis, et tulevaste erastamiste väljavaadet kasutati komisjoniga suhtlemisel kauplemisvahendina, et saada luba maksta Tirrenia kontserni äriühingutele avaliku teenuse hüvitist kuni 2008. aasta lõpuni.

5.5.   Lipari linnapea kiri

Lipari linnapea kiri

| (278) | 2. detsembril 2019 esitas Lipari ja teiste Lipari saarte, välja arvatud Salina, (94) linnapea pärast huvitatud kolmandatele isikutele 2011. aasta otsuse ja 2012. aasta otsuse kohta oma seisukohtade avaldamiseks määratud menetlustähtaegade möödumist kirja. |
| --- | --- |

(278)

2. detsembril 2019 esitas Lipari ja teiste Lipari saarte, välja arvatud Salina, (94) linnapea pärast huvitatud kolmandatele isikutele 2011. aasta otsuse ja 2012. aasta otsuse kohta oma seisukohtade avaldamiseks määratud menetlustähtaegade möödumist kirja.

94

| (279) | Selles kirjas rõhutas linnapea meretranspordi sektori tähtsust Lipari saartel elavate inimeste igapäevaelus. Linnapea rõhutas eelkõige seda, et kõnealused saared on palju väiksemad kui Sardiinia või Sitsiilia ning seetõttu on merekabotaaži ühendused üliolulised. Linnapea märkis, et need saared – eriti kõige väiksemad – vajavad neid ühendusi põhiliste toidu- ja ravimitarnete jaoks. Ilma usaldusväärsete ja sagedaste ühendusteta ohustaks neid saari massiline väljaränne kuni asustuse kadumiseni. Lisaks juhtis linnapea tähelepanu sellele, kuidas turism on nende saarte peamine majandustegevus ning kui oluline on turismi jaoks tõhus ja tulemuslik transport, eelkõige just kõrghooajal. Selle punkti kohta märkis linnapea, et kasutajate nõudlus nende transporditeenuste järele on madalhooajal suhteliselt väike, kuid stabiilne ning puudutab enamasti pendelrändajaid ja saarte elanikke, samas kui kõrghooajal on nõudlus suurem, peamiselt turistide tõttu. Seetõttu vajavad ühendused Lipari saartega riigi toetust ja selle äravõtmine oleks nende saarte elanike põhiõiguste ja -vajaduste seisukohast katastroof. |
| --- | --- |

(279)

Selles kirjas rõhutas linnapea meretranspordi sektori tähtsust Lipari saartel elavate inimeste igapäevaelus. Linnapea rõhutas eelkõige seda, et kõnealused saared on palju väiksemad kui Sardiinia või Sitsiilia ning seetõttu on merekabotaaži ühendused üliolulised. Linnapea märkis, et need saared – eriti kõige väiksemad – vajavad neid ühendusi põhiliste toidu- ja ravimitarnete jaoks. Ilma usaldusväärsete ja sagedaste ühendusteta ohustaks neid saari massiline väljaränne kuni asustuse kadumiseni. Lisaks juhtis linnapea tähelepanu sellele, kuidas turism on nende saarte peamine majandustegevus ning kui oluline on turismi jaoks tõhus ja tulemuslik transport, eelkõige just kõrghooajal. Selle punkti kohta märkis linnapea, et kasutajate nõudlus nende transporditeenuste järele on madalhooajal suhteliselt väike, kuid stabiilne ning puudutab enamasti pendelrändajaid ja saarte elanikke, samas kui kõrghooajal on nõudlus suurem, peamiselt turistide tõttu. Seetõttu vajavad ühendused Lipari saartega riigi toetust ja selle äravõtmine oleks nende saarte elanike põhiõiguste ja -vajaduste seisukohast katastroof.

6.   COMPAGNIA DELLE ISOLE ESITATUD TEAVE

COMPAGNIA DELLE ISOLE ESITATUD TEAVE

| (280) | 23. oktoobril 2014 osales CdI kohtumisel komisjoni ja Itaalia ametiasutustega. Ka esitas äriühing kolmel korral märkusi, iga kord huvitatud kolmandatele isikutele 2011. aasta ja 2012. aasta otsuse kohta oma seisukohtade avaldamiseks määratud tähtajast hiljem. Ühelgi korral ei esitanud CdI märkusi nõukogu määruse (EL) 2015/1589 artikli 24 lõikes 2 osutatud kohustuslikul kaebuse vormil (95). Sellest hoolimata esitab komisjon järgmistes punktides kokkuvõtlikult need väited ja on võtnud neid oma hindamises arvesse. |
| --- | --- |

(280)

23. oktoobril 2014 osales CdI kohtumisel komisjoni ja Itaalia ametiasutustega. Ka esitas äriühing kolmel korral märkusi, iga kord huvitatud kolmandatele isikutele 2011. aasta ja 2012. aasta otsuse kohta oma seisukohtade avaldamiseks määratud tähtajast hiljem. Ühelgi korral ei esitanud CdI märkusi nõukogu määruse (EL) 2015/1589 artikli 24 lõikes 2 osutatud kohustuslikul kaebuse vormil (95). Sellest hoolimata esitab komisjon järgmistes punktides kokkuvõtlikult need väited ja on võtnud neid oma hindamises arvesse.

95

6.1.   Esimene märkuste esitamine

Esimene märkuste esitamine

| (281) | CdI esitas oma 8. augustil 2013 komisjoni taotlusel saadetud esimeses kirjas üksikasjalikud andmed liinide kohta, mida ta teenindas ajavahemikul 2012. aasta 1. augustist kuni 31. detsembrini. Esitatud teave hõlmas muu hulgas ka teenindatud liinide loetelu järgmiste andmetega:






  1) | aastaaeg, millal liini käigus hoitakse; (96) |
| --- | --- | --- |

(281)

CdI esitas oma 8. augustil 2013 komisjoni taotlusel saadetud esimeses kirjas üksikasjalikud andmed liinide kohta, mida ta teenindas ajavahemikul 2012. aasta 1. augustist kuni 31. detsembrini. Esitatud teave hõlmas muu hulgas ka teenindatud liinide loetelu järgmiste andmetega:

1)

aastaaeg, millal liini käigus hoitakse; (96)

96

| 2) | kasutatud laevade tonnaaž; |
| --- | --- |

2)

kasutatud laevade tonnaaž;

| 3) | sõitude koguarv; |
| --- | --- |

3)

sõitude koguarv;

| 4) | sõitjate ja autode keskmine arv sõidu kohta; |
| --- | --- |

4)

sõitjate ja autode keskmine arv sõidu kohta;

| 5) | keskmine kaubaveomaht (meetrites) sõidu kohta; |
| --- | --- |

5)

keskmine kaubaveomaht (meetrites) sõidu kohta;

| 6) | keskmine kogutulu sõidu kohta (eurodes); |
| --- | --- |

6)

keskmine kogutulu sõidu kohta (eurodes);

| 7) | keskmine töötajate arv ja kulud (eurodes) sõidu kohta; (97) |
| --- | --- |

7)

keskmine töötajate arv ja kulud (eurodes) sõidu kohta; (97)

97

| (282) | Lisaks väitis CdI, et omandas Siremari äriüksuse pärast sõltumatu eksperdi tehtud hindamist ja et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremariga puudus igasugune majanduslik järjepidevus. |
| --- | --- |

(282)

Lisaks väitis CdI, et omandas Siremari äriüksuse pärast sõltumatu eksperdi tehtud hindamist ja et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremariga puudus igasugune majanduslik järjepidevus.

6.2.   Teine märkuste esitamine

Teine märkuste esitamine

| (283) | Oma teises märkuste kogumis, mis saadeti 23. ja 30. oktoobril 2014, esitas CdI märkused edasigarantii kohta. |
| --- | --- |

(283)

Oma teises märkuste kogumis, mis saadeti 23. ja 30. oktoobril 2014, esitas CdI märkused edasigarantii kohta.

| (284) | Esiteks märkis ta, et Sitsiilia otsustas asutada Mediterranea selgete poliitiliste ja majanduslike eesmärkidega: väikesaarte kogukondade toetamine merekabotaaži teenuste kohapealse osutamisega ja vajaliku kapitali pakkumine kvalifitseeritud ja täpselt määratletud osalemiseks nende teenuste osutamisel. Sellega seoses tegi CdI oma ärieesmärgi elluviimiseks mitu pakkumist Siremari ostuks, millest viimased olid 2011. aasta 9. juuni, 18. juuli ja 13. oktoobri pakkumine. |
| --- | --- |

(284)

Esiteks märkis ta, et Sitsiilia otsustas asutada Mediterranea selgete poliitiliste ja majanduslike eesmärkidega: väikesaarte kogukondade toetamine merekabotaaži teenuste kohapealse osutamisega ja vajaliku kapitali pakkumine kvalifitseeritud ja täpselt määratletud osalemiseks nende teenuste osutamisel. Sellega seoses tegi CdI oma ärieesmärgi elluviimiseks mitu pakkumist Siremari ostuks, millest viimased olid 2011. aasta 9. juuni, 18. juuli ja 13. oktoobri pakkumine.

| (285) | Teiseks väitis ta, et äriüksuse üleandmine oli õiguspärane, ning esitas dokumendid hankemenetluse ja sellega seotud riigisisese kohtumenetluse kohta. CdI väitis, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar ja majandusarengu ministeerium olid edasigarantii olemasolust teadlikud, kuid korraldasid siiski Siremari äriüksuse CdI-le üleandmise kümme täiskuud pärast hankelepingu sõlmimist. Eelkõige jagas CdI komisjoniga Rooma kohtu 15. aprilli 2014. aasta otsust, millega vabastati hagejad kõigist kriminaalsüüdistustest, kuna kohus jõudis otsusele, et erakorraline juhtkond teadis Sitsiilia edasigarantiist ajal, millal ta andis äriüksuse CdI-le. Kuna kriminaalmenetluses langetatud lõplikes kohtuotsustes kindlaks tehtud fakte ei saa seotud menetlustes vaidlustada, väitis CdI, et see tõendab, et edasigarantii oli täiesti seaduslik ega olnud samal ajal pakkumismenetluse tulemust määrav (98). |
| --- | --- |

(285)

Teiseks väitis ta, et äriüksuse üleandmine oli õiguspärane, ning esitas dokumendid hankemenetluse ja sellega seotud riigisisese kohtumenetluse kohta. CdI väitis, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar ja majandusarengu ministeerium olid edasigarantii olemasolust teadlikud, kuid korraldasid siiski Siremari äriüksuse CdI-le üleandmise kümme täiskuud pärast hankelepingu sõlmimist. Eelkõige jagas CdI komisjoniga Rooma kohtu 15. aprilli 2014. aasta otsust, millega vabastati hagejad kõigist kriminaalsüüdistustest, kuna kohus jõudis otsusele, et erakorraline juhtkond teadis Sitsiilia edasigarantiist ajal, millal ta andis äriüksuse CdI-le. Kuna kriminaalmenetluses langetatud lõplikes kohtuotsustes kindlaks tehtud fakte ei saa seotud menetlustes vaidlustada, väitis CdI, et see tõendab, et edasigarantii oli täiesti seaduslik ega olnud samal ajal pakkumismenetluse tulemust määrav (98).

98

| (286) | Kolmandaks märkis CdI, et Sitsiilia pakkus edasigarantiid investorina, kes omab osalust äriühingus, mitte avaliku sektori asutusena. Kuna Unicreditilt müügihinna edasilükatud maksetele garantii saamiseks oli vajalik saada edasigarantii, väljastasid edasigarantii kõik selle aktsionärid, sealhulgas eraõiguslikud pooled Lauro.it S.p.A., Davimar ja Isolemar S.r.l. Esimese CdI pakkumise puhul tegid nad seda avaliku halduse kauem kestvate otsustusmenetluste tõttu juba enne, kui Sitsiilia andis välja oma edasigarantii. Selle viivituse tõttu pidi CdI esialgu tuginema Commercial Fidi garantiile, mis hiljem asendati Unicrediti kinnituskirjaga, mis sisaldas peatamisklauslit Sitsiilia pearaamatupidaja edasigarantii väljastamise volituste kontrollimise kohta (vt põhjendus 84). Siiski ei olnud see asjakohane kahel põhjusel: esiteks ei võtnud erakorraline volinik seda arvesse ja taotles uut pakkumisvooru; teiseks olid teiste poolte edasigarantiid täielikud. Seetõttu järeldas CdI, et Sitsiilia edasigarantii oli tavaline äritehing ega andnud CdI-le ega Unicreditile mingit eelist. |
| --- | --- |

(286)

Kolmandaks märkis CdI, et Sitsiilia pakkus edasigarantiid investorina, kes omab osalust äriühingus, mitte avaliku sektori asutusena. Kuna Unicreditilt müügihinna edasilükatud maksetele garantii saamiseks oli vajalik saada edasigarantii, väljastasid edasigarantii kõik selle aktsionärid, sealhulgas eraõiguslikud pooled Lauro.it S.p.A., Davimar ja Isolemar S.r.l. Esimese CdI pakkumise puhul tegid nad seda avaliku halduse kauem kestvate otsustusmenetluste tõttu juba enne, kui Sitsiilia andis välja oma edasigarantii. Selle viivituse tõttu pidi CdI esialgu tuginema Commercial Fidi garantiile, mis hiljem asendati Unicrediti kinnituskirjaga, mis sisaldas peatamisklauslit Sitsiilia pearaamatupidaja edasigarantii väljastamise volituste kontrollimise kohta (vt põhjendus 84). Siiski ei olnud see asjakohane kahel põhjusel: esiteks ei võtnud erakorraline volinik seda arvesse ja taotles uut pakkumisvooru; teiseks olid teiste poolte edasigarantiid täielikud. Seetõttu järeldas CdI, et Sitsiilia edasigarantii oli tavaline äritehing ega andnud CdI-le ega Unicreditile mingit eelist.

6.3.   Kolmas märkuste esitamine

Kolmas märkuste esitamine

| (287) | Oma kolmandas kirjas, mis saadeti 15. juulil 2015, viitas CdI esmalt Itaalia ametiasutuste esitatud argumentidele äriüksuse hinna kohta, mis vastas eraõigusliku müüja kriteeriumile, ning majandusliku seose puudumise kohta erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja CdI vahel. CdI väitis eelkõige seda, et otsused 5172/2012 ja 592/14 ei muuda seda järeldust, kuna need keskendusid ühele erastamismenetluse punktile, nimelt Sitsiilia edasigarantiile. TARi ja CdSi otsused ei mõjutanud majandusliku seose puudumise tagamiseks kehtestatud mehhanisme: üleandmise ja uue lepingu kohaste avalike teenuste ulatus, nagu on määratletud 2010. aasta seaduses, ning dekreet-seaduse 270/1999 artikli 56 lõikega 3a tööjõu kohta kehtestatud sätted. Lisaks oli Sitsiilia väljastanud edasigarantii, samas kui äriüksuse üleandmise üle tegid järelevalvet erakorraline juhtkond ja majandusarengu ministeerium. Seetõttu ei saa sellise edasigarantii olemasolu seada kahtluse alla müügimenetluse õiguspärasust. CdI teavitas komisjoni ka sellest, et asjaomased institutsioonid ja üksused ning sidusrühmad kohtusid 20. aprillil 2015, et tagada otsuste 5172/2012 ja 592/14 õige kohaldamine (99). |
| --- | --- |

(287)

Oma kolmandas kirjas, mis saadeti 15. juulil 2015, viitas CdI esmalt Itaalia ametiasutuste esitatud argumentidele äriüksuse hinna kohta, mis vastas eraõigusliku müüja kriteeriumile, ning majandusliku seose puudumise kohta erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja CdI vahel. CdI väitis eelkõige seda, et otsused 5172/2012 ja 592/14 ei muuda seda järeldust, kuna need keskendusid ühele erastamismenetluse punktile, nimelt Sitsiilia edasigarantiile. TARi ja CdSi otsused ei mõjutanud majandusliku seose puudumise tagamiseks kehtestatud mehhanisme: üleandmise ja uue lepingu kohaste avalike teenuste ulatus, nagu on määratletud 2010. aasta seaduses, ning dekreet-seaduse 270/1999 artikli 56 lõikega 3a tööjõu kohta kehtestatud sätted. Lisaks oli Sitsiilia väljastanud edasigarantii, samas kui äriüksuse üleandmise üle tegid järelevalvet erakorraline juhtkond ja majandusarengu ministeerium. Seetõttu ei saa sellise edasigarantii olemasolu seada kahtluse alla müügimenetluse õiguspärasust. CdI teavitas komisjoni ka sellest, et asjaomased institutsioonid ja üksused ning sidusrühmad kohtusid 20. aprillil 2015, et tagada otsuste 5172/2012 ja 592/14 õige kohaldamine (99).

99

| (288) | Lisaks väitis CdI, et menetluse kaitsemeetmed tagasid, et Siremari äriüksuse eest makstud hind oli pärast abi andmist selle tegelik turuhind, mis tähendab, et sellise abi väärtus sisaldus tegelikult juba müügihinnas (100). Selle tõlgenduse kohaselt oleks mis tahes riigiabi eelis jäänud müüjale, kuna tema varade turuhind oli vastavalt kõrgem ja seetõttu ei oleks ostja kohustatud seda abi tagasi maksma. Seetõttu ei tohiks tagasinõudekorraldust, mis võib olla määratud erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile, laiendada Siremari äriüksuse ostjale. |
| --- | --- |

(288)

Lisaks väitis CdI, et menetluse kaitsemeetmed tagasid, et Siremari äriüksuse eest makstud hind oli pärast abi andmist selle tegelik turuhind, mis tähendab, et sellise abi väärtus sisaldus tegelikult juba müügihinnas (100). Selle tõlgenduse kohaselt oleks mis tahes riigiabi eelis jäänud müüjale, kuna tema varade turuhind oli vastavalt kõrgem ja seetõttu ei oleks ostja kohustatud seda abi tagasi maksma. Seetõttu ei tohiks tagasinõudekorraldust, mis võib olla määratud erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile, laiendada Siremari äriüksuse ostjale.

100

7.   ITAALIA MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE ESITATUD MÄRKUSTE JA TEABE KOHTA

ITAALIA MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE ESITATUD MÄRKUSTE JA TEABE KOHTA

| (289) | Komisjon edastas Itaaliale märkused ja teabe, mille kokkuvõte on esitatud 5. ja 6. jaos. Ometi esitas Itaalia 13. mai 2015. aasta kirjas märkusi ainult SNSi teise esitamise kohta (vt punkt 5.2.2). |
| --- | --- |

(289)

Komisjon edastas Itaaliale märkused ja teabe, mille kokkuvõte on esitatud 5. ja 6. jaos. Ometi esitas Itaalia 13. mai 2015. aasta kirjas märkusi ainult SNSi teise esitamise kohta (vt punkt 5.2.2).

| (290) | Eelkõige märkis Itaalia, et müügimenetluse viimases etapis, mille tähtaeg oli 13. oktoober 2011, andis erakorraline volinik pakkujatele sõnaselge soovituse mitte esitada pakkumusi, mis on tagatud riigiabi eeskirjadega vastuolus oleva garantiiga. Vastavalt sellele esitas CdI oma pakkumise koos Unicrediti kinnituskirjaga, mis ei sisaldanud ühtegi viidet Sitsiilia edasigarantiile, seades samas kinnituskirja kehtivusele muud tingimused (101). Seetõttu anti ministeeriumi luba eeldusel, et protseduurireegleid on täielikult järgitud. |
| --- | --- |

(290)

Eelkõige märkis Itaalia, et müügimenetluse viimases etapis, mille tähtaeg oli 13. oktoober 2011, andis erakorraline volinik pakkujatele sõnaselge soovituse mitte esitada pakkumusi, mis on tagatud riigiabi eeskirjadega vastuolus oleva garantiiga. Vastavalt sellele esitas CdI oma pakkumise koos Unicrediti kinnituskirjaga, mis ei sisaldanud ühtegi viidet Sitsiilia edasigarantiile, seades samas kinnituskirja kehtivusele muud tingimused (101). Seetõttu anti ministeeriumi luba eeldusel, et protseduurireegleid on täielikult järgitud.

101

| (291) | Itaalia väitis ka, et Mediterranea kapitali suurendamine toimus pari passu teiste CdI eraaktsionäridega ja seetõttu ei kaasnenud sellega riigiabi. Peale selle kordas Itaalia, et Sitsiilia aktsiad olid seadusest tulenevalt teistsugused kui CdI eraaktsionäride aktsiad, mis piiras rangelt tema mõju äriühingus. |
| --- | --- |

(291)

Itaalia väitis ka, et Mediterranea kapitali suurendamine toimus pari passu teiste CdI eraaktsionäridega ja seetõttu ei kaasnenud sellega riigiabi. Peale selle kordas Itaalia, et Sitsiilia aktsiad olid seadusest tulenevalt teistsugused kui CdI eraaktsionäride aktsiad, mis piiras rangelt tema mõju äriühingus.

pari passu

8.   HINDAMINE

HINDAMINE

8.1.   Abi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

Abi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

| (292) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. |
| --- | --- |

(292)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.

| (293) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Seetõttu peavad selleks, et kindlaks teha, kas käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluv meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, olema täidetud kõik eespool nimetatud tingimused. Nimelt peab rahaline toetus:






  a) | olema saadud liikmesriigilt või riigi ressurssidest, |
| --- | --- | --- |

(293)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Seetõttu peavad selleks, et kindlaks teha, kas käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluv meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, olema täidetud kõik eespool nimetatud tingimused. Nimelt peab rahaline toetus:

a)

olema saadud liikmesriigilt või riigi ressurssidest,

| b) | soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, |
| --- | --- |

b)

soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist,

| c) | kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi, |
| --- | --- |

c)

kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi,

| d) | kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

d)

kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (294) | Esiteks märgib komisjon, et uut lepingut tuleks hinnata koos Siremari äriüksuse erastamisega. Selline ühine hindamine on asjakohane, sest põhimõtteliselt korraldas Itaalia avaliku teenindamise lepingu (st uue lepingu) pakkumismenetluse, mille võitnud pakkuja pidi omandama Siremarilt hulga varasid (peamiselt laevu), mis on vajalikud avaliku teenindamise lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

(294)

Esiteks märgib komisjon, et uut lepingut tuleks hinnata koos Siremari äriüksuse erastamisega. Selline ühine hindamine on asjakohane, sest põhimõtteliselt korraldas Itaalia avaliku teenindamise lepingu (st uue lepingu) pakkumismenetluse, mille võitnud pakkuja pidi omandama Siremarilt hulga varasid (peamiselt laevu), mis on vajalikud avaliku teenindamise lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks.

| (295) | Teiseks märgib komisjon, et käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal on Itaalia ametiasutused ja CdI juba tühistanud nii müügilepingu kui ka sõlmitud uue lepingu. Uus leping, mis oli seotud Siremari äriüksusega, anti seejärel üle SNSile. Nagu on kirjeldatud põhjendustes 99 ja 100, on uue lepingu ja Siremari äriüksuse esialgne CdI-le andmine täielikult tühistatud ja lõpuks määrati mõlemad 11. aprillil 2016 SNSile. Pealegi, kuna uue lepingu sõlmimine ja äriüksuse müük on omavahel lahutamatult seotud, ei ole võimalik kumbagi meedet eraldi hinnata, isegi mitte piiratud perioodil. Selle taustal oleks loogiliselt võimatu viia lõpule uurimine, mis käsitleb Siremari äriüksusega seotud uue lepingu esialgu CdI-ga sõlmimist ajavahemikul 1. augustist 2012 kuni 10. aprillini 2016, kuna see tähendaks sama menetluse kahekordset hindamist (üks kord vahepealse CdI-le üleandmise ja üks kord lõpliku SNSile üleandmise kohta) (102). Seetõttu hinnatakse käesolevas otsuses ainult uue, Siremari äriüksusega seotud lepingu üleandmist erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarilt SNSile. Kuna alates 11. aprillist 2016 kehtinud uuel lepingul olid sisuliselt samad tingimused, mis kehtisid ajavahemikul 1. augustist 2012 kuni 10. aprillini 2016, ning kuna ka äriüksus oli sisuliselt sama, on komisjon integreerinud Siremari äriüksusega sõlmitud uue lepingu SNSile andmise hindamisse kogu asjakohase teabe, mille ta on kogunud ametliku uurimise käigus ajavahemiku 1. august 2012 kuni 10. aprill 2016 kohta. |
| --- | --- |

(295)

Teiseks märgib komisjon, et käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal on Itaalia ametiasutused ja CdI juba tühistanud nii müügilepingu kui ka sõlmitud uue lepingu. Uus leping, mis oli seotud Siremari äriüksusega, anti seejärel üle SNSile. Nagu on kirjeldatud põhjendustes 99 ja 100, on uue lepingu ja Siremari äriüksuse esialgne CdI-le andmine täielikult tühistatud ja lõpuks määrati mõlemad 11. aprillil 2016 SNSile. Pealegi, kuna uue lepingu sõlmimine ja äriüksuse müük on omavahel lahutamatult seotud, ei ole võimalik kumbagi meedet eraldi hinnata, isegi mitte piiratud perioodil. Selle taustal oleks loogiliselt võimatu viia lõpule uurimine, mis käsitleb Siremari äriüksusega seotud uue lepingu esialgu CdI-ga sõlmimist ajavahemikul 1. augustist 2012 kuni 10. aprillini 2016, kuna see tähendaks sama menetluse kahekordset hindamist (üks kord vahepealse CdI-le üleandmise ja üks kord lõpliku SNSile üleandmise kohta) (102). Seetõttu hinnatakse käesolevas otsuses ainult uue, Siremari äriüksusega seotud lepingu üleandmist erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarilt SNSile. Kuna alates 11. aprillist 2016 kehtinud uuel lepingul olid sisuliselt samad tingimused, mis kehtisid ajavahemikul 1. augustist 2012 kuni 10. aprillini 2016, ning kuna ka äriüksus oli sisuliselt sama, on komisjon integreerinud Siremari äriüksusega sõlmitud uue lepingu SNSile andmise hindamisse kogu asjakohase teabe, mille ta on kogunud ametliku uurimise käigus ajavahemiku 1. august 2012 kuni 10. aprill 2016 kohta.

102

| (296) | Kõigele lisaks märgib komisjon, et sildumise eesõigus, mis kehtib ainult avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel, on lahutamatult seotud Siremari ja selle omandaja SNSi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega. Seetõttu hinnatakse seda meedet koos neile äriühingutele makstava avaliku teenuse hüvitisega (vt punktid 8.1.1, 8.1.3 ja 8.3.1). |
| --- | --- |

(296)

Kõigele lisaks märgib komisjon, et sildumise eesõigus, mis kehtib ainult avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel, on lahutamatult seotud Siremari ja selle omandaja SNSi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega. Seetõttu hinnatakse seda meedet koos neile äriühingutele makstava avaliku teenuse hüvitisega (vt punktid 8.1.1, 8.1.3 ja 8.3.1).

8.1.1.   Siremari ja Itaalia vahelise esialgse lepingu pikendamine

Siremari ja Itaalia vahelise esialgse lepingu pikendamine

8.1.1.1.   Riiklikud rahalised vahendid

Riiklikud rahalised vahendid

| (297) | Riigiabiks liigitamiseks peab meede olema riigiga seostatav ja pärinema otseselt või kaudselt riiklikest rahalistest vahenditest. |
| --- | --- |

(297)

Riigiabiks liigitamiseks peab meede olema riigiga seostatav ja pärinema otseselt või kaudselt riiklikest rahalistest vahenditest.

| (298) | Itaalia riik usaldas Siremarile esialgses lepingus, mida pikendati, nimetatud mereveoliinide teenindamise. Esialgne leping sõlmiti riigiga ja sellest tuleneva Siremarile ette nähtud avaliku teenuse hüvitise maksab riik oma eelarvest. Seepärast saab Siremarile makstud avaliku teenuse hüvitist seostada riigiga ja seda antakse riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(298)

Itaalia riik usaldas Siremarile esialgses lepingus, mida pikendati, nimetatud mereveoliinide teenindamise. Esialgne leping sõlmiti riigiga ja sellest tuleneva Siremarile ette nähtud avaliku teenuse hüvitise maksab riik oma eelarvest. Seepärast saab Siremarile makstud avaliku teenuse hüvitist seostada riigiga ja seda antakse riigi ressurssidest.

| (299) | Komisjon võtab arvesse, et Itaalia sõnul maksavad kõik parvlaevaettevõtjad sildumise eest asjaomastele sadamavaldajatele regulaarseid tasusid, kuid Siremar ei maksnud ega maksa sildumise eesõiguse eest lisatasu. Sellegipoolest on komisjon seisukohal, et põhimõtteliselt oleks Itaalia võinud otsustada kehtestada sildumise eesõiguse eest lisatasu ja seda tegemata jättes on ta loobunud riigieelarvelistest tuludest. Pealegi, kuna sildumise eesõigus on antud seaduse alusel, on see seostatav riigiga (vt põhjendus 131). |
| --- | --- |

(299)

Komisjon võtab arvesse, et Itaalia sõnul maksavad kõik parvlaevaettevõtjad sildumise eest asjaomastele sadamavaldajatele regulaarseid tasusid, kuid Siremar ei maksnud ega maksa sildumise eesõiguse eest lisatasu. Sellegipoolest on komisjon seisukohal, et põhimõtteliselt oleks Itaalia võinud otsustada kehtestada sildumise eesõiguse eest lisatasu ja seda tegemata jättes on ta loobunud riigieelarvelistest tuludest. Pealegi, kuna sildumise eesõigus on antud seaduse alusel, on see seostatav riigiga (vt põhjendus 131).

8.1.1.2.   Valikulisus

Valikulisus

| (300) | Selleks et meedet saaks liigitada riigiabiks, peab see olema valikuline. Avaliku teenuse hüvitist kõnealuste mereveoteenuste osutamise eest makstakse ainult Siremarile, seega on see valikuline. Kuna sildumise eesõigus anti ainult endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Siremarile, on ka see meede valikuline. |
| --- | --- |

(300)

Selleks et meedet saaks liigitada riigiabiks, peab see olema valikuline. Avaliku teenuse hüvitist kõnealuste mereveoteenuste osutamise eest makstakse ainult Siremarile, seega on see valikuline. Kuna sildumise eesõigus anti ainult endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Siremarile, on ka see meede valikuline.

8.1.1.3.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

| (301) | Komisjon tuletab meelde, et äriühingule antud avaliku teenuse hüvitised ei pruugi teatavatel rangelt määratletud tingimustel olla majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(301)

Komisjon tuletab meelde, et äriühingule antud avaliku teenuse hüvitised ei pruugi teatavatel rangelt määratletud tingimustel olla majanduslik eelis.

| 302) | Täpsemalt öeldes märkis Euroopa Kohus Altmarki kohtuotsuses, (103) et riigi sekkumine ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, kui see on käsitatav hüvitisena, mis on tasu abi saanud ettevõtjate poolt avalike teenuste osutamise kohustuse täitmisel osutatud teenuse eest, mistõttu ei saa need ettevõtjad tegelikult rahalist soodustust ja see sekkumine ei anna nendele ettevõtjatele paremat konkurentsipositsiooni võrreldes nendega konkureerivate ettevõtjatega. |
| --- | --- |

302)

Täpsemalt öeldes märkis Euroopa Kohus Altmarki kohtuotsuses, (103) et riigi sekkumine ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, kui see on käsitatav hüvitisena, mis on tasu abi saanud ettevõtjate poolt avalike teenuste osutamise kohustuse täitmisel osutatud teenuse eest, mistõttu ei saa need ettevõtjad tegelikult rahalist soodustust ja see sekkumine ei anna nendele ettevõtjatele paremat konkurentsipositsiooni võrreldes nendega konkureerivate ettevõtjatega.

103

| (303) | Euroopa Kohus selgitas samas ka, et selleks, et sellist avaliku teenuse hüvitist ei saaks konkreetsel juhul kvalifitseerida riigiabiks, peavad olema täidetud neli kumulatiivset kriteeriumi (edaspidi „Altmarki kriteeriumid“), mis on kokkuvõtlikult järgmised:






  a) | abi saav ettevõtja peab olema reaalselt vastutav avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmise eest ja need kohustused peavad olema täpselt kindlaks määratud (esimene Altmarki kriteerium); |
| --- | --- | --- |

(303)

Euroopa Kohus selgitas samas ka, et selleks, et sellist avaliku teenuse hüvitist ei saaks konkreetsel juhul kvalifitseerida riigiabiks, peavad olema täidetud neli kumulatiivset kriteeriumi (edaspidi „Altmarki kriteeriumid“), mis on kokkuvõtlikult järgmised:

a)

abi saav ettevõtja peab olema reaalselt vastutav avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmise eest ja need kohustused peavad olema täpselt kindlaks määratud (esimene Altmarki kriteerium);

| b) | parameetrid, mille alusel hüvitis arvutatakse, peavad olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud (teine Altmarki kriteerium); |
| --- | --- |

b)

parameetrid, mille alusel hüvitis arvutatakse, peavad olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud (teine Altmarki kriteerium);

| c) | hüvitis ei tohi olla suurem, kui on vajalik avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit (kolmas Altmarki kriteerium); |
| --- | --- |

c)

hüvitis ei tohi olla suurem, kui on vajalik avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit (kolmas Altmarki kriteerium);

| d) | kui avalike teenuste osutamise kohustusi täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus pakkumismenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise suurus olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmisel kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit (neljas Altmarki kriteerium). |
| --- | --- |

d)

kui avalike teenuste osutamise kohustusi täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus pakkumismenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise suurus olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmisel kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit (neljas Altmarki kriteerium).

| (304) | Komisjon täpsustas Altmarki kriteeriumide kohaldamist oma teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev teatis“) (104). |
| --- | --- |

(304)

Komisjon täpsustas Altmarki kriteeriumide kohaldamist oma teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev teatis“) (104).

104

| (305) | Arvestades, et Altmarki kriteeriume tuleb täita kumulatiivselt, järeldaks komisjon juhul, kui üks nimetatud kriteerium ei ole täidetud, et hinnatav meede annab abisaajale majandusliku eelise. Selle põhjal hindab komisjon kõigepealt neljanda Altmarki kriteeriumi täitmist. |
| --- | --- |

(305)

Arvestades, et Altmarki kriteeriume tuleb täita kumulatiivselt, järeldaks komisjon juhul, kui üks nimetatud kriteerium ei ole täidetud, et hinnatav meede annab abisaajale majandusliku eelise. Selle põhjal hindab komisjon kõigepealt neljanda Altmarki kriteeriumi täitmist.

| (306) | Neljanda Altmarki kriteeriumi kohaselt peab hüvitis riigiabi välistamiseks piirduma üksnes minimaalselt vajalikuga. See kriteerium arvatakse täidetuks juhul, kui avaliku teenuse hüvitise saaja on valitud pakkumismenetluse teel, mis võimaldab välja valida pakkuja, kes on võimeline osutama teenuseid üldsusele kõige väiksemate kuludega; või kui hüvitise saaja ei ole valitud pakkumismenetluse teel, on kriteerium täidetud juhul, kui hüvitis on arvutatud hästi juhitud ettevõtte kulude alusel. |
| --- | --- |

(306)

Neljanda Altmarki kriteeriumi kohaselt peab hüvitis riigiabi välistamiseks piirduma üksnes minimaalselt vajalikuga. See kriteerium arvatakse täidetuks juhul, kui avaliku teenuse hüvitise saaja on valitud pakkumismenetluse teel, mis võimaldab välja valida pakkuja, kes on võimeline osutama teenuseid üldsusele kõige väiksemate kuludega; või kui hüvitise saaja ei ole valitud pakkumismenetluse teel, on kriteerium täidetud juhul, kui hüvitis on arvutatud hästi juhitud ettevõtte kulude alusel.

| (307) | Ühegi esialgse lepingu pikendamise puhul ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. juulini 2012 ei valitud Siremari avaliku pakkumismenetluse teel. Itaalia pikendas üksnes juba kehtivat süsteemi, andes sellega eelnevalt kindlaks määratud ettevõtjale õiguse saada endiselt hüvitist avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest. |
| --- | --- |

(307)

Ühegi esialgse lepingu pikendamise puhul ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. juulini 2012 ei valitud Siremari avaliku pakkumismenetluse teel. Itaalia pikendas üksnes juba kehtivat süsteemi, andes sellega eelnevalt kindlaks määratud ettevõtjale õiguse saada endiselt hüvitist avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest.

| (308) | Lisaks ei ole Itaalia ametiasutused esitanud komisjonile teavet selle kohta, et hüvitise suurus määrati kindlaks nende kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmisel kandnud, arvestades seotud tulusid ning mõistlikku kasumit. Itaalia on väitnud ainult seda, et pärast 2009. aasta seaduses sätestatud hüvitise ülemmäära kehtestamist vähenes alates 2010. aastast Siremarile avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis märkimisväärselt. Itaalia ei ole siiski näidanud, et Siremari poolt avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel kantud kulud olid kooskõlas keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtjal tekkivate kuludega. |
| --- | --- |

(308)

Lisaks ei ole Itaalia ametiasutused esitanud komisjonile teavet selle kohta, et hüvitise suurus määrati kindlaks nende kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmisel kandnud, arvestades seotud tulusid ning mõistlikku kasumit. Itaalia on väitnud ainult seda, et pärast 2009. aasta seaduses sätestatud hüvitise ülemmäära kehtestamist vähenes alates 2010. aastast Siremarile avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis märkimisväärselt. Itaalia ei ole siiski näidanud, et Siremari poolt avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel kantud kulud olid kooskõlas keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtjal tekkivate kuludega.

| (309) | Komisjon järeldab seetõttu, et kõnealusel juhul ei ole neljas Altmarki kriteerium täidetud. |
| --- | --- |

(309)

Komisjon järeldab seetõttu, et kõnealusel juhul ei ole neljas Altmarki kriteerium täidetud.

| (310) | Arvestades, et praegusel juhul ei järgita nelja Altmarki kriteeriumi kumulatiivselt, järeldab komisjon, et pikendatud esialgse lepingu alusel mereveoliinide teenindamise eest makstud hüvitis andis Siremarile majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(310)

Arvestades, et praegusel juhul ei järgita nelja Altmarki kriteeriumi kumulatiivselt, järeldab komisjon, et pikendatud esialgse lepingu alusel mereveoliinide teenindamise eest makstud hüvitis andis Siremarile majandusliku eelise.

| (311) | Sildumise eesõigusega seoses tuletab komisjon kõigepealt meelde, et Itaalia konkurentsiamet AGCM on vähemalt kahel korral leidnud, et sellel meetmel on majanduslik väärtus (vt põhjendus 276). Sellegipoolest ei maksa Siremar sildumise eesõiguse eest mingit tasu (vt põhjendus 226). Lisaks sellele märgib komisjon, et sildumise eesõigusel on vähemalt teoreetiliselt potentsiaal vähendada ettevõtja kulusid (nt kuna garanteeritud sildumine võib lühendada sadamates ooteaegu ja vähendada seega kütusekulusid) või suurendada tema tulusid (nt seetõttu, et mõnel kellaajal väljumiste järele võib tekkida suurem sõitjatepoolne nõudlus). On tõsi, et kui sildumise eesõigus võimaldab kiiremat sildumist, võivad parvlaevateenuse kasutajad eelistada parvlaevaettevõtjat, kes sellest meetmest kasu saab. Isegi kui need mõjud realiseeruvad vaid harvaesinevatel tingimustel või on piiratud, võib sildumise eesõigus anda Siremarile siiski majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(311)

Sildumise eesõigusega seoses tuletab komisjon kõigepealt meelde, et Itaalia konkurentsiamet AGCM on vähemalt kahel korral leidnud, et sellel meetmel on majanduslik väärtus (vt põhjendus 276). Sellegipoolest ei maksa Siremar sildumise eesõiguse eest mingit tasu (vt põhjendus 226). Lisaks sellele märgib komisjon, et sildumise eesõigusel on vähemalt teoreetiliselt potentsiaal vähendada ettevõtja kulusid (nt kuna garanteeritud sildumine võib lühendada sadamates ooteaegu ja vähendada seega kütusekulusid) või suurendada tema tulusid (nt seetõttu, et mõnel kellaajal väljumiste järele võib tekkida suurem sõitjatepoolne nõudlus). On tõsi, et kui sildumise eesõigus võimaldab kiiremat sildumist, võivad parvlaevateenuse kasutajad eelistada parvlaevaettevõtjat, kes sellest meetmest kasu saab. Isegi kui need mõjud realiseeruvad vaid harvaesinevatel tingimustel või on piiratud, võib sildumise eesõigus anda Siremarile siiski majandusliku eelise.

8.1.1.4.   Konkurentsile ja kaubandusele avaldatav mõju

Konkurentsile ja kaubandusele avaldatav mõju

| (312) | Kui liikmesriigi antud abiga tugevdatakse ettevõtja positsiooni võrreldes teiste Euroopa Liidu siseturul konkureerivate ettevõtjatega, siis tuleb viimati nimetatud ettevõtjaid käsitada sellest abist mõjutatuna (105). Piisab sellest, kui abisaaja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turul (106). |
| --- | --- |

(312)

Kui liikmesriigi antud abiga tugevdatakse ettevõtja positsiooni võrreldes teiste Euroopa Liidu siseturul konkureerivate ettevõtjatega, siis tuleb viimati nimetatud ettevõtjaid käsitada sellest abist mõjutatuna (105). Piisab sellest, kui abisaaja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turul (106).

105

106

| (313) | Käesoleval juhul konkureerib abisaaja teiste liidus mereveoteenuseid pakkuvate ettevõtjatega, eelkõige alates sellest ajast, millal jõustusid nõukogu määrus (EMÜ) nr 4055/86 (107) ja merekabotaaži määrus, millega liberaliseeritakse vastavalt mereveo ja merekabotaaži rahvusvaheline turg. Seetõttu võib pikendatud esialgse lepingu alusel mereveoliinide teenindamise eest antav hüvitis mõjutada liidu kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul. Samadel põhjustel kehtib see järeldus ka sildumise eesõiguse kohta. |
| --- | --- |

(313)

Käesoleval juhul konkureerib abisaaja teiste liidus mereveoteenuseid pakkuvate ettevõtjatega, eelkõige alates sellest ajast, millal jõustusid nõukogu määrus (EMÜ) nr 4055/86 (107) ja merekabotaaži määrus, millega liberaliseeritakse vastavalt mereveo ja merekabotaaži rahvusvaheline turg. Seetõttu võib pikendatud esialgse lepingu alusel mereveoliinide teenindamise eest antav hüvitis mõjutada liidu kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul. Samadel põhjustel kehtib see järeldus ka sildumise eesõiguse kohta.

107

8.1.1.5.   Järeldus

Järeldus

| (314) | Kuna kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on täidetud, järeldab komisjon, et korduvalt pikendatud esialgse lepingu alusel makstud avaliku teenuse hüvitis ja sildumise eesõigus teenindatavatel liinidel on riigiabi Siremarile. |
| --- | --- |

(314)

Kuna kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on täidetud, järeldab komisjon, et korduvalt pikendatud esialgse lepingu alusel makstud avaliku teenuse hüvitis ja sildumise eesõigus teenindatavatel liinidel on riigiabi Siremarile.

8.1.1.6.   Uus või olemasolev abi

Uus või olemasolev abi

| (315) | Komisjon tuletab kõigepealt meelde, et vastavalt määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punktile c on uus abi „kogu abi (st abikavad ja individuaalne abi), mis ei ole olemasolev abi (sh olemasoleva abi muudatused)“. ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 nähakse ette, et olemasoleva abi määramise plaanidest või olemasoleva abi muutmise plaanidest tuleb komisjoni piisavalt aegsasti teavitada ja neid ei tohi rakendada enne, kui nimetatud menetluse järgi on tehtud lõplik otsus (108). |
| --- | --- |

(315)

Komisjon tuletab kõigepealt meelde, et vastavalt määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punktile c on uus abi „kogu abi (st abikavad ja individuaalne abi), mis ei ole olemasolev abi (sh olemasoleva abi muudatused)“. ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 nähakse ette, et olemasoleva abi määramise plaanidest või olemasoleva abi muutmise plaanidest tuleb komisjoni piisavalt aegsasti teavitada ja neid ei tohi rakendada enne, kui nimetatud menetluse järgi on tehtud lõplik otsus (108).

108

| (316) | Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar arvab, et kui Siremarile kuni 2008. aastani makstud avaliku teenuse hüvitist peetakse olemasolevaks abiks merekabotaaži määruse artikli 4 lõike 3 alusel, kehtib see ka hüvitise suhtes, mida makstakse pikendatud esialgse lepingu alusel (põhjendus 237). Komisjon märgib, et Siremarile kuni 2008. aastani avalike mereveoteenuste osutamise kohustuste täitmise eest makstud hüvitist hinnati 2020. aasta otsuses Tirrenia/CINi kohta ja see liigitatigi olemasolevaks abiks (vt põhjendus 19). |
| --- | --- |

(316)

Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar arvab, et kui Siremarile kuni 2008. aastani makstud avaliku teenuse hüvitist peetakse olemasolevaks abiks merekabotaaži määruse artikli 4 lõike 3 alusel, kehtib see ka hüvitise suhtes, mida makstakse pikendatud esialgse lepingu alusel (põhjendus 237). Komisjon märgib, et Siremarile kuni 2008. aastani avalike mereveoteenuste osutamise kohustuste täitmise eest makstud hüvitist hinnati 2020. aasta otsuses Tirrenia/CINi kohta ja see liigitatigi olemasolevaks abiks (vt põhjendus 19).

| (317) | Kooskõlas Euroopa kohtute (109) seisukohaga leiab komisjon siiski, et sellise abikava rakendamise kestuse muutmine (st pikendamine), mille lõppkuupäev oli paika pandud (praegusel juhul 31. detsember 2008), on piisav, et muuta see uueks abiks, olenemata sellest, kas meetme muid omadusi muudeti või ei muudetud. Selle põhjal järeldab komisjon, et esialgse lepingu järjestikuste pikendamiste alusel makstud avaliku teenuse hüvitist tuleks pidada uueks abiks. Seega tuleks erakorralisse menetlusse kaasatud Siremari argumendid tagasi lükata. |
| --- | --- |

(317)

Kooskõlas Euroopa kohtute (109) seisukohaga leiab komisjon siiski, et sellise abikava rakendamise kestuse muutmine (st pikendamine), mille lõppkuupäev oli paika pandud (praegusel juhul 31. detsember 2008), on piisav, et muuta see uueks abiks, olenemata sellest, kas meetme muid omadusi muudeti või ei muudetud. Selle põhjal järeldab komisjon, et esialgse lepingu järjestikuste pikendamiste alusel makstud avaliku teenuse hüvitist tuleks pidada uueks abiks. Seega tuleks erakorralisse menetlusse kaasatud Siremari argumendid tagasi lükata.

109

| (318) | Komisjon märgib, et ei Itaalia ametiasutused ega erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar ei ole väitnud, et sildumise eesõigus on olemasolev abi. Seetõttu hindab komisjon seda meedet uue abina. |
| --- | --- |

(318)

Komisjon märgib, et ei Itaalia ametiasutused ega erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar ei ole väitnud, et sildumise eesõigus on olemasolev abi. Seetõttu hindab komisjon seda meedet uue abina.

8.1.2.   Siremari päästmisabi ebaseaduslik pikendamine

Siremari päästmisabi ebaseaduslik pikendamine

| (319) | Komisjon on juba 2010. aasta otsuse põhjendustes 34–40 märkinud, et teatatud päästmisabimeede oli Siremarile antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(319)

Komisjon on juba 2010. aasta otsuse põhjendustes 34–40 märkinud, et teatatud päästmisabimeede oli Siremarile antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (320) | 2010. aasta otsuses kuulutas komisjon teatatud päästmisabi Siremarile siseturuga kokkusobivaks. Kooskõlas 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistega kohustus Itaalia edastama komisjonile kuue kuu jooksul kas restruktureerimis- või likvideerimiskava või tõendi selle kohta, et laen on täielikult tagasi makstud ja/või garantii kehtivus lõpetatud. |
| --- | --- |

(320)

2010. aasta otsuses kuulutas komisjon teatatud päästmisabi Siremarile siseturuga kokkusobivaks. Kooskõlas 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistega kohustus Itaalia edastama komisjonile kuue kuu jooksul kas restruktureerimis- või likvideerimiskava või tõendi selle kohta, et laen on täielikult tagasi makstud ja/või garantii kehtivus lõpetatud.

| (321) | Tagatud laenu esimene osamakse tehti Siremarile 28. veebruaril 2011 ja seega pidi kuuekuuline tähtaeg läbi saama 28. augustil 2011. |
| --- | --- |

(321)

Tagatud laenu esimene osamakse tehti Siremarile 28. veebruaril 2011 ja seega pidi kuuekuuline tähtaeg läbi saama 28. augustil 2011.

| (322) | Itaalia ei esitanud selleks kuupäevaks komisjonile restruktureerimiskava (või likvideerimiskava). 11. juulil 2011 nõudis BIIS garantii sisse ja Siremar muutus riigi ees võlgnikuks (vt põhjendus 63). 18. septembril 2012 maksis Siremar võlgnetud summa riigile tagasi (vt põhjendus 65). Kuni viimati nimetatud kuupäevani sai Siremar päästmisabimeetmetest täielikku kasu. |
| --- | --- |

(322)

Itaalia ei esitanud selleks kuupäevaks komisjonile restruktureerimiskava (või likvideerimiskava). 11. juulil 2011 nõudis BIIS garantii sisse ja Siremar muutus riigi ees võlgnikuks (vt põhjendus 63). 18. septembril 2012 maksis Siremar võlgnetud summa riigile tagasi (vt põhjendus 65). Kuni viimati nimetatud kuupäevani sai Siremar päästmisabimeetmetest täielikku kasu.

| (323) | Itaalia ametiasutused ei ole väitnud ega tõendanud, et päästmisabi pikendamine ei ole enam riigiabi. Nad on esitanud vaid argumendid (vt punkt 4.2) selle kohta, miks oleks meede olnud siseturuga kokkusobiv ka pärast kuuekuulise tähtaja möödumist. |
| --- | --- |

(323)

Itaalia ametiasutused ei ole väitnud ega tõendanud, et päästmisabi pikendamine ei ole enam riigiabi. Nad on esitanud vaid argumendid (vt punkt 4.2) selle kohta, miks oleks meede olnud siseturuga kokkusobiv ka pärast kuuekuulise tähtaja möödumist.

| (324) | Seetõttu leiab komisjon, et päästmisabi pikendamine pärast kuuekuulist tähtaega, st 28. augustist 2011 kuni 18. septembrini 2012, on samuti Siremarile antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(324)

Seetõttu leiab komisjon, et päästmisabi pikendamine pärast kuuekuulist tähtaega, st 28. augustist 2011 kuni 18. septembrini 2012, on samuti Siremarile antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

8.1.3.   Siremari äriüksusega seotud uue lepingu sõlmimine SNSiga ja talle sildumise eesõiguse andmine, CdI kapitali suurendamine ja edasigarantii

Siremari äriüksusega seotud uue lepingu sõlmimine SNSiga ja talle sildumise eesõiguse andmine, CdI kapitali suurendamine ja edasigarantii

| (325) | Selleks et otsustada, kas Siremari äriüksusega seotud uue lepingu sõlmimine ja talle sildumise eesõiguse andmine kujutab endast SNSile antud eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab komisjon hindama, kas Altmarki kriteeriumid on täidetud (vt põhjendused 301–304). |
| --- | --- |

(325)

Selleks et otsustada, kas Siremari äriüksusega seotud uue lepingu sõlmimine ja talle sildumise eesõiguse andmine kujutab endast SNSile antud eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab komisjon hindama, kas Altmarki kriteeriumid on täidetud (vt põhjendused 301–304).

8.1.3.1.   Esimene Altmarki kriteerium

Esimene Altmarki kriteerium

| (326) | Komisjon tuletab meelde, et üldist huvi pakkuva teenuse kohta ei ole liidu õiguses ühest ja täpset määratlust ei esimese Altmarki kriteeriumi ega ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkt 46 on sõnastatud järgmiselt.

  „
  Kui konkreetsed, üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ulatust määratlevad liidu eeskirjad puuduvad, on liikmesriikidel lai tegutsemisruum konkreetse teenuse määratlemiseks üldist majandushuvi pakkuvana ja maksta teenuse pakkujale hüvitist. Komisjoni pädevus piirdub selles küsimuses kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga, määratledes konkreetse teenuse üldist majandushuvi pakkuvana, ja selle hindamisega, kas hüvitise näol on tegu riigiabiga. Kui konkreetsed liidu eeskirjad on olemas, peavad liikmesriigid neist teenuste määratlemisel lähtuma, ilma et see piiraks komisjoni kohustust hinnata, kas üldist majandushuvi pakkuv teenus on määratletud riigiabi kontrollimise seisukohast nõuetekohaselt“. |
| --- | --- |

(326)

Komisjon tuletab meelde, et üldist huvi pakkuva teenuse kohta ei ole liidu õiguses ühest ja täpset määratlust ei esimese Altmarki kriteeriumi ega ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkt 46 on sõnastatud järgmiselt.

„
  Kui konkreetsed, üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ulatust määratlevad liidu eeskirjad puuduvad, on liikmesriikidel lai tegutsemisruum konkreetse teenuse määratlemiseks üldist majandushuvi pakkuvana ja maksta teenuse pakkujale hüvitist. Komisjoni pädevus piirdub selles küsimuses kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga, määratledes konkreetse teenuse üldist majandushuvi pakkuvana, ja selle hindamisega, kas hüvitise näol on tegu riigiabiga. Kui konkreetsed liidu eeskirjad on olemas, peavad liikmesriigid neist teenuste määratlemisel lähtuma, ilma et see piiraks komisjoni kohustust hinnata, kas üldist majandushuvi pakkuv teenus on määratletud riigiabi kontrollimise seisukohast nõuetekohaselt“.

Kui konkreetsed, üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ulatust määratlevad liidu eeskirjad puuduvad, on liikmesriikidel lai tegutsemisruum konkreetse teenuse määratlemiseks üldist majandushuvi pakkuvana ja maksta teenuse pakkujale hüvitist.

Kui konkreetsed liidu eeskirjad on olemas, peavad liikmesriigid neist teenuste määratlemisel lähtuma, ilma et see piiraks komisjoni kohustust hinnata, kas üldist majandushuvi pakkuv teenus on määratletud riigiabi kontrollimise seisukohast nõuetekohaselt“.

| (327) | Seepärast on riiklikel asutustel õigus asuda seisukohale, et teatavad teenused pakuvad üldist huvi ja neid tuleb osutada üldsuse huvide kaitsmiseks avalike teenuste osutamise kohustuse abil, kui teenuste osutamise tagamiseks nõutaval tasemel või tingimustel ei piisa turujõududest. |
| --- | --- |

(327)

Seepärast on riiklikel asutustel õigus asuda seisukohale, et teatavad teenused pakuvad üldist huvi ja neid tuleb osutada üldsuse huvide kaitsmiseks avalike teenuste osutamise kohustuse abil, kui teenuste osutamise tagamiseks nõutaval tasemel või tingimustel ei piisa turujõududest.

| (328) | Merekabotaaži valdkonnas kehtivad avalike teenuste osutamise kohustust reguleerivad üksikasjalikud liidu eeskirjad on sätestatud merekabotaaži määruses, mereveoga tegelevatele ettevõtjatele antava võimaliku riigiabi uurimise puhul aga ühenduse suunistes meretranspordile antava riigiabi kohta (edaspidi „mereveo riigiabi suunised“) (110). |
| --- | --- |

(328)

Merekabotaaži valdkonnas kehtivad avalike teenuste osutamise kohustust reguleerivad üksikasjalikud liidu eeskirjad on sätestatud merekabotaaži määruses, mereveoga tegelevatele ettevõtjatele antava võimaliku riigiabi uurimise puhul aga ühenduse suunistes meretranspordile antava riigiabi kohta (edaspidi „mereveo riigiabi suunised“) (110).

110

| (329) | Merekabotaaži määruse artikli 4 lõikes 1 on sätestatud:
  „Liikmesriik võib sõlmida avalike teenuste osutamise lepinguid laevaühingutega, kes osalevad regulaarsete teenuste osutamisel saartele ja saartelt ning nende vahel, või kehtestada neile avalike teenuste osutamise kohustusi kabotaažiteenuste osutamise tingimusena. Kui liikmesriik sõlmib avalike teenuste osutamise lepinguid või kehtestab avalike teenuste osutamise kohustusi, peab ta seda tegema ühtki ühenduse laevaomanikku diskrimineerimata“. |
| --- | --- |

(329)

Merekabotaaži määruse artikli 4 lõikes 1 on sätestatud:

„Liikmesriik võib sõlmida avalike teenuste osutamise lepinguid laevaühingutega, kes osalevad regulaarsete teenuste osutamisel saartele ja saartelt ning nende vahel, või kehtestada neile avalike teenuste osutamise kohustusi kabotaažiteenuste osutamise tingimusena. Kui liikmesriik sõlmib avalike teenuste osutamise lepinguid või kehtestab avalike teenuste osutamise kohustusi, peab ta seda tegema ühtki ühenduse laevaomanikku diskrimineerimata“.

| (330) | Merekabotaaži määruse artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et avaliku teenindamise leping võib hõlmata:






  — | veoteenuseid, mis vastavad kinnitatud pidevus-, korrapärasus-, mahu- ja kvaliteedinormidele, |
| --- | --- | --- |

(330)

Merekabotaaži määruse artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et avaliku teenindamise leping võib hõlmata:

—

veoteenuseid, mis vastavad kinnitatud pidevus-, korrapärasus-, mahu- ja kvaliteedinormidele,

| — | lisaveoteenuseid, |
| --- | --- |

—

lisaveoteenuseid,

| — | kindlaksmääratud tariifiga ja kindlaksmääratud tingimustel, eriti teatavatele sõitjatekategooriatele või teatavatel liinidel osutatavaid veoteenuseid, |
| --- | --- |

—

kindlaksmääratud tariifiga ja kindlaksmääratud tingimustel, eriti teatavatele sõitjatekategooriatele või teatavatel liinidel osutatavaid veoteenuseid,

| — | teenuste kohandamist tegelike nõuetega. |
| --- | --- |

—

teenuste kohandamist tegelike nõuetega.

| (331) | Mereveo riigiabi suuniste punkti 9 kohaselt võib kehtestada avalike teenuste osutamise kohustusi või sõlmida avaliku teenindamise lepinguid teenuste kohta, millele on viidatud määruse (EMÜ) nr 3577/92 artiklis 4, st plaanipäraste transporditeenuste kohta saartele, saartelt ja nende vahel. |
| --- | --- |

(331)

Mereveo riigiabi suuniste punkti 9 kohaselt võib kehtestada avalike teenuste osutamise kohustusi või sõlmida avaliku teenindamise lepinguid teenuste kohta, millele on viidatud määruse (EMÜ) nr 3577/92 artiklis 4, st plaanipäraste transporditeenuste kohta saartele, saartelt ja nende vahel.

| (332) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib avalike teenuste osutamise kohustuse kehtestada vaid siis, kui see on põhjendatud vajadusega tagada piisavad regulaarsed mereveoteenused, mida ei ole võimalik tagada ainult turujõudude abil (111). Merekabotaaži määruse tõlgendamist käsitlevas teatises (112) kinnitatakse, et „[l]iinid, mida võib kohustada teenindama avaliku teenuse korras, määravad kindlaks liikmesriigid (k.a piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused), mitte laevaomanikud. Avalike teenuste osutamise kohustust võib eelkõige ette näha saarekabotaaži regulaarteenusena, juhul kui turuhäirete tõttu ei ole võimalik tagada piisavat teenust“. Lisaks määratletakse merekabotaaži määruse artikli 2 punktis 4 avalike teenuste osutamise kohustused kui kohustused, „mida kõnesolev ühenduse laevaomanik kommertshuvidest lähtudes endale ei võtaks või ei võtaks samas ulatuses või samadel tingimustel“. |
| --- | --- |

(332)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib avalike teenuste osutamise kohustuse kehtestada vaid siis, kui see on põhjendatud vajadusega tagada piisavad regulaarsed mereveoteenused, mida ei ole võimalik tagada ainult turujõudude abil (111). Merekabotaaži määruse tõlgendamist käsitlevas teatises (112) kinnitatakse, et „[l]iinid, mida võib kohustada teenindama avaliku teenuse korras, määravad kindlaks liikmesriigid (k.a piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused), mitte laevaomanikud. Avalike teenuste osutamise kohustust võib eelkõige ette näha saarekabotaaži regulaarteenusena, juhul kui turuhäirete tõttu ei ole võimalik tagada piisavat teenust“. Lisaks määratletakse merekabotaaži määruse artikli 2 punktis 4 avalike teenuste osutamise kohustused kui kohustused, „mida kõnesolev ühenduse laevaomanik kommertshuvidest lähtudes endale ei võtaks või ei võtaks samas ulatuses või samadel tingimustel“.

111

112

| (333) | Kooskõlas kohtupraktikaga (113) ja et kontrollida, kas on olemas tegelik vajadus avalike teenuste järele ning kas avaliku teenindamise lepingu (st uue lepingu) kasutamine oli vajalik ja proportsionaalne, ning kas esimene Altmarki kriteerium on seega täidetud, hindab komisjon järgmist:






  1) | kas eksisteeris kasutajatepoolne nõudlus; |
| --- | --- | --- |

(333)

Kooskõlas kohtupraktikaga (113) ja et kontrollida, kas on olemas tegelik vajadus avalike teenuste järele ning kas avaliku teenindamise lepingu (st uue lepingu) kasutamine oli vajalik ja proportsionaalne, ning kas esimene Altmarki kriteerium on seega täidetud, hindab komisjon järgmist:

113

1)

kas eksisteeris kasutajatepoolne nõudlus;

| 2) | kas turuosalised ei saanud seda nõudlust rahuldada ilma riigiasutuste kehtestatud kohustuseta (turutõrke olemasolu); |
| --- | --- |

2)

kas turuosalised ei saanud seda nõudlust rahuldada ilma riigiasutuste kehtestatud kohustuseta (turutõrke olemasolu);

| 3) | kas selle puuduse kõrvaldamiseks ei piisanud lihtsalt avalike teenuste osutamise kohustuse kasutamisest (kõige vähem kahjulik lähenemisviis). |
| --- | --- |

3)

kas selle puuduse kõrvaldamiseks ei piisanud lihtsalt avalike teenuste osutamise kohustuse kasutamisest (kõige vähem kahjulik lähenemisviis).

1.   Kasutajatepoolne nõudlus

| (334) | Kõnealusel juhul usaldati CdI-le ja SNSile sõitjateveo ja kaubaveo segateenuste ning ainult sõitjateveo kiirlaevateenuste osutamine mitmel liinil. CdI-le ja hiljem SNSile pandud avalike teenuste osutamise kohustused puudutavad teenindatavaid mereveoliine, asjaomastele teenindatavatele mereveoliinidele määratud laevade tüüpi ja mahutavust, varulaeva kättesaadavust teenuse katkematuse tagamiseks, sõitude sagedust ja maksimaalseid piletihindu, mida teenuse kasutajad igal asjaomasel liinil maksavad (st väiksemaid piletihindu väiksemate saarte elanikele ja kõrgemaid piletihindu muudele sõitjatele). |
| --- | --- |

(334)

Kõnealusel juhul usaldati CdI-le ja SNSile sõitjateveo ja kaubaveo segateenuste ning ainult sõitjateveo kiirlaevateenuste osutamine mitmel liinil. CdI-le ja hiljem SNSile pandud avalike teenuste osutamise kohustused puudutavad teenindatavaid mereveoliine, asjaomastele teenindatavatele mereveoliinidele määratud laevade tüüpi ja mahutavust, varulaeva kättesaadavust teenuse katkematuse tagamiseks, sõitude sagedust ja maksimaalseid piletihindu, mida teenuse kasutajad igal asjaomasel liinil maksavad (st väiksemaid piletihindu väiksemate saarte elanikele ja kõrgemaid piletihindu muudele sõitjatele).

| (335) | Nagu on kirjeldatud põhjenduses 184, on Itaalia kehtestanud uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustused peamiselt selleks, et i) tagada Sitsiilia ja selle väiksemate saarte vaheline ühendus ning ii) aidata kaasa asjaomaste saarte majandusarengule regulaarsete ja usaldusväärsete mereveoteenuste kaudu. Komisjoni arvates võivad need tõepoolest olla õigustatud avaliku huvi eesmärgid. |
| --- | --- |

(335)

Nagu on kirjeldatud põhjenduses 184, on Itaalia kehtestanud uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustused peamiselt selleks, et i) tagada Sitsiilia ja selle väiksemate saarte vaheline ühendus ning ii) aidata kaasa asjaomaste saarte majandusarengule regulaarsete ja usaldusväärsete mereveoteenuste kaudu. Komisjoni arvates võivad need tõepoolest olla õigustatud avaliku huvi eesmärgid.

| (336) | Enne kui uues lepingus kindlaks määratud mereühenduste teenindamine alguses CdI kätte anti, teenindas neid liine esialgsete lepingute alusel Siremar. Komisjon märgibki, et kõnealuseid mereliine on hoitud peaaegu muutumatuna käigus palju aastaid, st vähemalt alates esialgse lepingu jõustumisest (114). 2012. aastal uue lepingu sõlmimisel leidsid Itaalia ametiasutused ja eelkõige Sitsiilia, et need teenused on kasutajate nõudluse rahuldamiseks jätkuvalt vajalikud. |
| --- | --- |

(336)

Enne kui uues lepingus kindlaks määratud mereühenduste teenindamine alguses CdI kätte anti, teenindas neid liine esialgsete lepingute alusel Siremar. Komisjon märgibki, et kõnealuseid mereliine on hoitud peaaegu muutumatuna käigus palju aastaid, st vähemalt alates esialgse lepingu jõustumisest (114). 2012. aastal uue lepingu sõlmimisel leidsid Itaalia ametiasutused ja eelkõige Sitsiilia, et need teenused on kasutajate nõudluse rahuldamiseks jätkuvalt vajalikud.

114

| (337) | Selleks et selgitada kasutajate tegelikku nõudlust teenuste järele, esitas Itaalia statistika, mis näitab, et 2010. aastal vedas Siremar viie liinipaketi liinidel kokku 1 342 402 sõitjat ja 311 114,50 meetrit lasti. 2011. aastal olid need arvud vastavalt 1 332 400 ja 290 704,70. See näitab, et kahel aastal enne seda, kui avalike teenuste osutamise kohustused CdI-le usaldati, oli asjaomastel liinidel mereveoteenuste järele märkimisväärne kogunõudlus. |
| --- | --- |

(337)

Selleks et selgitada kasutajate tegelikku nõudlust teenuste järele, esitas Itaalia statistika, mis näitab, et 2010. aastal vedas Siremar viie liinipaketi liinidel kokku 1 342 402 sõitjat ja 311 114,50 meetrit lasti. 2011. aastal olid need arvud vastavalt 1 332 400 ja 290 704,70. See näitab, et kahel aastal enne seda, kui avalike teenuste osutamise kohustused CdI-le usaldati, oli asjaomastel liinidel mereveoteenuste järele märkimisväärne kogunõudlus.

| (338) | Selleks et kindlaks teha, kas kõigi viide liinipaketti koondatud kahekümne asjaomase liini järele on tegelik kasutajatepoolne nõudlus, on vaja aga teha üksikasjalikum hindamine. Itaalia esitas sellel otstarbel ajavahemiku 2007–2019 statistika liinide kaupa (115). See statistika sisaldab sõitjate koguarvu aastas või aastas veetud lasti meetrites, mis võimaldas välja arvutada keskmised väärtused sõidu kohta. Tabelis 5 on näitena toodud kahed sellised näitajad 2010. ja 2019. aasta kohta. Need arvud näitavad, et mõlema aasta jooksul veeti asjaomastel liinidel tehtud enamikul edasi-tagasi sõitudel enam kui sada reisijat. Kui 2010. aastal veeti keskmiselt alla saja sõitja vaid neljal liinil, siis 2019. aastal vaid kolmel liinil. Komisjon märgib, et sõitjate vähest arvu nendel üksikliinidel võib seletada asjaomaste saarte väikese rahvaarvu ja väiksusega, samuti suhteliselt lühikeste ja sagedaste sõitudega, mis on vajalikud nende saarte elanike liikumisvajaduste rahuldamiseks. Ka on komisjon analüüsinud kuni 2019. aasta lõpuni iga aasta kohta liinide kaupa esitatud statistikat (116). Komisjon märgib, et eri liinidel registreeritud sõitude ja sõitjate arv eri aastatel erines. Selle põhjus on aga asjaolu, et tegemist on väga väikeste saartega, mille sadamataristu on piiratud ja mis asuvad üksteisele suhteliselt lähedal. See nõuab sagedast sõiduplaanide kohandamist, et need vastaksid kohalikele vajadustele (nt hariduse ja tööga seotud pendelränne) ja leevendaksid kõiki ühendusega seotud probleeme (näiteks kui ankrupaik on hoolduses ja saab vastu võtta ainult väiksemaid laevu või vähem laevu samal ajal, üks liinipaketi liin võib mõnda aega käigust maas olla, samas kui selle paketi teisi liine võidakse teenindada suurema sagedusega). Komisjoni käsutuses olevate andmete põhjal ei ole aga mingeid märke selle kohta, et kasutajate nõudlus mis tahes liinil või liinipaketis oli või on tegelikult kadunud. | Sõitjate keskmine arv sõidu kohta
   (117) | Keskmine last sõidu kohta
   (118) |
| --- | --- | --- | --- |
| Segaveoteenuse liinid | 2010 | 2019 | 2010 | 2019 |
| Liinipakett Milazzo – Lipari saared – Napoli | C/1 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| C/2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| C/3 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| C/4 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| C/6 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Liinipakett Palermo–Ustica | D/1 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Liinipakett Trapani – Egadi saared | D/2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| D/3 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Liinipakett Trapani–Pantelleria | D/4 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Liinipakett Trapani – Pelagie saared | D/5 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | Sõitjate keskmine arv sõidu kohta |
| Ainult sõitjateveo liinid | 2010 | 2019 |
| Liinipakett Milazzo – Lipari saared (– Napoli) | ALC/2 | [...] | [...] |
| ALC/2 bis | [...] | [...] |
| ALC/3 | [...] | [...] |
| ALC/4 | [...] | [...] |
| ALC/6 | [...] | Ei kohaldata (119) |
| Liinipakett Palermo–Ustica | ALD/1 | [...] | [...] |
| Liinipakett Trapani – Egadi saared | ALD 2/3. | [...] | [...] |
| ALD 2/3 bis | [...] | [...] |

(338)

Selleks et kindlaks teha, kas kõigi viide liinipaketti koondatud kahekümne asjaomase liini järele on tegelik kasutajatepoolne nõudlus, on vaja aga teha üksikasjalikum hindamine. Itaalia esitas sellel otstarbel ajavahemiku 2007–2019 statistika liinide kaupa (115). See statistika sisaldab sõitjate koguarvu aastas või aastas veetud lasti meetrites, mis võimaldas välja arvutada keskmised väärtused sõidu kohta. Tabelis 5 on näitena toodud kahed sellised näitajad 2010. ja 2019. aasta kohta. Need arvud näitavad, et mõlema aasta jooksul veeti asjaomastel liinidel tehtud enamikul edasi-tagasi sõitudel enam kui sada reisijat. Kui 2010. aastal veeti keskmiselt alla saja sõitja vaid neljal liinil, siis 2019. aastal vaid kolmel liinil. Komisjon märgib, et sõitjate vähest arvu nendel üksikliinidel võib seletada asjaomaste saarte väikese rahvaarvu ja väiksusega, samuti suhteliselt lühikeste ja sagedaste sõitudega, mis on vajalikud nende saarte elanike liikumisvajaduste rahuldamiseks. Ka on komisjon analüüsinud kuni 2019. aasta lõpuni iga aasta kohta liinide kaupa esitatud statistikat (116). Komisjon märgib, et eri liinidel registreeritud sõitude ja sõitjate arv eri aastatel erines. Selle põhjus on aga asjaolu, et tegemist on väga väikeste saartega, mille sadamataristu on piiratud ja mis asuvad üksteisele suhteliselt lähedal. See nõuab sagedast sõiduplaanide kohandamist, et need vastaksid kohalikele vajadustele (nt hariduse ja tööga seotud pendelränne) ja leevendaksid kõiki ühendusega seotud probleeme (näiteks kui ankrupaik on hoolduses ja saab vastu võtta ainult väiksemaid laevu või vähem laevu samal ajal, üks liinipaketi liin võib mõnda aega käigust maas olla, samas kui selle paketi teisi liine võidakse teenindada suurema sagedusega). Komisjoni käsutuses olevate andmete põhjal ei ole aga mingeid märke selle kohta, et kasutajate nõudlus mis tahes liinil või liinipaketis oli või on tegelikult kadunud.

115

116

Sõitjate keskmine arv sõidu kohta
   (117)

Sõitjate keskmine arv sõidu kohta

117

Keskmine last sõidu kohta
   (118)

Keskmine last sõidu kohta

118

Segaveoteenuse liinid

Segaveoteenuse liinid

2010

2010

2019

2019

2010

2010

2019

2019

Liinipakett Milazzo – Lipari saared – Napoli

C/1

[...]

[...]

[...]

[...]

C/2

[...]

[...]

[...]

[...]

C/3

[...]

[...]

[...]

[...]

C/4

[...]

[...]

[...]

[...]

C/6

[...]

[...]

[...]

[...]

Liinipakett Palermo–Ustica

D/1

[...]

[...]

[...]

[...]

Liinipakett Trapani – Egadi saared

D/2

[...]

[...]

[...]

[...]

D/3

[...]

[...]

[...]

[...]

Liinipakett Trapani–Pantelleria

D/4

[...]

[...]

[...]

[...]

Liinipakett Trapani – Pelagie saared

D/5

[...]

[...]

[...]

[...]

Sõitjate keskmine arv sõidu kohta

Sõitjate keskmine arv sõidu kohta

Ainult sõitjateveo liinid

Ainult sõitjateveo liinid

2010

2010

2019

2019

Liinipakett Milazzo – Lipari saared (– Napoli)

ALC/2

[...]

[...]

ALC/2 bis

[...]

[...]

ALC/3

[...]

[...]

ALC/4

[...]

[...]

ALC/6

[...]

Ei kohaldata (119)

119

Liinipakett Palermo–Ustica

ALD/1

[...]

[...]

Liinipakett Trapani – Egadi saared

ALD 2/3.

[...]

[...]

ALD 2/3 bis

[...]

[...]

Tabel 5. Kasutajatepoolse nõudluse statistika 2010. aasta (teenuseosutaja Siremar) ja 2019. aasta (teenuseosutaja SNS) kohta

Tabel 5. Kasutajatepoolse nõudluse statistika 2010. aasta (teenuseosutaja Siremar) ja 2019. aasta (teenuseosutaja SNS) kohta

| (339) | Tõendamaks, et kasutajate nõudlus püsis ka siis, kui CdI ja hiljem SNS alustasid liinide teenindamist uue lepingu alusel, esitas Itaalia täiendavat statistikat. Tabelis 6 esitatud andmed näitavad, et alates 2013. aastast vedas CdI ja hiljem SNS rohkem sõitjaid ja kaupa, kui Siremar oli vedanud 2010. aastal ja 2011. aastal (vt põhjendus 337). Kuigi aja jooksul esines mõningaid kõikumisi, kinnitavad need arvud, et kasutajate nõudlus püsis ja viimastel aastatel isegi kasvas. | Veetud sõitjate arv | Veetud kauba kogus (meetrites) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 (august–detsember) | [...] | [...] |
| 2013 | [...] | [...] |
| 2014 | [...] | [...] |
| 2015
   (120) | [...] | [...] |
| 2016 (aprill–detsember)
   (121) | [...] | [...] |
| 2017 | [...] | [...] |
| 2018 | [...] | [...] |
| 2019 | [...] | [...] |

(339)

Tõendamaks, et kasutajate nõudlus püsis ka siis, kui CdI ja hiljem SNS alustasid liinide teenindamist uue lepingu alusel, esitas Itaalia täiendavat statistikat. Tabelis 6 esitatud andmed näitavad, et alates 2013. aastast vedas CdI ja hiljem SNS rohkem sõitjaid ja kaupa, kui Siremar oli vedanud 2010. aastal ja 2011. aastal (vt põhjendus 337). Kuigi aja jooksul esines mõningaid kõikumisi, kinnitavad need arvud, et kasutajate nõudlus püsis ja viimastel aastatel isegi kasvas.

Veetud sõitjate arv

Veetud sõitjate arv

Veetud kauba kogus (meetrites)

Veetud kauba kogus (meetrites)

2012 (august–detsember)

2012 (august–detsember)

[...]

[...]

2013

2013

[...]

[...]

2014

2014

[...]

[...]

2015
   (120)

2015

120

[...]

[...]

2016 (aprill–detsember)
   (121)

2016 (aprill–detsember)

121

[...]

[...]

2017

2017

[...]

[...]

2018

2018

[...]

[...]

2019

2019

[...]

[...]

Tabel 6. Aastate 2012–2019 statistika (SdI ja SNSi teenindatud sega- ja ainult sõitjateveo liinid)

Tabel 6. Aastate 2012–2019 statistika (SdI ja SNSi teenindatud sega- ja ainult sõitjateveo liinid)

| (340) | Komisjoni arvates näitab eespool esitatud statistika (vt põhjendused 337, 338 ja 339) selgelt, et kõigil viide liinipaketti rühmitatud kahekümnel avaliku teenindamise lepingu alusel teenindataval liinil on tegelik nõudlus sõitjate- ja kaubaveoteenuste järele. Seetõttu võib järeldada, et need teenused vastavad tegelikule kasutajatepoolsele nõudlusele ja rahuldavad seega üldsuse tegelikke vajadusi. |
| --- | --- |

(340)

Komisjoni arvates näitab eespool esitatud statistika (vt põhjendused 337, 338 ja 339) selgelt, et kõigil viide liinipaketti rühmitatud kahekümnel avaliku teenindamise lepingu alusel teenindataval liinil on tegelik nõudlus sõitjate- ja kaubaveoteenuste järele. Seetõttu võib järeldada, et need teenused vastavad tegelikule kasutajatepoolsele nõudlusele ja rahuldavad seega üldsuse tegelikke vajadusi.

2.   Turutõrke olemasolu

| (341) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkti 48 kohaselt „ei oleks asjakohane hõlmata konkreetse avaliku teenuse osutamise ülesandega selliseid teenuseid, mida tavapärastes turutingimustes tegutsevad ettevõtjad juba pakuvad või mida nad saavad pakkuda rahuldavalt ja üldsuse huvidega kooskõlas olevatel tingimustel (näiteks teenuse hind, objektiivsed kvaliteeditunnused, jätkuvus ja kättesaadavus), nagu need on määratlenud riik“ (122). Seetõttu peab komisjon uurima, kas võttes arvesse avaliku teenindamise kohustusi, mille liikmesriik on kehtestanud uue lepinguga, oleks teenus olnud ebapiisav, kui selle osutamine oleks jäetud üksnes turujõudude hooleks. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 48 märgitakse selle kohta, et „komisjon [piirdub] kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga“. |
| --- | --- |

(341)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkti 48 kohaselt „ei oleks asjakohane hõlmata konkreetse avaliku teenuse osutamise ülesandega selliseid teenuseid, mida tavapärastes turutingimustes tegutsevad ettevõtjad juba pakuvad või mida nad saavad pakkuda rahuldavalt ja üldsuse huvidega kooskõlas olevatel tingimustel (näiteks teenuse hind, objektiivsed kvaliteeditunnused, jätkuvus ja kättesaadavus), nagu need on määratlenud riik“ (122). Seetõttu peab komisjon uurima, kas võttes arvesse avaliku teenindamise kohustusi, mille liikmesriik on kehtestanud uue lepinguga, oleks teenus olnud ebapiisav, kui selle osutamine oleks jäetud üksnes turujõudude hooleks. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 48 märgitakse selle kohta, et „komisjon [piirdub] kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga“.

122

| (342) | Komisjon on juba varasemates otsustes analüüsinud, kas nende liinipakettide puhul esines turutõrge. Eelkõige oma 2004. aasta otsuses märkis komisjon seoses Siremariga, et ükski (toona) avalik-õigusliku ettevõtja teenindatud kohalikel turgudel tegutsenud Itaalia eraettevõtja ei pakkunud aasta ringi samaväärseid teenuseid, mis rahuldaksid täielikult viieaastastes plaanides avalike teenuste suhtes sätestatud nõudeid (123). See järeldus puudutab ajavahemikku 1992–2008 ja seda ei sea kahtluse alla 2009. aasta otsus, millega tühistati 2004. aasta otsus, ega ka 2020. aasta otsus Tirrenia/CINi kohta, milles jõuti järeldusele, et Siremarile antud avaliku teenuse hüvitis oli olemasolev abi. |
| --- | --- |

(342)

Komisjon on juba varasemates otsustes analüüsinud, kas nende liinipakettide puhul esines turutõrge. Eelkõige oma 2004. aasta otsuses märkis komisjon seoses Siremariga, et ükski (toona) avalik-õigusliku ettevõtja teenindatud kohalikel turgudel tegutsenud Itaalia eraettevõtja ei pakkunud aasta ringi samaväärseid teenuseid, mis rahuldaksid täielikult viieaastastes plaanides avalike teenuste suhtes sätestatud nõudeid (123). See järeldus puudutab ajavahemikku 1992–2008 ja seda ei sea kahtluse alla 2009. aasta otsus, millega tühistati 2004. aasta otsus, ega ka 2020. aasta otsus Tirrenia/CINi kohta, milles jõuti järeldusele, et Siremarile antud avaliku teenuse hüvitis oli olemasolev abi.

123

| (343) | Oma 2012. aasta otsuses märkis komisjon siiski, et uue lepingu esmakordsele sõlmimisele eelneval ajal osutasid asjaomastel liinidel regulaarseid liiniveoteenuseid teised ettevõtjad (124). Tookord väitis Itaalia, et Sitsiilia valis need teised ettevõtjad mitme hankemenetluse teel, et osutada eraldi lepingute alusel täiendavaid avalikke teenuseid. Enne hindamise jätkamist märgib komisjon järgmist. |
| --- | --- |

(343)

Oma 2012. aasta otsuses märkis komisjon siiski, et uue lepingu esmakordsele sõlmimisele eelneval ajal osutasid asjaomastel liinidel regulaarseid liiniveoteenuseid teised ettevõtjad (124). Tookord väitis Itaalia, et Sitsiilia valis need teised ettevõtjad mitme hankemenetluse teel, et osutada eraldi lepingute alusel täiendavaid avalikke teenuseid. Enne hindamise jätkamist märgib komisjon järgmist.

124

| (344) | Esiteks piirdub käesolev hindamine turu konkurentsiolukorraga 2012. aasta juulile eelnenud aastatel, kuna see oli Itaalia ametiasutuste jaoks avalike teenuste osutamise kohustuste kindlaksmääramisel asjakohane periood. Ehkki uue lepinguga kehtestatakse konkreetsed avalike teenuste osutamise kohustused seoses küsitavate piletihindadega (sealhulgas väiksemad piletihinnad väiksemate saarte elanike jaoks), ei ole Itaalia avaliku teenuse vajadust põhjendanud, väites, et CdI ja hiljem SNSi piletihinnad pidid olema asjaomastel liinidel madalamad kui teistel ettevõtjatel. Uurimise käigus on Itaalia hoopis väitnud, et kuivõrd teised ettevõtjad osutasid parvlaevateenuseid CdI ja hiljem SNSi teenindatud liinidel, erinesid need konkureerivad teenused aastaringse katkematuse ja sageduse poolest, ei olnud samaväärsed (sadamate või teenuseliigi seisukohast, nt ainult kaubaveo-, mitte segaveoteenused), ei olnud sama kvaliteediga või olid eraldi lepingute alusel samuti subsideeritud. Seetõttu ei ole komisjon teinud ettevõtjate poolt asjaomastel liinidel küsitavate piletihindade võrdlusanalüüsi. Vastupidi, komisjon on keskendunud võimalikele erinevustele katkematuses, regulaarsuses, mahus ja kvaliteedis (vt põhjendus 330) ning sellele, kas ka konkureerivaid ettevõtjaid subsideeriti eraldi lepingute alusel. |
| --- | --- |

(344)

Esiteks piirdub käesolev hindamine turu konkurentsiolukorraga 2012. aasta juulile eelnenud aastatel, kuna see oli Itaalia ametiasutuste jaoks avalike teenuste osutamise kohustuste kindlaksmääramisel asjakohane periood. Ehkki uue lepinguga kehtestatakse konkreetsed avalike teenuste osutamise kohustused seoses küsitavate piletihindadega (sealhulgas väiksemad piletihinnad väiksemate saarte elanike jaoks), ei ole Itaalia avaliku teenuse vajadust põhjendanud, väites, et CdI ja hiljem SNSi piletihinnad pidid olema asjaomastel liinidel madalamad kui teistel ettevõtjatel. Uurimise käigus on Itaalia hoopis väitnud, et kuivõrd teised ettevõtjad osutasid parvlaevateenuseid CdI ja hiljem SNSi teenindatud liinidel, erinesid need konkureerivad teenused aastaringse katkematuse ja sageduse poolest, ei olnud samaväärsed (sadamate või teenuseliigi seisukohast, nt ainult kaubaveo-, mitte segaveoteenused), ei olnud sama kvaliteediga või olid eraldi lepingute alusel samuti subsideeritud. Seetõttu ei ole komisjon teinud ettevõtjate poolt asjaomastel liinidel küsitavate piletihindade võrdlusanalüüsi. Vastupidi, komisjon on keskendunud võimalikele erinevustele katkematuses, regulaarsuses, mahus ja kvaliteedis (vt põhjendus 330) ning sellele, kas ka konkureerivaid ettevõtjaid subsideeriti eraldi lepingute alusel.

| (345) | Teiseks osutati võrreldavaid teenuseid, mida teised ettevõtjad uues lepingus määratletud liinipaketi liinidel pakkusid, ka Sitsiilia kindlaksmääratud täiendavate üldist majandushuvi pakkuvate teenustena riikliku hüvitise süsteemide raames (125). Põhimõtteliselt ei sea teiste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajate olemasolu uues lepingus kindlaks määratud liinipakettide liinidel kahtluse alla üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kehtivust nende liinipakettide puhul, vaid pigem tugevdab seda, kuna see osutab asjaolule, et nende ühenduste vajadus oli nii suur ja/või erinev, et seda said rahuldada vaid mitu ettevõtjat. Asjaolu, et teatavate liinipakettide liinidel tegutseb ka teisi ettevõtjaid, ei saa olla märk sellest, et turujõud üksi suudaksid seda liinipaketti piisavalt teenindada, kui ka need teised ettevõtjad saavad oma teenuste pakkumiseks eraldi lepingute alusel riiklikku hüvitist. |
| --- | --- |

(345)

Teiseks osutati võrreldavaid teenuseid, mida teised ettevõtjad uues lepingus määratletud liinipaketi liinidel pakkusid, ka Sitsiilia kindlaksmääratud täiendavate üldist majandushuvi pakkuvate teenustena riikliku hüvitise süsteemide raames (125). Põhimõtteliselt ei sea teiste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajate olemasolu uues lepingus kindlaks määratud liinipakettide liinidel kahtluse alla üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kehtivust nende liinipakettide puhul, vaid pigem tugevdab seda, kuna see osutab asjaolule, et nende ühenduste vajadus oli nii suur ja/või erinev, et seda said rahuldada vaid mitu ettevõtjat. Asjaolu, et teatavate liinipakettide liinidel tegutseb ka teisi ettevõtjaid, ei saa olla märk sellest, et turujõud üksi suudaksid seda liinipaketti piisavalt teenindada, kui ka need teised ettevõtjad saavad oma teenuste pakkumiseks eraldi lepingute alusel riiklikku hüvitist.

125

| (346) | Kolmandaks määras Itaalia 20 liini kindlaks viie liinipaketi või ühenduste võrgustikuna, mis lisatakse uude lepingusse (126). Komisjon märgib, et merekabotaaži määruse tõlgendamist käsitleva teatise punkti 5.5.3 kohaselt (127)„[l]iikmesriigid soovivad sageli liita erinevaid saari hõlmavad, avalikeks teenusteks väljapakutud liinid ühte paketti, et saavutada mastaabisäästu ja meelitada ligi ettevõtjaid. Sellised paketid ei ole vastuolus liidu õigusaktidega, kui liitmine ei too kaasa diskrimineerimist ega põhjusta tarbetuid turumoonutusi. Liidetud liinide paketi sobiv suurus tuleks määrata lähtudes parima sünergia potentsiaalist, mida on võimalik oluliste transpordivajaduste rahuldamise eesmärgil saavutada“. |
| --- | --- |

(346)

Kolmandaks määras Itaalia 20 liini kindlaks viie liinipaketi või ühenduste võrgustikuna, mis lisatakse uude lepingusse (126). Komisjon märgib, et merekabotaaži määruse tõlgendamist käsitleva teatise punkti 5.5.3 kohaselt (127)„[l]iikmesriigid soovivad sageli liita erinevaid saari hõlmavad, avalikeks teenusteks väljapakutud liinid ühte paketti, et saavutada mastaabisäästu ja meelitada ligi ettevõtjaid. Sellised paketid ei ole vastuolus liidu õigusaktidega, kui liitmine ei too kaasa diskrimineerimist ega põhjusta tarbetuid turumoonutusi. Liidetud liinide paketi sobiv suurus tuleks määrata lähtudes parima sünergia potentsiaalist, mida on võimalik oluliste transpordivajaduste rahuldamise eesmärgil saavutada“.

126

127

Sellised paketid ei ole vastuolus liidu õigusaktidega, kui liitmine ei too kaasa diskrimineerimist ega põhjusta tarbetuid turumoonutusi.

| (347) | Käesoleval juhul rühmitati liinid geograafilistesse pakettidesse planeerimise eesmärgil, et teha kindlaks võimalikud lüngad või kattumised ning tagada nende saarte elanikele sidus ja täielik ühenduste pakett nii Sitsiilia kui ka teiste saartega, eelkõige suhteliselt suuremate saartega. Table 3 näitab, et kõigi pakettide liinid kattuvad sageli ja täiendavad üksteist (128). Arvestades, et teatavad olulised teenused, nagu koolid, suured toidupoed ja spetsialiseeritud meditsiiniteenused, on olemas ainult Sitsiilias või suhteliselt suurematel saartel, otsustas Itaalia sõlmida mitte üksikliinide, vaid liinipakettide lepingud. Kuigi eraettevõtjad pakuvad mõningaid ühendusi suhteliselt suuremate saarte (nt Lipari ja Pantelleria) ja Sitsiilia vahel, ei paku nad ühendusi kõigile saartele ja nende vahel aasta ringi. Arvestades vajadust tagada ühendused mitme eri kohtades ja mõnikord suhteliselt kaugel asuva väikesaare vahel, leiab komisjon, et Itaalia ei ole teinud olenevalt asjaomase saare või saarestiku omadustest üht või mitut liini hõlmava viie liinipaketi kindlaksmääramisel ilmset viga. Nendel põhjustel, arvestades antud juhtumi konkreetseid asjaolusid, ei ole komisjon hinnanud iga üksikühendust, vaid keskendunud igale liinipaketile kui sidusale kogumile, mis hõlmab ühendusi saarestikku või saarele, sealt tagasi või saarte vahel. |
| --- | --- |

(347)

Käesoleval juhul rühmitati liinid geograafilistesse pakettidesse planeerimise eesmärgil, et teha kindlaks võimalikud lüngad või kattumised ning tagada nende saarte elanikele sidus ja täielik ühenduste pakett nii Sitsiilia kui ka teiste saartega, eelkõige suhteliselt suuremate saartega. Table 3 näitab, et kõigi pakettide liinid kattuvad sageli ja täiendavad üksteist (128). Arvestades, et teatavad olulised teenused, nagu koolid, suured toidupoed ja spetsialiseeritud meditsiiniteenused, on olemas ainult Sitsiilias või suhteliselt suurematel saartel, otsustas Itaalia sõlmida mitte üksikliinide, vaid liinipakettide lepingud. Kuigi eraettevõtjad pakuvad mõningaid ühendusi suhteliselt suuremate saarte (nt Lipari ja Pantelleria) ja Sitsiilia vahel, ei paku nad ühendusi kõigile saartele ja nende vahel aasta ringi. Arvestades vajadust tagada ühendused mitme eri kohtades ja mõnikord suhteliselt kaugel asuva väikesaare vahel, leiab komisjon, et Itaalia ei ole teinud olenevalt asjaomase saare või saarestiku omadustest üht või mitut liini hõlmava viie liinipaketi kindlaksmääramisel ilmset viga. Nendel põhjustel, arvestades antud juhtumi konkreetseid asjaolusid, ei ole komisjon hinnanud iga üksikühendust, vaid keskendunud igale liinipaketile kui sidusale kogumile, mis hõlmab ühendusi saarestikku või saarele, sealt tagasi või saarte vahel.

128

| (348) | Selle taustal, võttes aluseks konkurentsiolukorra, mis valitses enne esimese lepingu sõlmimist 30. juulil 2012, ja tuginedes huvitatud isikute märkustele (vt 5. jagu), on komisjon analüüsinud iga liinipaketti, et kontrollida, kas Itaalia ei teinud ilmset viga, kui ta tegi kindlaks turutõrke olemasolu:






  — | Milazzo – Lipari saared – Napoli. CdI hoidis käigus ja SNS hoiab käigus viit parvlaevadega teenindatavat liini ja viit kiirlaevadega teenindatavat liini, mis ühendavad Lipari saari Sitsiilia ja mandriga (129). Selle liinipaketi liinidel pakkusid ajavahemikul 2009–2012 konkurentsi Ustica Lines, NGI, SNAV ja Alilauro. Ustica Lines ja NGI teenindasid aasta ringi liine, mis ühendasid Milazzot Lipari saartega, ja said eraldi lepingute alusel riikliku hüvitist: Ustica Lines osutas kiirlaevateenuseid kahel liinil, samas kui NGI osutas segateenuseid ühel liinil. SNAV ja Alilauro osutasid kiirlaevateenust ainult kõrghooajal Napoli ja Lipari saari ühendavatel liinidel, saamata riiklikku hüvitist. Komisjon märgib kõigepealt, et konkurendid ei pakkunud CdI ja hiljem SNSi teenustega võrreldavaid teenuseid ei teenindatud liinide, sageduse ega mahu poolest. Vastupidi, nad tegutsesid ainult ühel või kahel liinil ning osutasid mahu ja ajakava poolest palju piiratumat teenust. Täpsemalt öeldes osutas NGI parvlaevateenuseid laevadega, mille suhtes kehtivad teistsugused mahutavusnõuded. Mis puudutab SNAVi ja Alilaurot, ei pakkunud nende teenused ühendust Milazzoga, kuna nende liinid ühendasid ainult Napolit Lipari saartega ja pakkusid ühendusi nende saarte vahel. Pealegi ei teenindanud need eraettevõtjad neid liine madalhooajal. Sellised teenused ei ole võrreldavad teenustega, mida osutas esmalt CdI ja mida hiljem hakkas osutama SNS uue lepingu alusel. Pan Med väitis, et konkurendid pakkusid selle liinipaketi liinidel sarnaseid teenuseid (vt põhjendus 272). Siiski ei identifitseerinud Pan Med neid konkurente ega näidanud, miks ta peab nende teenuseid sarnaseks või võrreldavaks CdI ja hiljem SNSi osutatud teenustega. Selle taustal märgib komisjon, et kõik ettevõtjad, kes osutasid nendel liinidel aastaringset teenust, tegid seda riikliku hüvitise eest. See asjaolu koos nende saarte geograafilise asendi ja demograafilise olukorraga (elanike arv alates umbes 100st Alicudis kuni ligikaudu 10 700ni Liparis) näitab, et turujõududest üksi ei piisanud, et pakkuda vajalikul tasemel ühendusi eri piirkondi ühendava liikluse tagamiseks. Komisjon järeldab, et ükski teine ettevõtja, arvestades ainult oma ärihuve, ei oleks osutanud uues lepingus nõutaval tasemel teenuseid. Seetõttu ei teinud Itaalia ilmset viga, kui leidis, et selle liinipaketi liinidel esines turutõrge; |
| --- | --- | --- |

(348)

Selle taustal, võttes aluseks konkurentsiolukorra, mis valitses enne esimese lepingu sõlmimist 30. juulil 2012, ja tuginedes huvitatud isikute märkustele (vt 5. jagu), on komisjon analüüsinud iga liinipaketti, et kontrollida, kas Itaalia ei teinud ilmset viga, kui ta tegi kindlaks turutõrke olemasolu:

—

Milazzo – Lipari saared – Napoli. CdI hoidis käigus ja SNS hoiab käigus viit parvlaevadega teenindatavat liini ja viit kiirlaevadega teenindatavat liini, mis ühendavad Lipari saari Sitsiilia ja mandriga (129). Selle liinipaketi liinidel pakkusid ajavahemikul 2009–2012 konkurentsi Ustica Lines, NGI, SNAV ja Alilauro. Ustica Lines ja NGI teenindasid aasta ringi liine, mis ühendasid Milazzot Lipari saartega, ja said eraldi lepingute alusel riikliku hüvitist: Ustica Lines osutas kiirlaevateenuseid kahel liinil, samas kui NGI osutas segateenuseid ühel liinil. SNAV ja Alilauro osutasid kiirlaevateenust ainult kõrghooajal Napoli ja Lipari saari ühendavatel liinidel, saamata riiklikku hüvitist. Komisjon märgib kõigepealt, et konkurendid ei pakkunud CdI ja hiljem SNSi teenustega võrreldavaid teenuseid ei teenindatud liinide, sageduse ega mahu poolest. Vastupidi, nad tegutsesid ainult ühel või kahel liinil ning osutasid mahu ja ajakava poolest palju piiratumat teenust. Täpsemalt öeldes osutas NGI parvlaevateenuseid laevadega, mille suhtes kehtivad teistsugused mahutavusnõuded. Mis puudutab SNAVi ja Alilaurot, ei pakkunud nende teenused ühendust Milazzoga, kuna nende liinid ühendasid ainult Napolit Lipari saartega ja pakkusid ühendusi nende saarte vahel. Pealegi ei teenindanud need eraettevõtjad neid liine madalhooajal. Sellised teenused ei ole võrreldavad teenustega, mida osutas esmalt CdI ja mida hiljem hakkas osutama SNS uue lepingu alusel. Pan Med väitis, et konkurendid pakkusid selle liinipaketi liinidel sarnaseid teenuseid (vt põhjendus 272). Siiski ei identifitseerinud Pan Med neid konkurente ega näidanud, miks ta peab nende teenuseid sarnaseks või võrreldavaks CdI ja hiljem SNSi osutatud teenustega. Selle taustal märgib komisjon, et kõik ettevõtjad, kes osutasid nendel liinidel aastaringset teenust, tegid seda riikliku hüvitise eest. See asjaolu koos nende saarte geograafilise asendi ja demograafilise olukorraga (elanike arv alates umbes 100st Alicudis kuni ligikaudu 10 700ni Liparis) näitab, et turujõududest üksi ei piisanud, et pakkuda vajalikul tasemel ühendusi eri piirkondi ühendava liikluse tagamiseks. Komisjon järeldab, et ükski teine ettevõtja, arvestades ainult oma ärihuve, ei oleks osutanud uues lepingus nõutaval tasemel teenuseid. Seetõttu ei teinud Itaalia ilmset viga, kui leidis, et selle liinipaketi liinidel esines turutõrge;

129

| — | Trapani – Egadi saared. CdI hoidis käigus ja SNS hoiab käigus kahte parvlaevadega teenindatavat ja nelja kiirlaevadega teenindatavat liini (130). Ka Ustica Lines ja Traghetti delle Isole (131) teenindasid aasta ringi liine, mis ühendasid Egadi saari Sitsiiliaga, pakkudes vastavalt kiirlaeva- ja parvlaevateenuseid. Esiteks märgib komisjon, et Sitsiilia maksis Ustica Linesile ja Traghetti delle Isolele nende teenuste osutamise eest hüvitist eraldi lepingute alusel. Lisaks oli Traghetti delle Isole puhul nõutud sagedus erinev CdI ja hilisema SNSi pakutud sagedusest, kuna Traghetti delle Isole ei pidanud pakkuma igapäevaseid ühendusi nagu CdI ja hiljem SNS. Peale selle osutas Traghetti delle Isole parvlaevateenuseid laevadega, mille suhtes kehtisid teistsugused mahutavusnõuded, mis hõlmasid näiteks ohtlike kaupade vedu. Ustica Linesi puhul oli nõutav sagedus sarnane CdI ja hiljem SNSi pakutud sagedusega (mitu ühendust päevas). Samas osutas Ustica Lines oma teenuseid laevadega, mille suhtes kehtivad teistsugused mahutavusnõuded. Selle taustal märgib komisjon, et kõik ettevõtjad, kes osutasid nendel liinidel aastaringset teenust, tegid seda riikliku hüvitise eest. See asjaolu koos nende saarte geograafilise asendi ja demograafilise olukorraga (Favignana, Levanzo ja Marettimo rahvaarv kokku on umbes 4 300) näitab, et turujõududest üksi ei piisanud, et pakkuda vajalikul tasemel ühendusi eri piirkondi ühendava liikluse tagamiseks. Komisjon järeldab, et ükski teine ettevõtja, arvestades ainult oma ärihuve, ei oleks osutanud uues lepingus nõutaval tasemel teenuseid. Seetõttu ei teinud Itaalia ilmset viga, kui ta leidis, et selle liinipaketi liinidel esines turutõrge; |
| --- | --- |

—

Trapani – Egadi saared. CdI hoidis käigus ja SNS hoiab käigus kahte parvlaevadega teenindatavat ja nelja kiirlaevadega teenindatavat liini (130). Ka Ustica Lines ja Traghetti delle Isole (131) teenindasid aasta ringi liine, mis ühendasid Egadi saari Sitsiiliaga, pakkudes vastavalt kiirlaeva- ja parvlaevateenuseid. Esiteks märgib komisjon, et Sitsiilia maksis Ustica Linesile ja Traghetti delle Isolele nende teenuste osutamise eest hüvitist eraldi lepingute alusel. Lisaks oli Traghetti delle Isole puhul nõutud sagedus erinev CdI ja hilisema SNSi pakutud sagedusest, kuna Traghetti delle Isole ei pidanud pakkuma igapäevaseid ühendusi nagu CdI ja hiljem SNS. Peale selle osutas Traghetti delle Isole parvlaevateenuseid laevadega, mille suhtes kehtisid teistsugused mahutavusnõuded, mis hõlmasid näiteks ohtlike kaupade vedu. Ustica Linesi puhul oli nõutav sagedus sarnane CdI ja hiljem SNSi pakutud sagedusega (mitu ühendust päevas). Samas osutas Ustica Lines oma teenuseid laevadega, mille suhtes kehtivad teistsugused mahutavusnõuded. Selle taustal märgib komisjon, et kõik ettevõtjad, kes osutasid nendel liinidel aastaringset teenust, tegid seda riikliku hüvitise eest. See asjaolu koos nende saarte geograafilise asendi ja demograafilise olukorraga (Favignana, Levanzo ja Marettimo rahvaarv kokku on umbes 4 300) näitab, et turujõududest üksi ei piisanud, et pakkuda vajalikul tasemel ühendusi eri piirkondi ühendava liikluse tagamiseks. Komisjon järeldab, et ükski teine ettevõtja, arvestades ainult oma ärihuve, ei oleks osutanud uues lepingus nõutaval tasemel teenuseid. Seetõttu ei teinud Itaalia ilmset viga, kui ta leidis, et selle liinipaketi liinidel esines turutõrge;

130

131

| — | Porto Empedocle – Pelagie saared. CdI osutas ja SNS osutab aasta ringi nii parvlaeva- kui ka kiirlaevateenuseid. Ustica Lines oli ainus muu ettevõtja, kes osutas liinil aastaringset kiirlaevateenust ja pakkus kõrghooajal täiendavat kiirlaevateenust. Esiteks märgib komisjon, et Sitsiilia maksis nende teenuste osutamise eest hüvitist eraldi lepingu alusel. Lisaks osutas Ustica Lines ainult sõitjateveo teenust, vedamata kaupa, ja tegi seda erineva sagedusega. Selline teenus ei ole võrreldav teenustega, mida osutas esmalt CdI ja mida hiljem hakkas osutama SNS uue lepingu alusel. Selle taustal märgib komisjon, et ainus ettevõtja, kes osutas selle liinipaketi liinidel aastaringset teenust, tegi seda riikliku hüvitise eest. See asjaolu koos nende saarte geograafilise asendi ja demograafilise olukorraga (Linosa ja Lampedusa rahvaarv kokku on umbes 6 500) näitab, et turujõududest üksi ei piisanud, et pakkuda vajalikul tasemel ühendusi eri piirkondi ühendava liikluse tagamiseks. Komisjon järeldab, et ükski teine ettevõtja, arvestades ainult oma ärihuve, ei oleks osutanud uues lepingus nõutaval tasemel teenuseid. Seetõttu ei teinud Itaalia ilmset viga, kui ta leidis, et selle liinipaketi liinidel esines turutõrge; |
| --- | --- |

—

Porto Empedocle – Pelagie saared. CdI osutas ja SNS osutab aasta ringi nii parvlaeva- kui ka kiirlaevateenuseid. Ustica Lines oli ainus muu ettevõtja, kes osutas liinil aastaringset kiirlaevateenust ja pakkus kõrghooajal täiendavat kiirlaevateenust. Esiteks märgib komisjon, et Sitsiilia maksis nende teenuste osutamise eest hüvitist eraldi lepingu alusel. Lisaks osutas Ustica Lines ainult sõitjateveo teenust, vedamata kaupa, ja tegi seda erineva sagedusega. Selline teenus ei ole võrreldav teenustega, mida osutas esmalt CdI ja mida hiljem hakkas osutama SNS uue lepingu alusel. Selle taustal märgib komisjon, et ainus ettevõtja, kes osutas selle liinipaketi liinidel aastaringset teenust, tegi seda riikliku hüvitise eest. See asjaolu koos nende saarte geograafilise asendi ja demograafilise olukorraga (Linosa ja Lampedusa rahvaarv kokku on umbes 6 500) näitab, et turujõududest üksi ei piisanud, et pakkuda vajalikul tasemel ühendusi eri piirkondi ühendava liikluse tagamiseks. Komisjon järeldab, et ükski teine ettevõtja, arvestades ainult oma ärihuve, ei oleks osutanud uues lepingus nõutaval tasemel teenuseid. Seetõttu ei teinud Itaalia ilmset viga, kui ta leidis, et selle liinipaketi liinidel esines turutõrge;

| — | Trapani–Pantelleria. CdI osutas ja SNS osutab aastaringseid parvlaevateenuseid. Traghetti delle Isole oli ainus muu ettevõtja, kes pakkus liinil aastaringset parvlaevateenust. Esiteks märgib komisjon, et Sitsiilia maksis ka Traghetti delle Isolele nende teenuste osutamise eest hüvitist eraldi lepingute alusel. Lisaks osutas Traghetti delle Isole parvlaevateenuseid sarnase sagedusega nagu CdI ja hiljem SNS, kasutades laevu, mille suhtes kehtisid teistsugused mahutavusnõuded, mis hõlmasid näiteks ohtlike kaupade vedu. Pan Med väitis, et konkurendid pakkusid selle liinipaketi liinidel sarnaseid teenuseid (vt põhjendus 272). Siiski ei identifitseerinud Pan Med neid konkurente ega näidanud, miks ta peab nende teenuseid sarnaseks või võrreldavaks CdI ja hiljem SNSi osutatud teenustega. Selle taustal märgib komisjon, et ainus muu ettevõtja, kes osutas sellel liinil aastaringset teenust, tegi seda riikliku hüvitise eest. See asjaolu koos Pantelleria geograafilise asendi ja demograafilise olukorraga (umbes 7 800 elanikuga väikesaar) näitab, et turujõududest üksi ei piisanud, et pakkuda vajalikul tasemel ühendusi eri piirkondi ühendava liikluse tagamiseks. Komisjon järeldab, et ükski teine ettevõtja, arvestades ainult oma ärihuve, ei oleks osutanud uues lepingus nõutaval tasemel teenuseid. Seetõttu ei teinud Itaalia ilmset viga, kui ta leidis, et selle liinipaketi liinidel esines turutõrge; |
| --- | --- |

—

Trapani–Pantelleria. CdI osutas ja SNS osutab aastaringseid parvlaevateenuseid. Traghetti delle Isole oli ainus muu ettevõtja, kes pakkus liinil aastaringset parvlaevateenust. Esiteks märgib komisjon, et Sitsiilia maksis ka Traghetti delle Isolele nende teenuste osutamise eest hüvitist eraldi lepingute alusel. Lisaks osutas Traghetti delle Isole parvlaevateenuseid sarnase sagedusega nagu CdI ja hiljem SNS, kasutades laevu, mille suhtes kehtisid teistsugused mahutavusnõuded, mis hõlmasid näiteks ohtlike kaupade vedu. Pan Med väitis, et konkurendid pakkusid selle liinipaketi liinidel sarnaseid teenuseid (vt põhjendus 272). Siiski ei identifitseerinud Pan Med neid konkurente ega näidanud, miks ta peab nende teenuseid sarnaseks või võrreldavaks CdI ja hiljem SNSi osutatud teenustega. Selle taustal märgib komisjon, et ainus muu ettevõtja, kes osutas sellel liinil aastaringset teenust, tegi seda riikliku hüvitise eest. See asjaolu koos Pantelleria geograafilise asendi ja demograafilise olukorraga (umbes 7 800 elanikuga väikesaar) näitab, et turujõududest üksi ei piisanud, et pakkuda vajalikul tasemel ühendusi eri piirkondi ühendava liikluse tagamiseks. Komisjon järeldab, et ükski teine ettevõtja, arvestades ainult oma ärihuve, ei oleks osutanud uues lepingus nõutaval tasemel teenuseid. Seetõttu ei teinud Itaalia ilmset viga, kui ta leidis, et selle liinipaketi liinidel esines turutõrge;

| — | Palermo–Ustica. CdI osutas ja SNS osutab aasta ringi nii parvlaeva- kui ka kiirlaevateenuseid. Ustica Lines ja NGI tegutsesid liinil aasta ringi, esimene osutas kiirlaevateenust, teine aga parvlaevateenust. Esiteks märgib komisjon, et Sitsiilia maksis ka Ustica Linesile ja NGI-le nende teenuste osutamise eest hüvitist eraldi lepingute alusel. Lisaks sellele osutasid mõlemad ettevõtjad parvlaevateenuseid laevadega, mille suhtes kehtisid teistsugused mahutavusnõuded, mis hõlmasid NGI puhul ohtlike kaupade vedu. Peale selle oli ka nõutud sagedus erinev CdI ja hilisema SNSi pakutud sagedusest, kuna teised ettevõtjad ei pidanud pakkuma igapäevaseid ühendusi nagu CdI ja hiljem SNS. Pan Med väitis, et konkurendid pakkusid selle liinipaketi liinidel sarnaseid teenuseid (vt põhjendus 272). Siiski ei identifitseerinud Pan Med neid konkurente ega näidanud, miks ta peab nende teenuseid sarnaseks või võrreldavaks CdI ja hiljem SNSi osutatud teenustega. Selle taustal märgib komisjon, et kõik ettevõtjad, kes osutasid selle liinipaketi liinidel aastaringset teenust, tegid seda riikliku hüvitise eest. See asjaolu koos Ustica geograafilise asendi ja demograafilise olukorraga (umbes 1 300 elanikuga väga väike saar) näitab, et turujõududest üksi ei piisanud, et pakkuda vajalikul tasemel ühendusi eri piirkondi ühendava liikluse tagamiseks. Komisjon järeldab, et ükski teine ettevõtja, arvestades ainult oma ärihuve, ei oleks osutanud uues lepingus nõutaval tasemel teenuseid. Seetõttu ei teinud Itaalia ilmset viga, kui ta leidis, et selle liinipaketi liinidel esines turutõrge. |
| --- | --- |

—

Palermo–Ustica. CdI osutas ja SNS osutab aasta ringi nii parvlaeva- kui ka kiirlaevateenuseid. Ustica Lines ja NGI tegutsesid liinil aasta ringi, esimene osutas kiirlaevateenust, teine aga parvlaevateenust. Esiteks märgib komisjon, et Sitsiilia maksis ka Ustica Linesile ja NGI-le nende teenuste osutamise eest hüvitist eraldi lepingute alusel. Lisaks sellele osutasid mõlemad ettevõtjad parvlaevateenuseid laevadega, mille suhtes kehtisid teistsugused mahutavusnõuded, mis hõlmasid NGI puhul ohtlike kaupade vedu. Peale selle oli ka nõutud sagedus erinev CdI ja hilisema SNSi pakutud sagedusest, kuna teised ettevõtjad ei pidanud pakkuma igapäevaseid ühendusi nagu CdI ja hiljem SNS. Pan Med väitis, et konkurendid pakkusid selle liinipaketi liinidel sarnaseid teenuseid (vt põhjendus 272). Siiski ei identifitseerinud Pan Med neid konkurente ega näidanud, miks ta peab nende teenuseid sarnaseks või võrreldavaks CdI ja hiljem SNSi osutatud teenustega. Selle taustal märgib komisjon, et kõik ettevõtjad, kes osutasid selle liinipaketi liinidel aastaringset teenust, tegid seda riikliku hüvitise eest. See asjaolu koos Ustica geograafilise asendi ja demograafilise olukorraga (umbes 1 300 elanikuga väga väike saar) näitab, et turujõududest üksi ei piisanud, et pakkuda vajalikul tasemel ühendusi eri piirkondi ühendava liikluse tagamiseks. Komisjon järeldab, et ükski teine ettevõtja, arvestades ainult oma ärihuve, ei oleks osutanud uues lepingus nõutaval tasemel teenuseid. Seetõttu ei teinud Itaalia ilmset viga, kui ta leidis, et selle liinipaketi liinidel esines turutõrge.

| (349) | Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et ülesande andmise hetkel avaliku teenuse vajaduste rahuldamiseks ainuüksi turujõududest ei piisanud. Sellega seoses märgib komisjon veel, et kõikidel liinipakettide liinidel, mida praegu teenindab SNS uue lepingu alusel, subsideeriti ka muude ettevõtjate osutatud mõnevõrra võrreldavaid teenuseid ja igal juhul ei olnud need oma katkematuse, regulaarsuse, mahu ja kvaliteedi poolest täiesti samaväärsed ega rahuldanud seetõttu täielikult avaliku teenuse vajadusi, nagu Itaalia määras need kindlaks uues lepingus. |
| --- | --- |

(349)

Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et ülesande andmise hetkel avaliku teenuse vajaduste rahuldamiseks ainuüksi turujõududest ei piisanud. Sellega seoses märgib komisjon veel, et kõikidel liinipakettide liinidel, mida praegu teenindab SNS uue lepingu alusel, subsideeriti ka muude ettevõtjate osutatud mõnevõrra võrreldavaid teenuseid ja igal juhul ei olnud need oma katkematuse, regulaarsuse, mahu ja kvaliteedi poolest täiesti samaväärsed ega rahuldanud seetõttu täielikult avaliku teenuse vajadusi, nagu Itaalia määras need kindlaks uues lepingus.

3.   Kõige vähem kahjulik lähenemisviis

| (350) | Komisjon märgib, et Itaalia ametiasutused on otsustanud sõlmida avaliku teenindamise lepingu ühe ettevõtjaga (CdI ja hiljem SNS), selle asemel et kehtestada avalike teenuste osutamise kohustused mitmele ettevõtjale. Itaalia esitatud teabe põhjal nõustub komisjon, et kasutajatepoolset nõudlust (nagu on kirjeldatud eespool, vt põhjendused 334–340) ei olnud võimalik täita avalike teenuste osutamise kohustuste kehtestamisega. Kõigi liinipakettide puhul on vaja aastaringse regulaarse liiniveoteenuse osutamiseks maksta avaliku teenuse hüvitisi. Kui tegutsevad eraettevõtjad, kes ei saa avaliku teenuse hüvitist, pakutakse teenust ainult kõrghooajal (vt põhjendus 348). Lisaks näitab üksikasjalike raamatupidamisaruannete analüüs, mis on koostatud uue lepingu alusel liinide kaupa, et SNSi poolne kõikide liinide käitamine aastatel 2017, 2018 ja 2019 on struktuuriliselt kahjumlik, nii et ilma avaliku teenuse hüvitiseta ei teenindataks neid liine soovitud sageduse, mahu ja kvaliteediga (132). Ecorys jõudis oma aruandes komisjoniga sarnasele järeldusele (vt põhjendus 119). Lisaks võtab komisjon arvesse Itaalia väidet, mille kohaselt oli avaliku teenindamise lepingu sõlmimise võimalus vajalik ka Siremari erastamise seisukohast. Täpsemalt väitis Itaalia, et Siremari vara pakkumismenetlus koos uue avaliku teenindamise lepinguga võimaldas i) tagada avaliku mereveoteenuse katkematuse, ii) suurendada väärtust riigi jaoks ja iii) tagada tööhõive. Nendel põhjustel nõustus komisjon, et Itaalia korraldab pakkumismenetluse Siremari äriüksuse müümiseks koos uue lepinguga (vt põhjendus 136). Seejuures oli komisjon nõus ja kordab ka käesolevas otsuses seisukohta, et Itaalia ei tuginenud avalike teenuste osutamise kohustusele, mida kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes, vaid sõlmis ühe teenuste riigihankelepingu, esialgu CdI-ga ja hiljem SNSiga. |
| --- | --- |

(350)

Komisjon märgib, et Itaalia ametiasutused on otsustanud sõlmida avaliku teenindamise lepingu ühe ettevõtjaga (CdI ja hiljem SNS), selle asemel et kehtestada avalike teenuste osutamise kohustused mitmele ettevõtjale. Itaalia esitatud teabe põhjal nõustub komisjon, et kasutajatepoolset nõudlust (nagu on kirjeldatud eespool, vt põhjendused 334–340) ei olnud võimalik täita avalike teenuste osutamise kohustuste kehtestamisega. Kõigi liinipakettide puhul on vaja aastaringse regulaarse liiniveoteenuse osutamiseks maksta avaliku teenuse hüvitisi. Kui tegutsevad eraettevõtjad, kes ei saa avaliku teenuse hüvitist, pakutakse teenust ainult kõrghooajal (vt põhjendus 348). Lisaks näitab üksikasjalike raamatupidamisaruannete analüüs, mis on koostatud uue lepingu alusel liinide kaupa, et SNSi poolne kõikide liinide käitamine aastatel 2017, 2018 ja 2019 on struktuuriliselt kahjumlik, nii et ilma avaliku teenuse hüvitiseta ei teenindataks neid liine soovitud sageduse, mahu ja kvaliteediga (132). Ecorys jõudis oma aruandes komisjoniga sarnasele järeldusele (vt põhjendus 119). Lisaks võtab komisjon arvesse Itaalia väidet, mille kohaselt oli avaliku teenindamise lepingu sõlmimise võimalus vajalik ka Siremari erastamise seisukohast. Täpsemalt väitis Itaalia, et Siremari vara pakkumismenetlus koos uue avaliku teenindamise lepinguga võimaldas i) tagada avaliku mereveoteenuse katkematuse, ii) suurendada väärtust riigi jaoks ja iii) tagada tööhõive. Nendel põhjustel nõustus komisjon, et Itaalia korraldab pakkumismenetluse Siremari äriüksuse müümiseks koos uue lepinguga (vt põhjendus 136). Seejuures oli komisjon nõus ja kordab ka käesolevas otsuses seisukohta, et Itaalia ei tuginenud avalike teenuste osutamise kohustusele, mida kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes, vaid sõlmis ühe teenuste riigihankelepingu, esialgu CdI-ga ja hiljem SNSiga.

132

Järeldus

| (351) | Eespool esitatud hinnangu põhjal järeldab komisjon, et Itaalia ei ole teinud CdI-le ja hiljem SNSile usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kindlaksmääramisel ilmset viga. Seega on komisjoni 2012. aasta otsuses avaldatud kahtlused hajutatud. |
| --- | --- |

(351)

Eespool esitatud hinnangu põhjal järeldab komisjon, et Itaalia ei ole teinud CdI-le ja hiljem SNSile usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kindlaksmääramisel ilmset viga. Seega on komisjoni 2012. aasta otsuses avaldatud kahtlused hajutatud.

| (352) | Tegemaks järeldust, et esimene Altmarki kriteerium on täidetud, peab komisjon ikkagi kontrollima, kas CdI-le ja hiljem SNSile usaldati selgelt kindlaks määratud avalike teenuste osutamise kohustused. Sellega seoses märgib komisjon, et avalike teenuste osutamise kohustusi on uues lepingus ja selle lisades (mis sisaldavad näiteks laevade tehnilisi kirjeldusi iga liini puhul) selgelt kirjeldatud. Hüvitist reguleerivad eeskirjad on samuti üksikasjalikult sätestatud lepingus, 2009. aasta seaduses ja CIPE direktiivis. Uuel lepingul on ka selge kehtivusaeg (12 aastat), selles nimetatakse CdI-d ja hiljem SNSi avaliku teenuse osutajana ja leping sisaldab ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasinõudmise korda (vt ka punkt 2.3.4). Seetõttu järeldab komisjon, et esimene Altmarki kriteerium on täidetud. |
| --- | --- |

(352)

Tegemaks järeldust, et esimene Altmarki kriteerium on täidetud, peab komisjon ikkagi kontrollima, kas CdI-le ja hiljem SNSile usaldati selgelt kindlaks määratud avalike teenuste osutamise kohustused. Sellega seoses märgib komisjon, et avalike teenuste osutamise kohustusi on uues lepingus ja selle lisades (mis sisaldavad näiteks laevade tehnilisi kirjeldusi iga liini puhul) selgelt kirjeldatud. Hüvitist reguleerivad eeskirjad on samuti üksikasjalikult sätestatud lepingus, 2009. aasta seaduses ja CIPE direktiivis. Uuel lepingul on ka selge kehtivusaeg (12 aastat), selles nimetatakse CdI-d ja hiljem SNSi avaliku teenuse osutajana ja leping sisaldab ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasinõudmise korda (vt ka punkt 2.3.4). Seetõttu järeldab komisjon, et esimene Altmarki kriteerium on täidetud.

Sildumise eesõigus

| (353) | Dekreet-seaduse 135/2009 artikli 19b lõikes 21 on selgelt sätestatud, et sildumise eesõigus on vajalik ühenduse tagamiseks saartega ning arvesse võetakse endise Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas Siremari avalike teenuste osutamise kohustusi. Kui avalike teenuste osutamise kohustustega ettevõtjatel ei oleks sildumise eesõigust, peaksid nad (mõnikord) enne sildumist ootama oma järjekorda ja sellest võiksid tekkida viivitused, mis kahjustaksid eesmärki tagada kodanikele usaldusväärne ja mugav ühendatus. Regulaarne sõidugraafik on väiksemate saarte elanike liikumisvajaduste rahuldamiseks ja asjaomaste saarte majandusarengule kaasaaitamiseks tõepoolest vajalik. Kuna uues lepingus on ette nähtud teatavad sõiduplaanide koostamise kohustused, näiteks võtta arvesse teiste transpordivahendite (nt busside) sõiduplaane, aitab sildumise eesõigus tagada, et sadamad eraldavad kaikohti ja sildumisaegu nii, et avaliku teenuse osutajal oleks võimalik täita oma avalike teenuste osutamise kohustusi. See sildumise eesõigus anti CdI-le ja SNSile üle pärast Siremari äriüksuse omandamist. Seda tausta arvestades leiab komisjon, et selle meetme eesmärk on võimaldada CdI-l ja hiljem SNSil täita oma avalike teenuste osutamise kohustusi, mis kujutavad endast tõeliseid üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid (vt põhjendus 351). Seetõttu vastab ka sildumise eesõigus Altmarki kohtuotsuse esimesele tingimusele. |
| --- | --- |

(353)

Dekreet-seaduse 135/2009 artikli 19b lõikes 21 on selgelt sätestatud, et sildumise eesõigus on vajalik ühenduse tagamiseks saartega ning arvesse võetakse endise Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas Siremari avalike teenuste osutamise kohustusi. Kui avalike teenuste osutamise kohustustega ettevõtjatel ei oleks sildumise eesõigust, peaksid nad (mõnikord) enne sildumist ootama oma järjekorda ja sellest võiksid tekkida viivitused, mis kahjustaksid eesmärki tagada kodanikele usaldusväärne ja mugav ühendatus. Regulaarne sõidugraafik on väiksemate saarte elanike liikumisvajaduste rahuldamiseks ja asjaomaste saarte majandusarengule kaasaaitamiseks tõepoolest vajalik. Kuna uues lepingus on ette nähtud teatavad sõiduplaanide koostamise kohustused, näiteks võtta arvesse teiste transpordivahendite (nt busside) sõiduplaane, aitab sildumise eesõigus tagada, et sadamad eraldavad kaikohti ja sildumisaegu nii, et avaliku teenuse osutajal oleks võimalik täita oma avalike teenuste osutamise kohustusi. See sildumise eesõigus anti CdI-le ja SNSile üle pärast Siremari äriüksuse omandamist. Seda tausta arvestades leiab komisjon, et selle meetme eesmärk on võimaldada CdI-l ja hiljem SNSil täita oma avalike teenuste osutamise kohustusi, mis kujutavad endast tõeliseid üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid (vt põhjendus 351). Seetõttu vastab ka sildumise eesõigus Altmarki kohtuotsuse esimesele tingimusele.

8.1.3.2.   Teine Altmarki kriteerium

Teine Altmarki kriteerium

| (354) | Komisjon tuletab meelde, et 2012. aasta otsuses (vt selle põhjendus 205) jõudis ta esialgsele seisukohale, et Altmarki kohtuotsuse teine tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(354)

Komisjon tuletab meelde, et 2012. aasta otsuses (vt selle põhjendus 205) jõudis ta esialgsele seisukohale, et Altmarki kohtuotsuse teine tingimus on täidetud.

| (355) | Seda arvestades märgib komisjon, et hüvitise arvutamise aluseks olevad parameetrid on eelnevalt kindlaks määratud ja vastavad läbipaistvusnõuetele kooskõlas teise Altmarki kriteeriumiga. |
| --- | --- |

(355)

Seda arvestades märgib komisjon, et hüvitise arvutamise aluseks olevad parameetrid on eelnevalt kindlaks määratud ja vastavad läbipaistvusnõuetele kooskõlas teise Altmarki kriteeriumiga.

| (356) | Täpsemalt öeldes selgitatakse hüvitise arvutamise parameetreid üksikasjalikult CIPE direktiivis ja neid on kohaldatud uues lepingus (ja selle lisades), samal ajal kui maksimaalsed hüvitussummad on sätestatud 2009. aasta seaduses. Hüvitise arvutamise meetod, sealhulgas näiteks arvestatud kuluelemendid, on üksikasjalikult sätestatud CIPE direktiivis. Kuna sildumise eesõigusega ei kaasne teenuse osutajale rahalist ülekannet, leiab komisjon, et see meede on teise Altmarki kriteeriumiga kooskõlas. |
| --- | --- |

(356)

Täpsemalt öeldes selgitatakse hüvitise arvutamise parameetreid üksikasjalikult CIPE direktiivis ja neid on kohaldatud uues lepingus (ja selle lisades), samal ajal kui maksimaalsed hüvitussummad on sätestatud 2009. aasta seaduses. Hüvitise arvutamise meetod, sealhulgas näiteks arvestatud kuluelemendid, on üksikasjalikult sätestatud CIPE direktiivis. Kuna sildumise eesõigusega ei kaasne teenuse osutajale rahalist ülekannet, leiab komisjon, et see meede on teise Altmarki kriteeriumiga kooskõlas.

| (357) | Seetõttu jõuab komisjon järeldusele, et Altmarki kohtuotsuse teine tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(357)

Seetõttu jõuab komisjon järeldusele, et Altmarki kohtuotsuse teine tingimus on täidetud.

8.1.3.3.   Kolmas Altmarki kriteerium

Kolmas Altmarki kriteerium

| (358) | Kolmanda Altmarki kriteeriumi kohaselt ei tohi saadud hüvitis ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse sellega seonduvaid tulusid ning mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

(358)

Kolmanda Altmarki kriteeriumi kohaselt ei tohi saadud hüvitis ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse sellega seonduvaid tulusid ning mõistlikku kasumit.

| (359) | Altmarki kohtulahendis ei esitata aga mõistliku kasumi mõiste täpset määratlust. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise kohaselt tuleks mõistliku kasumi all mõista kapitalitootluse määra, mida keskmine ettevõtja vajab, kaaludes riski suuruse arvestamisel, kas osutada kogu volituste kehtivuse ajal üldist majandushuvi pakkuvat teenust või mitte. Riski suurus oleneb asjaomasest sektorist, teenuse liigist ja hüvitismehhanismi iseloomust. |
| --- | --- |

(359)

Altmarki kohtulahendis ei esitata aga mõistliku kasumi mõiste täpset määratlust. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise kohaselt tuleks mõistliku kasumi all mõista kapitalitootluse määra, mida keskmine ettevõtja vajab, kaaludes riski suuruse arvestamisel, kas osutada kogu volituste kehtivuse ajal üldist majandushuvi pakkuvat teenust või mitte. Riski suurus oleneb asjaomasest sektorist, teenuse liigist ja hüvitismehhanismi iseloomust.

| (360) | 2012. aasta otsuses avaldas komisjon kahtlust CdI-le makstud hüvitise proportsionaalsuse suhtes. Nimelt asus komisjon esialgu seisukohale, et 6,5 % suurune riskipreemia ei kajasta riski asjakohast suurust, kuna esmapilgul näis, et CdI ei võta enda kanda riske, mis selliste teenuste osutamisega tavaliselt kaasnevad. Täpsemalt hõlmavad hüvitise arvutamisel arvessevõetavad kuluelemendid kõiki teenuse osutamisega seotud kulusid ja muutusi, nt kütusehindade muutusi. Selle tulemusel leidis komisjon selles etapis, et CdI võis saada liiga suurt hüvitist. |
| --- | --- |

(360)

2012. aasta otsuses avaldas komisjon kahtlust CdI-le makstud hüvitise proportsionaalsuse suhtes. Nimelt asus komisjon esialgu seisukohale, et 6,5 % suurune riskipreemia ei kajasta riski asjakohast suurust, kuna esmapilgul näis, et CdI ei võta enda kanda riske, mis selliste teenuste osutamisega tavaliselt kaasnevad. Täpsemalt hõlmavad hüvitise arvutamisel arvessevõetavad kuluelemendid kõiki teenuse osutamisega seotud kulusid ja muutusi, nt kütusehindade muutusi. Selle tulemusel leidis komisjon selles etapis, et CdI võis saada liiga suurt hüvitist.

| (361) | Komisjon märgib, et uues lepingus sätestatud hüvitamise meetodi teatavad aspektid näivad tõepoolest vähendavat CdI ja hiljem SNSi äririski. Eelkõige kohandatakse igal aastal maksimaalseid piletihindu, mida ettevõtja võib küsida, et võtta arvesse inflatsiooni ja kajastada kütusekulude muutumist. Lisaks sisaldab uus leping teatavaid klausleid, mille eesmärk on säilitada avalike teenuste majanduslik-rahaline tasakaal (vt põhjendus 130). Need klauslid võimaldavad eelkõige juhul, kui avaliku teenuse hüvitis ei oleks uue lepinguga antud teenuste kulude katmiseks piisav, muuta i) nende teenuste ulatust, ii) teenuste osutamise viisi (nt laeva tüüp) või iii) maksimaalseid piletihindu. |
| --- | --- |

(361)

Komisjon märgib, et uues lepingus sätestatud hüvitamise meetodi teatavad aspektid näivad tõepoolest vähendavat CdI ja hiljem SNSi äririski. Eelkõige kohandatakse igal aastal maksimaalseid piletihindu, mida ettevõtja võib küsida, et võtta arvesse inflatsiooni ja kajastada kütusekulude muutumist. Lisaks sisaldab uus leping teatavaid klausleid, mille eesmärk on säilitada avalike teenuste majanduslik-rahaline tasakaal (vt põhjendus 130). Need klauslid võimaldavad eelkõige juhul, kui avaliku teenuse hüvitis ei oleks uue lepinguga antud teenuste kulude katmiseks piisav, muuta i) nende teenuste ulatust, ii) teenuste osutamise viisi (nt laeva tüüp) või iii) maksimaalseid piletihindu.

| (362) | Eespool nimetatud klauslite suhtes kohaldatakse siiski mitut piirangut. Eelkõige vaadatakse uue lepingu artikli 8 kohaselt avalike teenuste majanduslik-rahaline tasakaal läbi vaid iga kolme aasta tagant. Kui läbivaatamisest nähtub, et hüvitisest ei piisa avaliku teenuse kulude katmiseks, võivad ettevõtja ja Itaalia ametiasutused leppida kokku muudatuste tegemises üksnes järgnevaks kolmeks aastaks. Kui avaliku teenuse tulud või kulud näitavad ettenägematuid struktuurilisi erinevusi, mis on uues lepingus sätestatud väärtustest rohkem kui 3 % suuremad või väiksemad, lubab lepingu artikkel 9 pooltel (teatavatel tingimustel) taotleda majanduslik-rahalise tasakaalu läbivaatamist. Mõlema artikli kohaselt on sellised muudatused (kui neid on) läbirääkimismenetluse tulemus ja kuni kokkuleppe saavutamiseni peab ettevõtja jätkama avaliku teenuse osutamist muutmata kujul. Seetõttu jääb ettevõtjale osaliselt risk, et hüvitis ei ole piisav teenuse osutamise kulude katmiseks. Ehkki uue lepingu artikleid 8 ja 9 saab kasutada majanduslik-rahalise tasakaalu taastamiseks, tehakse seda ainult tulevikku silmas pidades ja tagasiulatuv korrigeerimine ei ole võimalik. |
| --- | --- |

(362)

Eespool nimetatud klauslite suhtes kohaldatakse siiski mitut piirangut. Eelkõige vaadatakse uue lepingu artikli 8 kohaselt avalike teenuste majanduslik-rahaline tasakaal läbi vaid iga kolme aasta tagant. Kui läbivaatamisest nähtub, et hüvitisest ei piisa avaliku teenuse kulude katmiseks, võivad ettevõtja ja Itaalia ametiasutused leppida kokku muudatuste tegemises üksnes järgnevaks kolmeks aastaks. Kui avaliku teenuse tulud või kulud näitavad ettenägematuid struktuurilisi erinevusi, mis on uues lepingus sätestatud väärtustest rohkem kui 3 % suuremad või väiksemad, lubab lepingu artikkel 9 pooltel (teatavatel tingimustel) taotleda majanduslik-rahalise tasakaalu läbivaatamist. Mõlema artikli kohaselt on sellised muudatused (kui neid on) läbirääkimismenetluse tulemus ja kuni kokkuleppe saavutamiseni peab ettevõtja jätkama avaliku teenuse osutamist muutmata kujul. Seetõttu jääb ettevõtjale osaliselt risk, et hüvitis ei ole piisav teenuse osutamise kulude katmiseks. Ehkki uue lepingu artikleid 8 ja 9 saab kasutada majanduslik-rahalise tasakaalu taastamiseks, tehakse seda ainult tulevikku silmas pidades ja tagasiulatuv korrigeerimine ei ole võimalik.

| (363) | Nagu on selgitatud põhjendustes 49–58, on CIPE direktiivis sätestatud, et kapitalitootluse määramiseks kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC) valemi alusel kasutatakse 6,5 % suurust riskipreemiat. Eelkõige võttis Itaalia Siremari puhul selles valemis esialgu arvesse beetakordajat 0,56. Beetakordaja kajastab ettevõtja tegevuse riski ja selle suurus näitab, et Itaalia võttis kapitalitootluse arvutamisel arvesse asjaolu, et ettevõtja tegevuse risk on oluliselt väiksem kui tururisk. Itaalia selgitas ametliku uurimise käigus (vt põhjendus 218) samas, et kuna hüvitise ülemmäär on sätestatud 2009. aasta seaduses, otsustati arvutamist lihtsustada ja kohaldada 6,5 % kindlamääralise kapitalitootlusena. Itaalia ametiasutused näitasid ka, et CIPE direktiivis sätestatud täieliku metoodika kohaldamine oleks andnud tulemuseks kapitalitootluse, mis ületab 6,5 % (st 8,87 %). Sel põhjusel on Itaalia seisukohal, et tema lihtsustatud lähenemisviis on konservatiivne ega võimalda ettevõtjale maksta suuremat hüvitist kui see, mis kehtestati CIPE direktiivi kohaselt. |
| --- | --- |

(363)

Nagu on selgitatud põhjendustes 49–58, on CIPE direktiivis sätestatud, et kapitalitootluse määramiseks kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC) valemi alusel kasutatakse 6,5 % suurust riskipreemiat. Eelkõige võttis Itaalia Siremari puhul selles valemis esialgu arvesse beetakordajat 0,56. Beetakordaja kajastab ettevõtja tegevuse riski ja selle suurus näitab, et Itaalia võttis kapitalitootluse arvutamisel arvesse asjaolu, et ettevõtja tegevuse risk on oluliselt väiksem kui tururisk. Itaalia selgitas ametliku uurimise käigus (vt põhjendus 218) samas, et kuna hüvitise ülemmäär on sätestatud 2009. aasta seaduses, otsustati arvutamist lihtsustada ja kohaldada 6,5 % kindlamääralise kapitalitootlusena. Itaalia ametiasutused näitasid ka, et CIPE direktiivis sätestatud täieliku metoodika kohaldamine oleks andnud tulemuseks kapitalitootluse, mis ületab 6,5 % (st 8,87 %). Sel põhjusel on Itaalia seisukohal, et tema lihtsustatud lähenemisviis on konservatiivne ega võimalda ettevõtjale maksta suuremat hüvitist kui see, mis kehtestati CIPE direktiivi kohaselt.

| (364) | Eespool kirjeldatud tausta arvesse võttes on komisjon Tirreniat/CINi käsitleva 2020. aasta otsuse põhjenduses 363 võrrelnud 6,5 % suurust kapitalitootlust, mida kohaldati ka selle uurimise all olnud ettevõtjale (st CINile) makstud hüvitise arvutamisel, võrdlusrühma 2011. aastal saavutatud investeeritud kapitali keskmise tootlusega (aasta enne esimese lepingu sõlmimist CdI-ga). Võrdlusrühm koosnes valitud parvlaevaettevõtjatest, kes pakkusid mereühendusi Itaalia piires või Itaalia ja teiste liikmesriikide vahel (133). Komisjon märgib, et Siremar on CINiga võrreldava suurusega ettevõtja. Kõnealused liinid erinevad aga CINi teenindatud liinidest, kuna need on lühemad ja ühendavad väiksemaid saari. Komisjon on seisukohal, et kuigi võrdlusrühm on Siremari jaoks endiselt asjakohane, võib viimase tegevust pidada riskantsemaks, mis tähendab, et suurem riskipreemia ei oleks põhjendamatu. Analüüs näitas, et CdI ja hiljem SNSi investeeritud kapitali tegelik tootlus on napilt väiksem kui võrdlusrühma saadud keskmine tulu. See võrdlus näitlikustab, et aastal enne CdI-le ülesande andmist ei olnud 6,5 % suurune kapitalitootlus merendussektori puhul ebamõistlik. |
| --- | --- |

(364)

Eespool kirjeldatud tausta arvesse võttes on komisjon Tirreniat/CINi käsitleva 2020. aasta otsuse põhjenduses 363 võrrelnud 6,5 % suurust kapitalitootlust, mida kohaldati ka selle uurimise all olnud ettevõtjale (st CINile) makstud hüvitise arvutamisel, võrdlusrühma 2011. aastal saavutatud investeeritud kapitali keskmise tootlusega (aasta enne esimese lepingu sõlmimist CdI-ga). Võrdlusrühm koosnes valitud parvlaevaettevõtjatest, kes pakkusid mereühendusi Itaalia piires või Itaalia ja teiste liikmesriikide vahel (133). Komisjon märgib, et Siremar on CINiga võrreldava suurusega ettevõtja. Kõnealused liinid erinevad aga CINi teenindatud liinidest, kuna need on lühemad ja ühendavad väiksemaid saari. Komisjon on seisukohal, et kuigi võrdlusrühm on Siremari jaoks endiselt asjakohane, võib viimase tegevust pidada riskantsemaks, mis tähendab, et suurem riskipreemia ei oleks põhjendamatu. Analüüs näitas, et CdI ja hiljem SNSi investeeritud kapitali tegelik tootlus on napilt väiksem kui võrdlusrühma saadud keskmine tulu. See võrdlus näitlikustab, et aastal enne CdI-le ülesande andmist ei olnud 6,5 % suurune kapitalitootlus merendussektori puhul ebamõistlik.

133

| (365) | Komisjon märgib aga, et olenemata summast, millele ettevõtjal oleks eespool nimetatud metoodika alusel õigus (sealhulgas kapitalitootlus), ei ole hiljem SNS-il tegelikult kunagi võimalik saada rohkem kui 2009. aasta seaduses sätestatud maksimumsumma (st 55 694 895 eurot). Sama kehtis ka CdI kohta ajal, millal ta osutas avalikke teenuseid uue lepingu alusel. See summa, mis määrati kindlaks 2009. aastal ja mida ei kohandatud kordagi vastavalt inflatsioonile, oli tõenäoliselt konservatiivne, kuna see oli peaaegu 17 % väiksem sellest, mida Siremar samal aastal teenuse osutamiseks vajas (134). Olenemata sellest, kas avalike teenuste osutamise kohustused pandi CdI-le või SNSile, näitavad tabelis 7 aastate 2012–2019 kohta esitatud tegelikud andmed, et avaliku teenuse hüvitis ei olnud ühelgi täisaastal piisav, et katta teenuse netokulusid, sealhulgas 6,5 % kapitalitootlust (135). 2012. aastal sai CdI väikese ülemäärase hüvitise, mille enam kui tasakaalustas 2013. ja 2014. aasta kahjum. CdI osutas teenust siiski ainult augustist detsembrini. See periood hõlmab kõige kasumlikumat kuud, mil turistide nõudlus on suurim (august), ega hõlma nende aastate esimesi kuid, millal nõudlus on väga väike. Sarnane kaalutlus kehtib ka hüvitise puhul, mida SNS sai 2016. aastal. Ülemäärane hüvitis, mida SNS sel aastal sai – mida samuti enam kui tasakaalustas järgnevate aastate kahjum – oli tingitud asjaolust, et SNS osutas teenust ainult ajavahemikul 2016. aasta 11. aprillist31. detsembrini, st välja arvatud aasta kolm esimest kuud. Kooskõlas 2011. aasta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva raamistiku punktiga 47 hindab komisjon, kas kogu lepingu kehtivuse ajal on makstud ülemääraseid hüvitisi. Ajavahemikul 2012–2019 said SNS ja CdI ühtekokku umbes 30,3 miljonit eurot vähem kui asjaomase metoodika abil, sh 6,5 % suurust tootlust arvesse võttes arvutatud summa. See arv kinnitab, et uue lepingu läbivaatamisklauslid ei kaitse ettevõtjat kõigi avaliku teenuse osutamisega seotud riskide eest. Hoolimata mõningatest kõikumistest eri aastatel oli Siremari äriüksuse kogu perioodi (kuni 2019. aastani) tegelik kapitalitootlus ligikaudu – 4,7 % Itaalia algselt kavandatud 6,5 % asemel. On tõsi, et CdI ja SNSi ajavahemikul 2012–2019 saadud hüvitiste kogusumma on väiksem kui avaliku teenuse osutamisel tekkinud netokulud, isegi kui eeldada 0 % suurust kapitalitootlust. Nagu on näha tabelist 7, oleksid CdI ja SNS üheskoos vajanud ainuüksi oma netokulude katmiseks ligikaudu 12,7 miljoni euro suurust lisahüvitist. Järeldus, et uue lepingu läbivaatamisklauslid ei kaitse ettevõtjat kõigi avaliku teenuse osutamisega seotud riskide eest, kehtib ka ainult SNSi kohta (periood 2016–2019). SNS sai umbes 23,3 miljonit eurot vähem kui asjaomase metoodika abil, sh 6,5 % suurust kapitalitootlust arvesse võttes arvutatud summa; SNSi tegelik kapitalitootlus on umbes – 11,8 %, mitte 6,5 %, nagu Itaalia esialgu ette nägi, ning SNS oleks vajanud oma netokulude katmiseks ligikaudu 15 miljonit eurot lisahüvitist.














  Avaliku teenuse liinid | 1/8/2012 - 31/12/2012 (CdI) | 2013 (CdI) | 2014 (CdI) | 2015 (CdI) | 11/4/2016 - 31/12/2016 (SNS) | 2017 (SNS) | 2018 (SNS) | 2019 (SNS) | Kõik kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| – kulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| – amortisatsioon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| = avaliku teenuse netokulu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| + mõistlik kasum (6,5 %) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| = hüvituskõlblik | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| + tegelik hüvitis | 23,346,079 € | 55,694,895 € | 55,694,895 € | 55,694,895 € | 40,297,059 € | 55,694,895 € | 55,694,895 € | 55,694,895 € | 397,812,508 € |
| = ülemäärane / ebapiisav hüvitamine | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 30,340,068 € |

(365)

Komisjon märgib aga, et olenemata summast, millele ettevõtjal oleks eespool nimetatud metoodika alusel õigus (sealhulgas kapitalitootlus), ei ole hiljem SNS-il tegelikult kunagi võimalik saada rohkem kui 2009. aasta seaduses sätestatud maksimumsumma (st 55 694 895 eurot). Sama kehtis ka CdI kohta ajal, millal ta osutas avalikke teenuseid uue lepingu alusel. See summa, mis määrati kindlaks 2009. aastal ja mida ei kohandatud kordagi vastavalt inflatsioonile, oli tõenäoliselt konservatiivne, kuna see oli peaaegu 17 % väiksem sellest, mida Siremar samal aastal teenuse osutamiseks vajas (134). Olenemata sellest, kas avalike teenuste osutamise kohustused pandi CdI-le või SNSile, näitavad tabelis 7 aastate 2012–2019 kohta esitatud tegelikud andmed, et avaliku teenuse hüvitis ei olnud ühelgi täisaastal piisav, et katta teenuse netokulusid, sealhulgas 6,5 % kapitalitootlust (135). 2012. aastal sai CdI väikese ülemäärase hüvitise, mille enam kui tasakaalustas 2013. ja 2014. aasta kahjum. CdI osutas teenust siiski ainult augustist detsembrini. See periood hõlmab kõige kasumlikumat kuud, mil turistide nõudlus on suurim (august), ega hõlma nende aastate esimesi kuid, millal nõudlus on väga väike. Sarnane kaalutlus kehtib ka hüvitise puhul, mida SNS sai 2016. aastal. Ülemäärane hüvitis, mida SNS sel aastal sai – mida samuti enam kui tasakaalustas järgnevate aastate kahjum – oli tingitud asjaolust, et SNS osutas teenust ainult ajavahemikul 2016. aasta 11. aprillist31. detsembrini, st välja arvatud aasta kolm esimest kuud. Kooskõlas 2011. aasta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva raamistiku punktiga 47 hindab komisjon, kas kogu lepingu kehtivuse ajal on makstud ülemääraseid hüvitisi. Ajavahemikul 2012–2019 said SNS ja CdI ühtekokku umbes 30,3 miljonit eurot vähem kui asjaomase metoodika abil, sh 6,5 % suurust tootlust arvesse võttes arvutatud summa. See arv kinnitab, et uue lepingu läbivaatamisklauslid ei kaitse ettevõtjat kõigi avaliku teenuse osutamisega seotud riskide eest. Hoolimata mõningatest kõikumistest eri aastatel oli Siremari äriüksuse kogu perioodi (kuni 2019. aastani) tegelik kapitalitootlus ligikaudu – 4,7 % Itaalia algselt kavandatud 6,5 % asemel. On tõsi, et CdI ja SNSi ajavahemikul 2012–2019 saadud hüvitiste kogusumma on väiksem kui avaliku teenuse osutamisel tekkinud netokulud, isegi kui eeldada 0 % suurust kapitalitootlust. Nagu on näha tabelist 7, oleksid CdI ja SNS üheskoos vajanud ainuüksi oma netokulude katmiseks ligikaudu 12,7 miljoni euro suurust lisahüvitist. Järeldus, et uue lepingu läbivaatamisklauslid ei kaitse ettevõtjat kõigi avaliku teenuse osutamisega seotud riskide eest, kehtib ka ainult SNSi kohta (periood 2016–2019). SNS sai umbes 23,3 miljonit eurot vähem kui asjaomase metoodika abil, sh 6,5 % suurust kapitalitootlust arvesse võttes arvutatud summa; SNSi tegelik kapitalitootlus on umbes – 11,8 %, mitte 6,5 %, nagu Itaalia esialgu ette nägi, ning SNS oleks vajanud oma netokulude katmiseks ligikaudu 15 miljonit eurot lisahüvitist.

134

135

Avaliku teenuse liinid

1/8/2012 - 31/12/2012 (CdI)

2013 (CdI)

2014 (CdI)

2015 (CdI)

11/4/2016 - 31/12/2016 (SNS)

2017 (SNS)

2018 (SNS)

2019 (SNS)

Kõik kokku

Tulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– kulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– amortisatsioon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

= avaliku teenuse netokulu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

- mõistlik kasum (6,5 %)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

= hüvituskõlblik

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

- tegelik hüvitis

23,346,079 €

55,694,895 €

55,694,895 €

55,694,895 €

40,297,059 €

55,694,895 €

55,694,895 €

55,694,895 €

397,812,508 €

= ülemäärane / ebapiisav hüvitamine

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 30,340,068 €

Tabel 7. CdI ja SNSi avaliku teenuse osutamise netokulud ajavahemikul 2012–2019

Tabel 7. CdI ja SNSi avaliku teenuse osutamise netokulud ajavahemikul 2012–2019

| (366) | Lisaks märgib komisjon positiivse küljena seda, et uue lepingu artikli 5 kohaselt peab ettevõtja saatma oma raamatupidamisdokumendid (milles peetakse arvestust liinide kaupa ja mille on kinnitanud sõltumatu audiitor) igal aastal Sitsiiliale, et viimane saaks kontrollida, kas ettevõtja on saanud ülemäärast hüvitist või mitte. See annab täiendava kaitse, vältimaks ülemäärase hüvitise andmist ettevõtjale. Itaalia ametiasutused esitasid need raamatupidamisdokumendid ka ajavahemiku 2012–2019 kohta, mis võimaldas komisjonil teha tabelis 7 esitatud arvutused (136). |
| --- | --- |

(366)

Lisaks märgib komisjon positiivse küljena seda, et uue lepingu artikli 5 kohaselt peab ettevõtja saatma oma raamatupidamisdokumendid (milles peetakse arvestust liinide kaupa ja mille on kinnitanud sõltumatu audiitor) igal aastal Sitsiiliale, et viimane saaks kontrollida, kas ettevõtja on saanud ülemäärast hüvitist või mitte. See annab täiendava kaitse, vältimaks ülemäärase hüvitise andmist ettevõtjale. Itaalia ametiasutused esitasid need raamatupidamisdokumendid ka ajavahemiku 2012–2019 kohta, mis võimaldas komisjonil teha tabelis 7 esitatud arvutused (136).

136

| (367) | Eelpool esitatut arvesse võttes järeldab komisjon, et ettevõtjale makstud avaliku teenuse hüvitis ei ületa avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivate kulude katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse saadud tulu ja mõistlikku kasumit. Täpsemalt leiab komisjon, et CIPE direktiivis sätestatud 6,5 % suurust riskipreemiat tuleb hinnata koos 2009. aasta seaduses sätestatud hüvitise maksimumsummaga. Seda silmas pidades oli kapitalitootlus, mida CdI ja hiljem SNS eelanalüüsi kohaselt võisid oodata, kooskõlas riskidega, mis neil tekkisid uue lepingu alusel avalike teenuste osutamisel. Seetõttu on komisjoni kahtlused Altmarki kohtuotsuse kolmanda tingimuse täitmise suhtes hajutatud. |
| --- | --- |

(367)

Eelpool esitatut arvesse võttes järeldab komisjon, et ettevõtjale makstud avaliku teenuse hüvitis ei ületa avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivate kulude katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse saadud tulu ja mõistlikku kasumit. Täpsemalt leiab komisjon, et CIPE direktiivis sätestatud 6,5 % suurust riskipreemiat tuleb hinnata koos 2009. aasta seaduses sätestatud hüvitise maksimumsummaga. Seda silmas pidades oli kapitalitootlus, mida CdI ja hiljem SNS eelanalüüsi kohaselt võisid oodata, kooskõlas riskidega, mis neil tekkisid uue lepingu alusel avalike teenuste osutamisel. Seetõttu on komisjoni kahtlused Altmarki kohtuotsuse kolmanda tingimuse täitmise suhtes hajutatud.

| (368) | Mis puudutab sildumise eesõigust ja sellest tuleneda võivat mis tahes ülemäärast hüvitamist, on Itaalia väitnud, et sildumise eesõigusest tuleneda võiv mis tahes rahaline eelis ei ole kvantifitseeritav (vt eespool põhjendus 227). Igal juhul märgib komisjon, et kui see meede vähendaks avaliku teenuse osutaja tegevuskulusid või suurendaks tema tulusid, kajastuks selline mõju täielikult ettevõtja raamatupidamises. Komisjoni põhjenduses 365 esitatud analüüs kinnitas, et ajavahemikul 2012–2019 ei saanud CdI ja SNS kollektiivselt ülemäärast hüvitist. See kehtib ka ainult SNSi kohta aastatel, millal ta täitis uut lepingut (periood 2016–2019). Seetõttu järeldab komisjon, et ka sildumise eesõigus on Altmarki kolmanda kriteeriumiga kooskõlas. |
| --- | --- |

(368)

Mis puudutab sildumise eesõigust ja sellest tuleneda võivat mis tahes ülemäärast hüvitamist, on Itaalia väitnud, et sildumise eesõigusest tuleneda võiv mis tahes rahaline eelis ei ole kvantifitseeritav (vt eespool põhjendus 227). Igal juhul märgib komisjon, et kui see meede vähendaks avaliku teenuse osutaja tegevuskulusid või suurendaks tema tulusid, kajastuks selline mõju täielikult ettevõtja raamatupidamises. Komisjoni põhjenduses 365 esitatud analüüs kinnitas, et ajavahemikul 2012–2019 ei saanud CdI ja SNS kollektiivselt ülemäärast hüvitist. See kehtib ka ainult SNSi kohta aastatel, millal ta täitis uut lepingut (periood 2016–2019). Seetõttu järeldab komisjon, et ka sildumise eesõigus on Altmarki kolmanda kriteeriumiga kooskõlas.

8.1.3.4.   Neljas Altmarki kriteerium

Neljas Altmarki kriteerium

| (369) | Neljas Altmarki kriteerium on täidetud juhul, kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest makstava hüvitise saaja on valitud pakkumismenetluse teel, mis võimaldab välja valida pakkuja, kes on võimeline osutama asjaomast üldist majandushuvi pakkuvat teenust üldsusele kõige väiksemate kuludega, või kui hüvitis on arvutatud hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kulude põhjal. |
| --- | --- |

(369)

Neljas Altmarki kriteerium on täidetud juhul, kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest makstava hüvitise saaja on valitud pakkumismenetluse teel, mis võimaldab välja valida pakkuja, kes on võimeline osutama asjaomast üldist majandushuvi pakkuvat teenust üldsusele kõige väiksemate kuludega, või kui hüvitis on arvutatud hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kulude põhjal.

| (370) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkti 63 kohaselt on lihtsaim viis, kuidas riigiasutused saaksid täita neljandat Altmarki kriteeriumi, korraldada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/17/EÜ (137) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/18/EÜ (138) avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv riigihankemenetlus. |
| --- | --- |

(370)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkti 63 kohaselt on lihtsaim viis, kuidas riigiasutused saaksid täita neljandat Altmarki kriteeriumi, korraldada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/17/EÜ (137) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/18/EÜ (138) avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv riigihankemenetlus.

137

138

| (371) | Lisaks märgitakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 65, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt välistab riigihankemenetlus riigiabi olemasolu ainult siis, kui selle abil on võimalik valida välja pakkuja, kes on võimeline osutama teenust „kogukonnale vähima kuluga“. |
| --- | --- |

(371)

Lisaks märgitakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 65, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt välistab riigihankemenetlus riigiabi olemasolu ainult siis, kui selle abil on võimalik valida välja pakkuja, kes on võimeline osutama teenust „kogukonnale vähima kuluga“.

| (372) | Komisjon märgib, et praegusel juhul toimus pakkumismenetlus enne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (139) (mida kohaldatakse mereveoteenuste osutamiseks sõlmitud riigihankelepingute suhtes) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (140) jõustumist. Sel ajal kohaldati direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ. Direktiivi 2004/17/EÜ ei kohaldata siiski selliste mereveoteenuste suhtes, nagu osutab Siremar (141). |
| --- | --- |

(372)

Komisjon märgib, et praegusel juhul toimus pakkumismenetlus enne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (139) (mida kohaldatakse mereveoteenuste osutamiseks sõlmitud riigihankelepingute suhtes) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (140) jõustumist. Sel ajal kohaldati direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ. Direktiivi 2004/17/EÜ ei kohaldata siiski selliste mereveoteenuste suhtes, nagu osutab Siremar (141).

139

140

141

| (373) | Mere-, ranniku- või jõetransporditeenuste riigihankelepingud kuuluvad direktiivi 2004/18/EÜ põhjenduse 20 alusel hoopis nimetatud direktiivi kohaldamisalasse. Veetransporditeenused on loetletud selle direktiivi II B lisas, mis tähendab, (142) et nende suhtes kohaldatakse ainult selle artiklit 23 ja artikli 35 lõiget 4. See tähendab, et vastavalt direktiivile 2004/18/EÜ kohaldatakse mereveoteenuste riigihankelepingu suhtes ainult tehnilisi kirjeldusi käsitlevaid kohustusi (artikkel 23) ja lepingu sõlmimise teate avaldamise kohustust (pärast lepingu sõlmimist ja seetõttu pakkumismenetluse lõpus, mitte alguses: artikli 35 lõige 4). Kõik muud direktiiviga 2004/18/EÜ ette nähtud eeskirjad – sealhulgas avaldatavate teadete sisu käsitlevad sätted (artikli 36 lõige 1) ja valikukriteeriumide sätted (artiklid 45–52) – ei ole mereveoteenuste riigihankelepingute suhtes kohaldatavad. |
| --- | --- |

(373)

Mere-, ranniku- või jõetransporditeenuste riigihankelepingud kuuluvad direktiivi 2004/18/EÜ põhjenduse 20 alusel hoopis nimetatud direktiivi kohaldamisalasse. Veetransporditeenused on loetletud selle direktiivi II B lisas, mis tähendab, (142) et nende suhtes kohaldatakse ainult selle artiklit 23 ja artikli 35 lõiget 4. See tähendab, et vastavalt direktiivile 2004/18/EÜ kohaldatakse mereveoteenuste riigihankelepingu suhtes ainult tehnilisi kirjeldusi käsitlevaid kohustusi (artikkel 23) ja lepingu sõlmimise teate avaldamise kohustust (pärast lepingu sõlmimist ja seetõttu pakkumismenetluse lõpus, mitte alguses: artikli 35 lõige 4). Kõik muud direktiiviga 2004/18/EÜ ette nähtud eeskirjad – sealhulgas avaldatavate teadete sisu käsitlevad sätted (artikli 36 lõige 1) ja valikukriteeriumide sätted (artiklid 45–52) – ei ole mereveoteenuste riigihankelepingute suhtes kohaldatavad.

142

| (374) | Lisaks ei kohaldata direktiivi 2004/18/EÜ selle direktiivi artikli 1 lõikes 4 määratletud teenuste kontsessioonide suhtes (143). Komisjon märgib, et teenuste kontsessioonidele, mis pakuvad teatavat piiriülest huvi, kehtib siiski ELi toimimise lepingu läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise üldpõhimõte. |
| --- | --- |

(374)

Lisaks ei kohaldata direktiivi 2004/18/EÜ selle direktiivi artikli 1 lõikes 4 määratletud teenuste kontsessioonide suhtes (143). Komisjon märgib, et teenuste kontsessioonidele, mis pakuvad teatavat piiriülest huvi, kehtib siiski ELi toimimise lepingu läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise üldpõhimõte.

143

| (375) | Eespool esitatu põhjal järeldab komisjon, et direktiivi 2004/18/EÜ saab kohaldada ainult riigihankelepingu korral, kuid mitte siis, kui see puudutab teenuste kontsessiooni. Peale selle, kuna kõnealune juhtum puudutab veetransporditeenuseid, oleksid kohaldatavad ainult mõned selle direktiivi nõuded. Seda arvestades leiab komisjon, et neljanda Altmarki kriteeriumi täidetuse tõendamisel ei saa ta tugineda üksnes riigihankedirektiivide järgimisele. Sel põhjusel hindab komisjon allpool, kas Itaalia kasutatud pakkumismenetlus oli konkureeriv, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Selle hinnangu andmisel tugineb komisjon asjakohastele juhtnööridele, mis on esitatud tema abi mõistet käsitlevas teatises (144) (eriti selle punktides 89 jj). |
| --- | --- |

(375)

Eespool esitatu põhjal järeldab komisjon, et direktiivi 2004/18/EÜ saab kohaldada ainult riigihankelepingu korral, kuid mitte siis, kui see puudutab teenuste kontsessiooni. Peale selle, kuna kõnealune juhtum puudutab veetransporditeenuseid, oleksid kohaldatavad ainult mõned selle direktiivi nõuded. Seda arvestades leiab komisjon, et neljanda Altmarki kriteeriumi täidetuse tõendamisel ei saa ta tugineda üksnes riigihankedirektiivide järgimisele. Sel põhjusel hindab komisjon allpool, kas Itaalia kasutatud pakkumismenetlus oli konkureeriv, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Selle hinnangu andmisel tugineb komisjon asjakohastele juhtnööridele, mis on esitatud tema abi mõistet käsitlevas teatises (144) (eriti selle punktides 89 jj).

144

Pakkumismenetluse konkureeriv ja läbipaistev iseloom

| (376) | Abi mõistet käsitleva teatise punktis 90 sätestatakse, et hankemenetlus peab olema konkureeriv, (145) et võimaldada huvitatud ja kvalifitseerunud pakkujatel menetluses osaleda. Lisaks peaks menetlus teatise punkti 91 kohaselt olema läbipaistev, et kõik huvitatud pakkujad saaksid igas menetlusetapis võrdset ja nõuetekohast teavet. Samas punktis rõhutatakse ka, et teabe kättesaadavus, huvitatud pakkujate seisukohast piisav aeg ning valiku ja lepingu sõlmimise kriteeriumide selgus on kõik läbipaistva valikumenetluse otsustava tähtsusega osad, ning osutatakse sellele, et hankemenetluse kohta tuleb avaldada piisaval määral teavet, nii et kõik potentsiaalsed pakkujad saaksid seda arvesse võtta. |
| --- | --- |

(376)

Abi mõistet käsitleva teatise punktis 90 sätestatakse, et hankemenetlus peab olema konkureeriv, (145) et võimaldada huvitatud ja kvalifitseerunud pakkujatel menetluses osaleda. Lisaks peaks menetlus teatise punkti 91 kohaselt olema läbipaistev, et kõik huvitatud pakkujad saaksid igas menetlusetapis võrdset ja nõuetekohast teavet. Samas punktis rõhutatakse ka, et teabe kättesaadavus, huvitatud pakkujate seisukohast piisav aeg ning valiku ja lepingu sõlmimise kriteeriumide selgus on kõik läbipaistva valikumenetluse otsustava tähtsusega osad, ning osutatakse sellele, et hankemenetluse kohta tuleb avaldada piisaval määral teavet, nii et kõik potentsiaalsed pakkujad saaksid seda arvesse võtta.

145

| (377) | Sissejuhatava märkusena osutab komisjon, et kuigi Itaalia seadused (146) andsid erakorralisele volinikule võimaluse pidada potentsiaalsete omandajatega eraviisilisi läbirääkimisi, ei kasutanud ta kõnealusel juhul seda võimalust, välja arvatud menetluse teises etapis, pärast seda, kui oli avaldatud osalemiskutse ja seda oli reklaamitud, et saada CdI-lt ja SNSilt paremaid tingimusi. Niisiis eelistati avatud pakkumismenetlust, et tagada Siremari äriüksuse müük turuhinnaga ja saada seega müügist võimalikult suurt tulu. Kuna avaliku hankemenetluseta eraviisilisi läbirääkimisi kunagi ei peetud, on komisjoni 2011. aasta otsuses selle võimaluse suhtes avaldatud kahtlused hajutatud. |
| --- | --- |

(377)

Sissejuhatava märkusena osutab komisjon, et kuigi Itaalia seadused (146) andsid erakorralisele volinikule võimaluse pidada potentsiaalsete omandajatega eraviisilisi läbirääkimisi, ei kasutanud ta kõnealusel juhul seda võimalust, välja arvatud menetluse teises etapis, pärast seda, kui oli avaldatud osalemiskutse ja seda oli reklaamitud, et saada CdI-lt ja SNSilt paremaid tingimusi. Niisiis eelistati avatud pakkumismenetlust, et tagada Siremari äriüksuse müük turuhinnaga ja saada seega müügist võimalikult suurt tulu. Kuna avaliku hankemenetluseta eraviisilisi läbirääkimisi kunagi ei peetud, on komisjoni 2011. aasta otsuses selle võimaluse suhtes avaldatud kahtlused hajutatud.

146

| (378) | Kõnealusel juhul algatati pakkumismenetlus sellega, et ühes rahvusvahelises ja mitmes üleriigilises ajalehes ning valitud asjaomasele valdkonnale spetsialiseerunud veebisaitidel avaldati Siremari äriüksuse omandamise huvist teatamise kutse (vt põhjendus 75). Selles kutses kutsuti „kõiki, kes suudavad tagada mereveoteenuste katkematuse“, üles teatama oma huvist ega seatud lisatingimusi. Võimalikele huvitatud isikutele anti oma huvist teatamiseks ka piisavalt aega (s.o 16 päeva). Selle protsessi järgmises, hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis anti kvalifitseeritud pakkujatele aega peaaegu neli kuud kogu asjakohase teabe hindamiseks, et nad saaksid kindlaks teha, kas ja kui suure pakkumuse nad tahavad Siremari äriüksuse kohta teha. |
| --- | --- |

(378)

Kõnealusel juhul algatati pakkumismenetlus sellega, et ühes rahvusvahelises ja mitmes üleriigilises ajalehes ning valitud asjaomasele valdkonnale spetsialiseerunud veebisaitidel avaldati Siremari äriüksuse omandamise huvist teatamise kutse (vt põhjendus 75). Selles kutses kutsuti „kõiki, kes suudavad tagada mereveoteenuste katkematuse“, üles teatama oma huvist ega seatud lisatingimusi. Võimalikele huvitatud isikutele anti oma huvist teatamiseks ka piisavalt aega (s.o 16 päeva). Selle protsessi järgmises, hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis anti kvalifitseeritud pakkujatele aega peaaegu neli kuud kogu asjakohase teabe hindamiseks, et nad saaksid kindlaks teha, kas ja kui suure pakkumuse nad tahavad Siremari äriüksuse kohta teha.

| (379) | Komisjon märgib, et osalemiskutses tehti selgeks, et Siremari äriüksus müüakse Marzano menetluse erieeskirjade alusel eesmärgiga tagada mereveoteenuste katkematus avalike teenuste osutamise korra alusel. Lisaks viidati kutses dekreet-seaduse 135/2009 artiklile 19b, milles on sätestatud, et pakkumismenetluse lõpus sõlmitakse Siremari äriüksuse ostjaga uus leping. Samas artiklis on osutatud ka sellele, et sellise uue lepingu kehtivusaeg ei ületaks kahtteist aastat, ja on kirjeldatud, mida see peaks sisaldama. Lisaks on samas artiklis sätestatud Siremarile makstava hüvitise maksimumsumma 55 694 895 eurot aastas kogu uue lepingu kehtivusajaks. Kõigele lisaks on artiklis 19b täpsustatud, et Siremari omandajale jääb alles sildumise eesõigus avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel. |
| --- | --- |

(379)

Komisjon märgib, et osalemiskutses tehti selgeks, et Siremari äriüksus müüakse Marzano menetluse erieeskirjade alusel eesmärgiga tagada mereveoteenuste katkematus avalike teenuste osutamise korra alusel. Lisaks viidati kutses dekreet-seaduse 135/2009 artiklile 19b, milles on sätestatud, et pakkumismenetluse lõpus sõlmitakse Siremari äriüksuse ostjaga uus leping. Samas artiklis on osutatud ka sellele, et sellise uue lepingu kehtivusaeg ei ületaks kahtteist aastat, ja on kirjeldatud, mida see peaks sisaldama. Lisaks on samas artiklis sätestatud Siremarile makstava hüvitise maksimumsumma 55 694 895 eurot aastas kogu uue lepingu kehtivusajaks. Kõigele lisaks on artiklis 19b täpsustatud, et Siremari omandajale jääb alles sildumise eesõigus avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel.

| (380) | Nagu osutati 2011. aasta otsuses, ei sisaldanud osalemiskutse üksikasju müüdava vara, lepingu sõlmimise tingimuse ja pakkumismenetluse järgmiste etappide ajakava kohta. Komisjon leiab, et pakkumisprotsess tervikuna oli järgmistes põhjendustes esitatud põhjustel siiski piisavalt läbipaistev. |
| --- | --- |

(380)

Nagu osutati 2011. aasta otsuses, ei sisaldanud osalemiskutse üksikasju müüdava vara, lepingu sõlmimise tingimuse ja pakkumismenetluse järgmiste etappide ajakava kohta. Komisjon leiab, et pakkumisprotsess tervikuna oli järgmistes põhjendustes esitatud põhjustel siiski piisavalt läbipaistev.

| (381) | Esiteks selgitati osalemiskutses, et pakkujad peavad suutma „tagada mereveoteenuste katkematuse“. See oli ainus valikukriteerium, mida Itaalia kohaldas, et otsustada, kas huvitatud isikutel lubatakse pakkumismenetluses osaleda. Kuigi osalemiskutses ei täpsustatud, kuidas pakkujad saavad tõendada, et nad vastavad sellele nõudele, tähendas see vaikimisi, et kasutada võidakse mis tahes sobivaid tõendamisvahendeid (147). Komisjon märgib, et ühtki viiest huvitatud isikust ei välistatud, mis näitab, et igaüks neist oli tegelikult esitanud piisavad tõendid selle kohta, et tal on teenuse katkematuse tagamiseks piisavad rahalised vahendid. Komisjoni arvates oli see valikukriteerium kõigile huvitatud pakkujatele selge ja taotletava eesmärgi seisukohast põhjendatud. |
| --- | --- |

(381)

Esiteks selgitati osalemiskutses, et pakkujad peavad suutma „tagada mereveoteenuste katkematuse“. See oli ainus valikukriteerium, mida Itaalia kohaldas, et otsustada, kas huvitatud isikutel lubatakse pakkumismenetluses osaleda. Kuigi osalemiskutses ei täpsustatud, kuidas pakkujad saavad tõendada, et nad vastavad sellele nõudele, tähendas see vaikimisi, et kasutada võidakse mis tahes sobivaid tõendamisvahendeid (147). Komisjon märgib, et ühtki viiest huvitatud isikust ei välistatud, mis näitab, et igaüks neist oli tegelikult esitanud piisavad tõendid selle kohta, et tal on teenuse katkematuse tagamiseks piisavad rahalised vahendid. Komisjoni arvates oli see valikukriteerium kõigile huvitatud pakkujatele selge ja taotletava eesmärgi seisukohast põhjendatud.

147

| (382) | Teiseks, nagu on selgitatud põhjenduses 379, tehti huvitatud isikutele viitega dekreet-seadusele 135/2009 selgeks, et uus leping (kehtivusajaga kuni kaksteist aastat) sõlmitakse pärast pakkumismenetluse lõppu ja avaliku teenuse eest makstava hüvitise maksimumsummaks määrati 55 694 895 eurot aastas. Lisaks märgiti osalemiskutses, et eesmärk on müüa avaliku teenuse osutamisele spetsialiseerunud äriüksus. Peale selle, nagu Itaalia kinnitas, tehti kogu müügi ulatust käsitlev asjakohane teave, sealhulgas ostja ja riigi vahel sõlmitava lepingu projekt, kättesaadavaks viiele isikule, kes osalesid hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis. See võimaldas neil isikutel otsustada, kas ja kui suur pakkumus teha. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et eraettevõtjatevaheliste müügimenetluste puhul on üldiselt tavaks, et tundlik äriteave tehakse kättesaadavaks ainult hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis. Samal põhjusel pidid huvitatud isikud sõlmima konfidentsiaalsuskokkulepped, enne kui neile anti juurdepääs asjakohastele dokumentidele (vt põhjendus 76). Selle põhjal leiab komisjon, et osalemiskutse (148) andis piisava selguse selles, et müük puudutab Siremari äriüksust, mis on seotud uue lepinguga. Pärast oma huvist teatamist anti isikutele juurdepääs kogu vajalikule teabele, et otsustada võimaliku pakkumuse tegemise üle. |
| --- | --- |

(382)

Teiseks, nagu on selgitatud põhjenduses 379, tehti huvitatud isikutele viitega dekreet-seadusele 135/2009 selgeks, et uus leping (kehtivusajaga kuni kaksteist aastat) sõlmitakse pärast pakkumismenetluse lõppu ja avaliku teenuse eest makstava hüvitise maksimumsummaks määrati 55 694 895 eurot aastas. Lisaks märgiti osalemiskutses, et eesmärk on müüa avaliku teenuse osutamisele spetsialiseerunud äriüksus. Peale selle, nagu Itaalia kinnitas, tehti kogu müügi ulatust käsitlev asjakohane teave, sealhulgas ostja ja riigi vahel sõlmitava lepingu projekt, kättesaadavaks viiele isikule, kes osalesid hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis. See võimaldas neil isikutel otsustada, kas ja kui suur pakkumus teha. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et eraettevõtjatevaheliste müügimenetluste puhul on üldiselt tavaks, et tundlik äriteave tehakse kättesaadavaks ainult hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis. Samal põhjusel pidid huvitatud isikud sõlmima konfidentsiaalsuskokkulepped, enne kui neile anti juurdepääs asjakohastele dokumentidele (vt põhjendus 76). Selle põhjal leiab komisjon, et osalemiskutse (148) andis piisava selguse selles, et müük puudutab Siremari äriüksust, mis on seotud uue lepinguga. Pärast oma huvist teatamist anti isikutele juurdepääs kogu vajalikule teabele, et otsustada võimaliku pakkumuse tegemise üle.

148

| (383) | Kolmandaks märgib komisjon pakkumismenetluse järgmiste etappide ajakava kohta järgmist. Huvitatud pakkujad kutsuti 24. novembri 2010. aasta kirjaga osalema hoolsuskohustuse täitmise kontrollis. Seejärel edastati erakorralise voliniku 2. veebruaril 2011. aastal saadetud kirjaga huvitatud pakkujatele asjakohased üksikasjad menetluse konkreetsete järgmiste etappide kohta, eelkõige menetluse ajakava ja hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise teises etapis osalemise kriteeriumid. Komisjon leiab, et selle teabe puudumine osalemiskutses (149) tõenäoliselt ei heidutanud potentsiaalseid pakkujaid huvi ilmutamast. |
| --- | --- |

(383)

Kolmandaks märgib komisjon pakkumismenetluse järgmiste etappide ajakava kohta järgmist. Huvitatud pakkujad kutsuti 24. novembri 2010. aasta kirjaga osalema hoolsuskohustuse täitmise kontrollis. Seejärel edastati erakorralise voliniku 2. veebruaril 2011. aastal saadetud kirjaga huvitatud pakkujatele asjakohased üksikasjad menetluse konkreetsete järgmiste etappide kohta, eelkõige menetluse ajakava ja hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise teises etapis osalemise kriteeriumid. Komisjon leiab, et selle teabe puudumine osalemiskutses (149) tõenäoliselt ei heidutanud potentsiaalseid pakkujaid huvi ilmutamast.

149

| (384) | Neljandaks märgib komisjon, et kutse peale teatas oma huvist Siremari äriüksuse omandamise vastu kuus isikut (vt põhjendused 76 ja 77). Nende isikute hulgas olid mõned kõige olulisemad kohalikud parvlaeva- ja laevaettevõtjad: Caronte & Tourist S.p.A. ja Ustica Lines S.p.A. (ühine pakkumus), Riccardo Sanges & C. S.r.l., Traghetti delle Isole S.p.A. ja Mediterranea Holding S.p.A. (kelle aktsionäride hulgas on mõned kogemustega kohalikud ettevõtjad ja kes asutas partnerluses teistega CdI). Komisjoni arvates kinnitab see, et kõikidele potentsiaalsetele pakkujatele anti piisav võimalus teatada huvist pakkumismenetluses osalemise vastu. Selles kontekstis juhib komisjon tähelepanu asjaolule, et huvitatud isikud ei pidanud järgima koormavaid menetlusi ega oleks pidanud kandma märkimisväärseid kulusid, et oma huvist teatada. Piisas sellest, et nad tõendasid oma suutlikkust tagada mereveoteenuste katkematus. Osalemishuvist teatanud kuus isikut täitsid ka selle valikukriteeriumi ja kutsuti seega osalema hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis. Viis neist otsustasid selles osaleda. Alles pärast seda etappi pidid osalised otsustama, kas ja kui suure pakkumuse nad soovivad teha. |
| --- | --- |

(384)

Neljandaks märgib komisjon, et kutse peale teatas oma huvist Siremari äriüksuse omandamise vastu kuus isikut (vt põhjendused 76 ja 77). Nende isikute hulgas olid mõned kõige olulisemad kohalikud parvlaeva- ja laevaettevõtjad: Caronte & Tourist S.p.A. ja Ustica Lines S.p.A. (ühine pakkumus), Riccardo Sanges & C. S.r.l., Traghetti delle Isole S.p.A. ja Mediterranea Holding S.p.A. (kelle aktsionäride hulgas on mõned kogemustega kohalikud ettevõtjad ja kes asutas partnerluses teistega CdI). Komisjoni arvates kinnitab see, et kõikidele potentsiaalsetele pakkujatele anti piisav võimalus teatada huvist pakkumismenetluses osalemise vastu. Selles kontekstis juhib komisjon tähelepanu asjaolule, et huvitatud isikud ei pidanud järgima koormavaid menetlusi ega oleks pidanud kandma märkimisväärseid kulusid, et oma huvist teatada. Piisas sellest, et nad tõendasid oma suutlikkust tagada mereveoteenuste katkematus. Osalemishuvist teatanud kuus isikut täitsid ka selle valikukriteeriumi ja kutsuti seega osalema hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis. Viis neist otsustasid selles osaleda. Alles pärast seda etappi pidid osalised otsustama, kas ja kui suure pakkumuse nad soovivad teha.

| (385) | Eespool esitatu põhjal leiab komisjon, et pakkumismenetlus oli tervikuna konkureeriv ja läbipaistev. Eelkõige tehti asjaomase piirkondliku või rahvusvahelise turu kõigi võimalike pakkujateni jõudmist võimaldaval viisil laialdaselt kättesaadavaks Siremari kavatsus loovutada avaliku teenuse osutamine (st Siremari äriüksus). Lisaks võtab komisjon arvesse, et oma huvist teatamine oli potentsiaalsete pakkujate jaoks lihtne ja nad ei pidanud selles etapis mingeid kohustusi võtma. Eeldades, et nad suudavad tõendada, et nad vastavad ainsale valikukriteeriumile, anti neile isikutele kogu vajalik teave ja aeg, et nad saaksid otsustada, kas ja kui suure pakkumuse nad tahavad Siremari äriüksuse kohta teha. Nendel põhjustel leiab komisjon, et tema kahtlused, et pakkumismenetlus ei olnud osalemiskutse võimalike puuduste tõttu piisavalt läbipaistev, on hajutatud. |
| --- | --- |

(385)

Eespool esitatu põhjal leiab komisjon, et pakkumismenetlus oli tervikuna konkureeriv ja läbipaistev. Eelkõige tehti asjaomase piirkondliku või rahvusvahelise turu kõigi võimalike pakkujateni jõudmist võimaldaval viisil laialdaselt kättesaadavaks Siremari kavatsus loovutada avaliku teenuse osutamine (st Siremari äriüksus). Lisaks võtab komisjon arvesse, et oma huvist teatamine oli potentsiaalsete pakkujate jaoks lihtne ja nad ei pidanud selles etapis mingeid kohustusi võtma. Eeldades, et nad suudavad tõendada, et nad vastavad ainsale valikukriteeriumile, anti neile isikutele kogu vajalik teave ja aeg, et nad saaksid otsustada, kas ja kui suure pakkumuse nad tahavad Siremari äriüksuse kohta teha. Nendel põhjustel leiab komisjon, et tema kahtlused, et pakkumismenetlus ei olnud osalemiskutse võimalike puuduste tõttu piisavalt läbipaistev, on hajutatud.

Hankemenetluse mittediskrimineeriv iseloom ja kõrgeim hind kui kriteerium

| (386) | Abi mõistet käsitleva teatise punktis 92 rõhutatakse, et kõikide pakkujate mittediskrimineeriv kohtlemine kogu menetluse jooksul, objektiivsed valiku ja lepingute sõlmimise kriteeriumid, mis on enne menetlust kindlaks määratud, on asendamatud tingimused, et tagada menetluse tulemuseks oleva tehingu vastavus turutingimustele. Lisaks märgitakse samas punktis, et võrdse kohtlemise tagamiseks peavad lepingu sõlmimise kriteeriumid võimaldama pakkumusi objektiivselt võrrelda ja hinnata. Peale selle märgitakse abi mõistet käsitleva teatise punktis 95, et kui avaliku sektori asutused müüvad varasid, kaupu ja teenuseid, peaks ostja valimisel ainsaks asjakohaseks kriteeriumiks olema kõrgeim hind, (150) võttes arvesse ka nõutud lepingulisi kokkuleppeid (nt müüja müügigarantiisid). |
| --- | --- |

(386)

Abi mõistet käsitleva teatise punktis 92 rõhutatakse, et kõikide pakkujate mittediskrimineeriv kohtlemine kogu menetluse jooksul, objektiivsed valiku ja lepingute sõlmimise kriteeriumid, mis on enne menetlust kindlaks määratud, on asendamatud tingimused, et tagada menetluse tulemuseks oleva tehingu vastavus turutingimustele. Lisaks märgitakse samas punktis, et võrdse kohtlemise tagamiseks peavad lepingu sõlmimise kriteeriumid võimaldama pakkumusi objektiivselt võrrelda ja hinnata. Peale selle märgitakse abi mõistet käsitleva teatise punktis 95, et kui avaliku sektori asutused müüvad varasid, kaupu ja teenuseid, peaks ostja valimisel ainsaks asjakohaseks kriteeriumiks olema kõrgeim hind, (150) võttes arvesse ka nõutud lepingulisi kokkuleppeid (nt müüja müügigarantiisid).

150

| (387) | Nagu eespool märgitud (vt põhjendus 378), sisaldas osalemiskutse ainult üht valikukriteeriumi, nimelt seda, et pakkujad peavad suutma „tagada mereveoteenuse katkematuse“. Kõik kuus isikut, kes teatasid huvist menetluses osaleda, täitsid ka valikukriteeriumi ja kutsuti seega osalema hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis. Komisjon leiab, et ainus kohaldatud valikukriteerium oli objektiivne ja see oli kõigile huvitatud isikutele osalemiskutses piisavalt selgeks tehtud. |
| --- | --- |

(387)

Nagu eespool märgitud (vt põhjendus 378), sisaldas osalemiskutse ainult üht valikukriteeriumi, nimelt seda, et pakkujad peavad suutma „tagada mereveoteenuse katkematuse“. Kõik kuus isikut, kes teatasid huvist menetluses osaleda, täitsid ka valikukriteeriumi ja kutsuti seega osalema hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis. Komisjon leiab, et ainus kohaldatud valikukriteerium oli objektiivne ja see oli kõigile huvitatud isikutele osalemiskutses piisavalt selgeks tehtud.

| (388) | Hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis otsustas osaleda kuuest võimalikust pakkujast viis. Selles etapis, mis toimus ajavahemikul 2010. aasta novembrist kuni 2011. aasta märtsini, anti viiele tulevasele pakkujale juurdepääs andmeruumile, mis sisaldas kogu asjakohast teavet, et neil oleks võimalik müügiks pakutavat äriüksust hinnata (vt põhjendus 77). 2. veebruaril 2011 saatis erakorraline volinik kirja, milles tutvustati üksikasjalikult pakkumuse tegemise korda ja nõudeid (vt põhjendus 383). Täpsemalt öeldes määrati selles kirjas selgelt kindlaks müügi tingimused: äriplaani koostamine lepingu projektis kindlaksmääratud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks ja pakkuja finantsstabiilsuse tõendamiseks vajalike tagatiste andmine. Itaalia on kinnitanud, et kui oleks esitatud rohkem kui üks pakkumus, oleks lepingu sõlmimise ainus kriteerium kõrgeim hind. Just selleks, et saavutada kahe vastuvõetava ja võrreldava pakkumise konkurentsis kõrgeim võimalik hind, alustaski Itaalia menetlust mitmel korral uuesti ning andis lõpuks äriüksuse 2011. aasta oktoobris CdI-le (viidi lõpule 2012. aasta juulis) ja seejärel 2016. aasta aprillis SNSile (vt punkt 2.3.3.2). |
| --- | --- |

(388)

Hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis otsustas osaleda kuuest võimalikust pakkujast viis. Selles etapis, mis toimus ajavahemikul 2010. aasta novembrist kuni 2011. aasta märtsini, anti viiele tulevasele pakkujale juurdepääs andmeruumile, mis sisaldas kogu asjakohast teavet, et neil oleks võimalik müügiks pakutavat äriüksust hinnata (vt põhjendus 77). 2. veebruaril 2011 saatis erakorraline volinik kirja, milles tutvustati üksikasjalikult pakkumuse tegemise korda ja nõudeid (vt põhjendus 383). Täpsemalt öeldes määrati selles kirjas selgelt kindlaks müügi tingimused: äriplaani koostamine lepingu projektis kindlaksmääratud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks ja pakkuja finantsstabiilsuse tõendamiseks vajalike tagatiste andmine. Itaalia on kinnitanud, et kui oleks esitatud rohkem kui üks pakkumus, oleks lepingu sõlmimise ainus kriteerium kõrgeim hind. Just selleks, et saavutada kahe vastuvõetava ja võrreldava pakkumise konkurentsis kõrgeim võimalik hind, alustaski Itaalia menetlust mitmel korral uuesti ning andis lõpuks äriüksuse 2011. aasta oktoobris CdI-le (viidi lõpule 2012. aasta juulis) ja seejärel 2016. aasta aprillis SNSile (vt punkt 2.3.3.2).

| (389) | Komisjoni 2011. aasta otsuses avaldatud kahtlused selle kohta, kas dekreet 134/2008 võimaldab sõlmida lepingu muude kriteeriumide alusel, on seega hajutatud. Kõiki isikuid teavitati pakkumismenetluse eri etappides nõuetekohaselt ja võrdselt, mis võimaldas neil teha oma pakkumuse, tundes täielikult menetlust ja nõudeid. Komisjon leiab ka, et lepingu sõlmimise kriteerium võimaldab pakkumusi objektiivselt võrrelda ja hinnata. |
| --- | --- |

(389)

Komisjoni 2011. aasta otsuses avaldatud kahtlused selle kohta, kas dekreet 134/2008 võimaldab sõlmida lepingu muude kriteeriumide alusel, on seega hajutatud. Kõiki isikuid teavitati pakkumismenetluse eri etappides nõuetekohaselt ja võrdselt, mis võimaldas neil teha oma pakkumuse, tundes täielikult menetlust ja nõudeid. Komisjon leiab ka, et lepingu sõlmimise kriteerium võimaldab pakkumusi objektiivselt võrrelda ja hinnata.

Teenuste osutamine kogukonna jaoks võimalikult väikeste kuludega

| (390) | Käesoleval juhul korraldas Itaalia pakkumismenetluse uuele lepingule, mis seoti Siremari äriüksusega ja teatavate töötajate arvuga seotud tingimustega, mitte ainult uue lepingu endaga. 2012. aasta otsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et kui pakkujad olid juba piisavalt varustatud laevade ja meeskondadega, oleksid nad kandnud väiksemaid kulusid, kui neil ei oleks olnud kohustust võtta üle osa Siremari põhivarast ja töötajatest. Seetõttu asus komisjon esialgsele seisukohale, et uue lepingu pakkumismenetlus ilma kohustuseta võtta üle avalike teenuste osutamiseks vajalikud Siremari laevad ja meeskond oleks toonud kaasa väiksemad kulud kogukonna jaoks. |
| --- | --- |

(390)

Käesoleval juhul korraldas Itaalia pakkumismenetluse uuele lepingule, mis seoti Siremari äriüksusega ja teatavate töötajate arvuga seotud tingimustega, mitte ainult uue lepingu endaga. 2012. aasta otsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et kui pakkujad olid juba piisavalt varustatud laevade ja meeskondadega, oleksid nad kandnud väiksemaid kulusid, kui neil ei oleks olnud kohustust võtta üle osa Siremari põhivarast ja töötajatest. Seetõttu asus komisjon esialgsele seisukohale, et uue lepingu pakkumismenetlus ilma kohustuseta võtta üle avalike teenuste osutamiseks vajalikud Siremari laevad ja meeskond oleks toonud kaasa väiksemad kulud kogukonna jaoks.

| (391) | Kuna Siremar oli suurettevõte, mille suhtes kohaldati erakorralist haldusmenetlust, kohustasid üldised riigisisesed seadused (151) selle omandajat säilitama kahe aasta jooksul sama töötajate arv. Seda arvestades nähakse äriüksuse üleandmise lepingus ette, et CdI, ja hiljem SNS, pakub endistele Siremari töötajatele tööd (uute lepingute alusel) ja hoidub kaheaastase perioodi jooksul töölepingute ülesütlemisest (152). Komisjon märgib esiteks, et see nõue põhineb juriidilisel kohustusel, mida Itaalia ametiasutused ei saanud äriüksuse üleandmise korraldamisel eirata ja et see kohustus on ajaliselt piiratud, st kahe aastaga. Komisjon märgib ka, et Siremari äriüksus jätkas avalike teenuste osutamist uues lepingus kindlaksmääratud avalike teenuste osutamise kohustuste alusel. Selle kohta on Itaalia väitnud, et CdI, ja hiljem SNS, võttis üle ainult avaliku teenuse osutamiseks vajalikud laevapere liikmed ja haldustöötajad (153). Arvestades, et tööjõukulud kaetaks uue lepingu alusel SNSile makstavast hüvitisest, leiab komisjon, et töötajate arvu säilitamise kohustus ei ole tegelikult CdI ja hiljem SNSi jaoks koormav. Seetõttu ei ole see kohustus tõenäoliselt äriüksuse müügihinda vähendanud ega sel viisil CdI-le ja hiljem SNSile eelist andnud. Lisaks oli see lahendus kasulik ka Siremarile (ja seega ka selle omanikule Itaaliale), kuna viimane ei pidanud kandma CdI ja hiljem SNSi poolt uuesti tööle võetud töötajate lepingute ülesütlemise kulusid. Komisjon märgib, et Ecorysi hinnangul oleks kogu Siremari personali koondamiskulud olnud vähemalt 34 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(391)

Kuna Siremar oli suurettevõte, mille suhtes kohaldati erakorralist haldusmenetlust, kohustasid üldised riigisisesed seadused (151) selle omandajat säilitama kahe aasta jooksul sama töötajate arv. Seda arvestades nähakse äriüksuse üleandmise lepingus ette, et CdI, ja hiljem SNS, pakub endistele Siremari töötajatele tööd (uute lepingute alusel) ja hoidub kaheaastase perioodi jooksul töölepingute ülesütlemisest (152). Komisjon märgib esiteks, et see nõue põhineb juriidilisel kohustusel, mida Itaalia ametiasutused ei saanud äriüksuse üleandmise korraldamisel eirata ja et see kohustus on ajaliselt piiratud, st kahe aastaga. Komisjon märgib ka, et Siremari äriüksus jätkas avalike teenuste osutamist uues lepingus kindlaksmääratud avalike teenuste osutamise kohustuste alusel. Selle kohta on Itaalia väitnud, et CdI, ja hiljem SNS, võttis üle ainult avaliku teenuse osutamiseks vajalikud laevapere liikmed ja haldustöötajad (153). Arvestades, et tööjõukulud kaetaks uue lepingu alusel SNSile makstavast hüvitisest, leiab komisjon, et töötajate arvu säilitamise kohustus ei ole tegelikult CdI ja hiljem SNSi jaoks koormav. Seetõttu ei ole see kohustus tõenäoliselt äriüksuse müügihinda vähendanud ega sel viisil CdI-le ja hiljem SNSile eelist andnud. Lisaks oli see lahendus kasulik ka Siremarile (ja seega ka selle omanikule Itaaliale), kuna viimane ei pidanud kandma CdI ja hiljem SNSi poolt uuesti tööle võetud töötajate lepingute ülesütlemise kulusid. Komisjon märgib, et Ecorysi hinnangul oleks kogu Siremari personali koondamiskulud olnud vähemalt 34 miljonit eurot.

151

152

153

| (392) | Kuna Siremari äriüksuse varad olid uue avaliku teenindamise lepinguga (154) seotud, laieneb äriüksuse omandajale kohustus tagada avaliku teenuse katkematus ja talle antakse sildumise eesõigus. Esiteks märgib komisjon, et avaliku teenindamise lepinguga olid seotud ainult need varad, mis on vajalikud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks. Üks kiirparvlaev, mida ei peetud selleks otstarbeks vajalikuks, müüdigi eraldi pakkumismenetluse teel. Teiseks leiab komisjon, et Siremari äriüksuse vara sidumisega uue avaliku teenindamise lepinguga ei kaasne madalam hind kui juhul, kui varad ja leping oleks müüdud eraldi ja seda järgmistel põhjustel.






  — | Nagu eespool märgitud, korraldasid Tirrenia ja Siremari erakorraline volinik eraldi pakkumismenetlused, et müüa seitse laeva, mis ei kuulu ei Tirrenia ega Siremari äriüksusele. Ainult üks neist seitsmest laevast õnnestus müüa pakkujale, kes kavatses seda edaspidigi laevaliikluseks kasutada. Ülejäänud kuus laeva sai müüa üksnes lammutamiseks. Lisaks juhtisid 2011. aasta märtsis Siremari laevade väärtust määrama kutsutud laevamaaklerid (155) tähelepanu sellele, et laevad olid suhteliselt vanad ja kohandatud kohalikele liinidele, mille teenindamiseks neid kasutati. Seetõttu oli neil rahvusvahelistel turgudel piiratud turuväärtus ja neid sai kasutada vaid mõnel Vahemere liinil. Nendel põhjustel ja võttes arvesse toonast rasket majanduslikku olukorda, näib ebatõenäoline, et Siremari kõik 18 laeva oleks saanud müüa laevanduse eesmärgil (st nende vanametalli väärtusest kõrgema hinnaga) (156). Komisjon leiab, et nende laevade sidumine avaliku teenindamise lepinguga võimaldas saada Siremari laevade eest kõrgemat hinda, (157) kuna nende omandaja saaks laevade avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel käitamise eest kaheteistkümne aasta jooksul avaliku teenuse hüvitist. |
| --- | --- | --- |

(392)

Kuna Siremari äriüksuse varad olid uue avaliku teenindamise lepinguga (154) seotud, laieneb äriüksuse omandajale kohustus tagada avaliku teenuse katkematus ja talle antakse sildumise eesõigus. Esiteks märgib komisjon, et avaliku teenindamise lepinguga olid seotud ainult need varad, mis on vajalikud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks. Üks kiirparvlaev, mida ei peetud selleks otstarbeks vajalikuks, müüdigi eraldi pakkumismenetluse teel. Teiseks leiab komisjon, et Siremari äriüksuse vara sidumisega uue avaliku teenindamise lepinguga ei kaasne madalam hind kui juhul, kui varad ja leping oleks müüdud eraldi ja seda järgmistel põhjustel.

154

—

Nagu eespool märgitud, korraldasid Tirrenia ja Siremari erakorraline volinik eraldi pakkumismenetlused, et müüa seitse laeva, mis ei kuulu ei Tirrenia ega Siremari äriüksusele. Ainult üks neist seitsmest laevast õnnestus müüa pakkujale, kes kavatses seda edaspidigi laevaliikluseks kasutada. Ülejäänud kuus laeva sai müüa üksnes lammutamiseks. Lisaks juhtisid 2011. aasta märtsis Siremari laevade väärtust määrama kutsutud laevamaaklerid (155) tähelepanu sellele, et laevad olid suhteliselt vanad ja kohandatud kohalikele liinidele, mille teenindamiseks neid kasutati. Seetõttu oli neil rahvusvahelistel turgudel piiratud turuväärtus ja neid sai kasutada vaid mõnel Vahemere liinil. Nendel põhjustel ja võttes arvesse toonast rasket majanduslikku olukorda, näib ebatõenäoline, et Siremari kõik 18 laeva oleks saanud müüa laevanduse eesmärgil (st nende vanametalli väärtusest kõrgema hinnaga) (156). Komisjon leiab, et nende laevade sidumine avaliku teenindamise lepinguga võimaldas saada Siremari laevade eest kõrgemat hinda, (157) kuna nende omandaja saaks laevade avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel käitamise eest kaheteistkümne aasta jooksul avaliku teenuse hüvitist.

155

156

157

| — | 2012. aasta otsuses tõstatas komisjon võimaluse, et kõik pakkujad, kellel juba oli piisavalt laevu ja meeskondi, oleksid eelistanud mitte omandada Siremari laevu ja palgata selle töötajaid. Komisjon märgib siiski, et 2010. aastal oli Siremari äriüksusel kokku umbes 500 töötajat ja 18 laeva. Komisjoni arvates on ebatõenäoline, et potentsiaalsetel pakkujatel oleks olnud (uuesti) kasutuselevõtmiseks kohe olemas sellised märkimisväärsed ressursid ja varad uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks. Seda enam, et uus leping sisaldab erinõudeid, nagu maht ja kiirus, laevade puhul, mida kasutatakse avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel. Kõik ettevõtjad, kellel olid vajalikud ressursid, oleksid laevad tõenäoliselt juba muudel liinidel kasutusele võtnud ja nende uuesti kasutusele võtmine uue lepingu kohaselt oleks tingimata põhjustanud nende varasemast kasutamisest saadava tulu kaotuse. Sellega seoses osutab komisjon, et ei SNS ega CdI ole komisjonile väitnud, et nad oleksid eelistanud Siremari laevu mitte osta. |
| --- | --- |

—

2012. aasta otsuses tõstatas komisjon võimaluse, et kõik pakkujad, kellel juba oli piisavalt laevu ja meeskondi, oleksid eelistanud mitte omandada Siremari laevu ja palgata selle töötajaid. Komisjon märgib siiski, et 2010. aastal oli Siremari äriüksusel kokku umbes 500 töötajat ja 18 laeva. Komisjoni arvates on ebatõenäoline, et potentsiaalsetel pakkujatel oleks olnud (uuesti) kasutuselevõtmiseks kohe olemas sellised märkimisväärsed ressursid ja varad uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks. Seda enam, et uus leping sisaldab erinõudeid, nagu maht ja kiirus, laevade puhul, mida kasutatakse avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel. Kõik ettevõtjad, kellel olid vajalikud ressursid, oleksid laevad tõenäoliselt juba muudel liinidel kasutusele võtnud ja nende uuesti kasutusele võtmine uue lepingu kohaselt oleks tingimata põhjustanud nende varasemast kasutamisest saadava tulu kaotuse. Sellega seoses osutab komisjon, et ei SNS ega CdI ole komisjonile väitnud, et nad oleksid eelistanud Siremari laevu mitte osta.

| (393) | Selleks et kontrollida, kas uue lepingu sidumine Siremari äriüksuse ja tööjõuga seotud tingimusega ei ole CdI-le ja hiljem SNSile koormav, tellis komisjon ametliku uurimise käigus uuringu sõltumatult eksperdilt Ecorysilt (vt põhjendused 117–121). Ecorysil paluti määrata Siremari äriüksuse turuväärtus, arvestamata mis tahes sellega seotud tingimusi. Ecorys jõudis järeldusele, et kui Siremari äriüksus oleks müüdud tingimusteta ja eelkõige ilma uue lepinguta avalike teenuste osutamise kohta (ja seega ka ilma kohustuseta tagada nimetatud avaliku teenuse katkematus), oleks äriühing müüdud likvideerimisväärtusega, mis hinnati – 0,3 miljonile eurole. Ecorys põhjendas seda järeldust eeldusega, et Siremari äriüksus ei saaks ilma avaliku teenuse hüvitiseta oma tegevust kasumlikult jätkata. Ecorys märkis, et see likvideerimisväärtus on väiksem pakkumismenetluse tulemusel saadud väärtusest, ning nentis, et seetõttu ei olnud viivitamatu likvideerimine (sisuliselt laevade müük) turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks mõistlik alternatiiv. Peale selle võrdles Ecorys tööjõukulude osakaalu tuludes ning Siremari äriüksuse tööjõukulude ja personali suhtarvu mitme võrreldava parvlaevaettevõtja vastavate arvudega. Analüüs ei näidanud olulist erinevust töötajate arvus või personalikulude struktuuris, mis oleks võinud osutada ülemäärasele töötajate arvule või liigsetele tööjõukuludele. Potentsiaalsel ostjal oleks seega olnud vähe tegutsemisruumi osa tööjõu vallandamisel või asendamisel. Selle põhjal järeldas Ecorys, et puuduvad tõendid selle kohta, et tööjõuga seotud tingimusel oleks olnud oluline mõju Siremari äriüksuse väärtusele. Seetõttu järeldab komisjon, et ei uue lepingu sidumine Siremari äriüksusega ega tööjõuga seotud tingimus ei alandanud äriüksuse müügihinda. |
| --- | --- |

(393)

Selleks et kontrollida, kas uue lepingu sidumine Siremari äriüksuse ja tööjõuga seotud tingimusega ei ole CdI-le ja hiljem SNSile koormav, tellis komisjon ametliku uurimise käigus uuringu sõltumatult eksperdilt Ecorysilt (vt põhjendused 117–121). Ecorysil paluti määrata Siremari äriüksuse turuväärtus, arvestamata mis tahes sellega seotud tingimusi. Ecorys jõudis järeldusele, et kui Siremari äriüksus oleks müüdud tingimusteta ja eelkõige ilma uue lepinguta avalike teenuste osutamise kohta (ja seega ka ilma kohustuseta tagada nimetatud avaliku teenuse katkematus), oleks äriühing müüdud likvideerimisväärtusega, mis hinnati – 0,3 miljonile eurole. Ecorys põhjendas seda järeldust eeldusega, et Siremari äriüksus ei saaks ilma avaliku teenuse hüvitiseta oma tegevust kasumlikult jätkata. Ecorys märkis, et see likvideerimisväärtus on väiksem pakkumismenetluse tulemusel saadud väärtusest, ning nentis, et seetõttu ei olnud viivitamatu likvideerimine (sisuliselt laevade müük) turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks mõistlik alternatiiv. Peale selle võrdles Ecorys tööjõukulude osakaalu tuludes ning Siremari äriüksuse tööjõukulude ja personali suhtarvu mitme võrreldava parvlaevaettevõtja vastavate arvudega. Analüüs ei näidanud olulist erinevust töötajate arvus või personalikulude struktuuris, mis oleks võinud osutada ülemäärasele töötajate arvule või liigsetele tööjõukuludele. Potentsiaalsel ostjal oleks seega olnud vähe tegutsemisruumi osa tööjõu vallandamisel või asendamisel. Selle põhjal järeldas Ecorys, et puuduvad tõendid selle kohta, et tööjõuga seotud tingimusel oleks olnud oluline mõju Siremari äriüksuse väärtusele. Seetõttu järeldab komisjon, et ei uue lepingu sidumine Siremari äriüksusega ega tööjõuga seotud tingimus ei alandanud äriüksuse müügihinda.

| (394) | Kokkuvõttes võib öelda, et töötajate arvu säilitamise tingimuse on kehtestanud pigem üldised riigisisesed seadused kui müüja. Pealegi ei ole see tingimus Siremari äriüksuse omandajale koormav, nagu kinnitas ka komisjoni sõltumatu ekspert Ecorys. Avaliku teenuse osutamise katkematuse tagamise tingimust, mis on varade ja avalike teenuste osutamise kohustuse sidumise otsene tagajärg, ei saa pidada hinda alandavaks. Varade eraldi müümine oleks, nagu eespool väideti ja mida kinnitas Ecorys, hoopis toonud kaasa madalama hinna. Lisaks on väga ebatõenäoline, et oleks olnud potentsiaalseid pakkujaid, kes oleksid huvitatud avaliku teenindamise lepingu sõlmimisest varasid üle võtmata, arvestades avaliku teenuse osutamiseks vajalike laevade ja meeskonna suurt hulka. Komisjon järeldab seetõttu, et iga turumajanduslik müüja oleks kõrgeima hinna saamiseks otsustanud müüa Siremari äriüksuse varad koos uue avaliku teenindamise lepinguga. Selle põhjal järeldab komisjon, et Itaalia ei ole lisanud tingimusi, mis oleksid võinud hinda alandada või mida eraõiguslik müüja ei oleks nõudnud. Selle põhjal järeldab komisjon, et tema kahtlus, et uue lepingu pakkumine koos Siremari äriüksuse ja tööjõuga seotud tingimustega ei tooks kaasa vähimat kulu kogukonnale, on hajutatud. |
| --- | --- |

(394)

Kokkuvõttes võib öelda, et töötajate arvu säilitamise tingimuse on kehtestanud pigem üldised riigisisesed seadused kui müüja. Pealegi ei ole see tingimus Siremari äriüksuse omandajale koormav, nagu kinnitas ka komisjoni sõltumatu ekspert Ecorys. Avaliku teenuse osutamise katkematuse tagamise tingimust, mis on varade ja avalike teenuste osutamise kohustuse sidumise otsene tagajärg, ei saa pidada hinda alandavaks. Varade eraldi müümine oleks, nagu eespool väideti ja mida kinnitas Ecorys, hoopis toonud kaasa madalama hinna. Lisaks on väga ebatõenäoline, et oleks olnud potentsiaalseid pakkujaid, kes oleksid huvitatud avaliku teenindamise lepingu sõlmimisest varasid üle võtmata, arvestades avaliku teenuse osutamiseks vajalike laevade ja meeskonna suurt hulka. Komisjon järeldab seetõttu, et iga turumajanduslik müüja oleks kõrgeima hinna saamiseks otsustanud müüa Siremari äriüksuse varad koos uue avaliku teenindamise lepinguga. Selle põhjal järeldab komisjon, et Itaalia ei ole lisanud tingimusi, mis oleksid võinud hinda alandada või mida eraõiguslik müüja ei oleks nõudnud. Selle põhjal järeldab komisjon, et tema kahtlus, et uue lepingu pakkumine koos Siremari äriüksuse ja tööjõuga seotud tingimustega ei tooks kaasa vähimat kulu kogukonnale, on hajutatud.

| (395) | Eespool kirjeldatud hinnangu (vt põhjendused 376–394) põhjal järeldab komisjon, et pakkumismenetlus oli riigihanke-eeskirjade kohaselt avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. |
| --- | --- |

(395)

Eespool kirjeldatud hinnangu (vt põhjendused 376–394) põhjal järeldab komisjon, et pakkumismenetlus oli riigihanke-eeskirjade kohaselt avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv.

| (396) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 68 märgitakse siiski, et „kui menetluse käigus esitatakse ainult üks pakkumus, [ei saa] käsitada seda piisavana tagamaks, et menetlusega kaasneb kogukonnale vähim kulu“. |
| --- | --- |

(396)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 68 märgitakse siiski, et „kui menetluse käigus esitatakse ainult üks pakkumus, [ei saa] käsitada seda piisavana tagamaks, et menetlusega kaasneb kogukonnale vähim kulu“.

| (397) | Selle kohta märgib komisjon kõigepealt, et uue lepinguga seotud Siremari äriühingu menetluses saadi esialgu kaks pakkumust. Äriüksus anti algselt ühele neist pakkujatest, st CdI-le. Menetluse viimases etapis, pärast seda, kui CdI Itaalia halduskohtute otsuste tulemusena välja jäeti, kinnitas SNS oma varasema pakkumuse, mida võib tõlgendada ainsa vastuvõetava pakkumisena. |
| --- | --- |

(397)

Selle kohta märgib komisjon kõigepealt, et uue lepinguga seotud Siremari äriühingu menetluses saadi esialgu kaks pakkumust. Äriüksus anti algselt ühele neist pakkujatest, st CdI-le. Menetluse viimases etapis, pärast seda, kui CdI Itaalia halduskohtute otsuste tulemusena välja jäeti, kinnitas SNS oma varasema pakkumuse, mida võib tõlgendada ainsa vastuvõetava pakkumisena.

| (398) | Sellegipoolest on komisjon seisukohal, et arvestades selle menetluse konkreetseid faktilisi asjaolusid, peaks asjakohane hetk selle kindlaks tegemiseks, kas esitati rohkem kui üks pakkumine, ja seega kas võib eeldada, et pakkumismenetlus toob kogukonnale vähim kulusid, olema see hetk, millal SNSi võidupakkumus algselt koostati, st 2011. aasta mai. See on hetk, millal SNS hindas uue lepinguga seotud äriüksuse väärtust, ja sel ajal oli menetluses kaks konkureerivat isikut: CdI ja SNS. Lisaks märgib komisjon, et tegelikult CdI võitis hanke, võttis äriüksuse üle ja osutas teenust ajavahemikul 2012–2016 ajutiselt, enne kui menetlus halduskohtute otsuste tulemusena uuesti algas ja äriüksus lõplikult SNSile üle anti. Seda arvestades tuleks neljanda Altmarki kriteeriumi täitmise hindamisel arvesse võtta seda, et ka CdI on selles menetluses pakkumuse esitanud ja seetõttu võib seda pakkumust pidada piisavaks, tagamaks et pakkumismenetlus on toonud kogukonnale vähim kulusid. |
| --- | --- |

(398)

Sellegipoolest on komisjon seisukohal, et arvestades selle menetluse konkreetseid faktilisi asjaolusid, peaks asjakohane hetk selle kindlaks tegemiseks, kas esitati rohkem kui üks pakkumine, ja seega kas võib eeldada, et pakkumismenetlus toob kogukonnale vähim kulusid, olema see hetk, millal SNSi võidupakkumus algselt koostati, st 2011. aasta mai. See on hetk, millal SNS hindas uue lepinguga seotud äriüksuse väärtust, ja sel ajal oli menetluses kaks konkureerivat isikut: CdI ja SNS. Lisaks märgib komisjon, et tegelikult CdI võitis hanke, võttis äriüksuse üle ja osutas teenust ajavahemikul 2012–2016 ajutiselt, enne kui menetlus halduskohtute otsuste tulemusena uuesti algas ja äriüksus lõplikult SNSile üle anti. Seda arvestades tuleks neljanda Altmarki kriteeriumi täitmise hindamisel arvesse võtta seda, et ka CdI on selles menetluses pakkumuse esitanud ja seetõttu võib seda pakkumust pidada piisavaks, tagamaks et pakkumismenetlus on toonud kogukonnale vähim kulusid.

| (399) | Eelöeldu põhjal järeldab komisjon seetõttu, et neljas Altmarki kriteerium on käesoleval juhul täidetud. |
| --- | --- |

(399)

Eelöeldu põhjal järeldab komisjon seetõttu, et neljas Altmarki kriteerium on käesoleval juhul täidetud.

Tugevad kaitsemeetmed menetluse kavandamisel

| (400) | Täiendava põhjendusena märgib komisjon, et kui asjakohane hetk, millal teha kindlaks, kas pakkumismenetlusega saavutati turuhind, on hetk, millal SNSi viimane pakkumine lõpuks kinnitati, st 2016. aasta jaanuar, mille komisjon vaidlustab, siis esitati tegelikult ainult üks pakkumus, kuna SNS oli selles etapis menetluse ainus osaline. Seega ei oleks selline menetlus tavaliselt piisav, et tagada eelise puudumine võitja jaoks. |
| --- | --- |

(400)

Täiendava põhjendusena märgib komisjon, et kui asjakohane hetk, millal teha kindlaks, kas pakkumismenetlusega saavutati turuhind, on hetk, millal SNSi viimane pakkumine lõpuks kinnitati, st 2016. aasta jaanuar, mille komisjon vaidlustab, siis esitati tegelikult ainult üks pakkumus, kuna SNS oli selles etapis menetluse ainus osaline. Seega ei oleks selline menetlus tavaliselt piisav, et tagada eelise puudumine võitja jaoks.

| (401) | Komisjon on siiski oma üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 68 esitatud seisukohta täpsustanud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas juhendis, (158) märkides, et „[s]ee ei tähenda aga seda, et ei saaks olla juhtumeid, mille puhul võib hanke tingimustes sätestatud erakordselt kindlate kaitsemeetmete tõttu piisata üldsusele kõige väiksemate kulutuste eest teenuse osutamise tagamiseks ka hankest, mille raames esitati vaid üks pakkumine“. |
| --- | --- |

(401)

Komisjon on siiski oma üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 68 esitatud seisukohta täpsustanud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas juhendis, (158) märkides, et „[s]ee ei tähenda aga seda, et ei saaks olla juhtumeid, mille puhul võib hanke tingimustes sätestatud erakordselt kindlate kaitsemeetmete tõttu piisata üldsusele kõige väiksemate kulutuste eest teenuse osutamise tagamiseks ka hankest, mille raames esitati vaid üks pakkumine“.

158

| (402) | Komisjoni arvates olid hinnatava juhtumi puhul, nagu ka Tirrenia äriüksuse erastamisel, mille kohta anti hinnang Tirreniat/CINi käsitlevas 2020. aasta otsuses, sellised kaitsemeetmed olemas. Täpsemalt:






  — | pakkumismenetlus korraldati nii, et potentsiaalsete pakkujate huvi oleks võimalikult suur. Lisaks ei pidanud need potentsiaalsed pakkujad järgima koormavaid menetlusi ega oleks pidanud kandma märkimisväärseid kulusid, et oma huvist teada anda. Selle tulemusel laekus viis osalemisavaldust kuuelt Itaalia üksuselt, kes kõik kutsuti osalema hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis (vt põhjendus 388); |
| --- | --- | --- |

(402)

Komisjoni arvates olid hinnatava juhtumi puhul, nagu ka Tirrenia äriüksuse erastamisel, mille kohta anti hinnang Tirreniat/CINi käsitlevas 2020. aasta otsuses, sellised kaitsemeetmed olemas. Täpsemalt:

—

pakkumismenetlus korraldati nii, et potentsiaalsete pakkujate huvi oleks võimalikult suur. Lisaks ei pidanud need potentsiaalsed pakkujad järgima koormavaid menetlusi ega oleks pidanud kandma märkimisväärseid kulusid, et oma huvist teada anda. Selle tulemusel laekus viis osalemisavaldust kuuelt Itaalia üksuselt, kes kõik kutsuti osalema hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis (vt põhjendus 388);

| — | Tõeline konkurents oli võimalik kuni pakkumismenetluse lõpuni. Nimelt kutsuti hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis osalema kuus tulevast pakkujat. Kaks neist (st Ustica Lines S.p.A. ja Caronte & Tourist S.p.A.) asutasid ühisettevõtte ja esitasid siduva pakkumuse SNSi nime all. Teise pakkumuse esitas Mediterranea, kes samuti ühendas jõud kohalike eraettevõtjatega, et asutada CdI. Komisjon leiab, et kahel teisel pakkujal, kes osalesid hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis, oli nende profiili põhjal põhjust olla pakkumuse tegemisest tõeliselt huvitatud (nt nad juba tegutsesid selles sektoris ja/või Itaalias). |
| --- | --- |

—

Tõeline konkurents oli võimalik kuni pakkumismenetluse lõpuni. Nimelt kutsuti hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis osalema kuus tulevast pakkujat. Kaks neist (st Ustica Lines S.p.A. ja Caronte & Tourist S.p.A.) asutasid ühisettevõtte ja esitasid siduva pakkumuse SNSi nime all. Teise pakkumuse esitas Mediterranea, kes samuti ühendas jõud kohalike eraettevõtjatega, et asutada CdI. Komisjon leiab, et kahel teisel pakkujal, kes osalesid hoolsuskohustuse täitmise kontrollimise etapis, oli nende profiili põhjal põhjust olla pakkumuse tegemisest tõeliselt huvitatud (nt nad juba tegutsesid selles sektoris ja/või Itaalias).

| — | Itaalia määratud sõltumatu eksperdi tehtud hindamise alusel kehtestati miinimumhind (vt põhjendus 78). See miinimumhind tehti andmeruumis kättesaadavaks kõigile potentsiaalsetele pakkujatele ja see määras pakkumuste tegemisele suhteliselt kõrge lähtepunkti. Nagu on märgitud põhjenduses 79, ei tehtudki esimeses voorus ühtegi siduvat pakkumust, mis näitab, et Siremari äriüksusele kehtestati küllalt kõrge miinimumhind. Kuigi on tõsi, et see kõrge miinimumhind aitas tagada, et menetlus tooks kogukonnale vähim kulusid, võis see heidutada kaht teist potentsiaalset pakkujat pakkumust esitamast. |
| --- | --- |

—

Itaalia määratud sõltumatu eksperdi tehtud hindamise alusel kehtestati miinimumhind (vt põhjendus 78). See miinimumhind tehti andmeruumis kättesaadavaks kõigile potentsiaalsetele pakkujatele ja see määras pakkumuste tegemisele suhteliselt kõrge lähtepunkti. Nagu on märgitud põhjenduses 79, ei tehtudki esimeses voorus ühtegi siduvat pakkumust, mis näitab, et Siremari äriüksusele kehtestati küllalt kõrge miinimumhind. Kuigi on tõsi, et see kõrge miinimumhind aitas tagada, et menetlus tooks kogukonnale vähim kulusid, võis see heidutada kaht teist potentsiaalset pakkujat pakkumust esitamast.

| — | CdI esimene vastuvõetav pakkumus tehti andmeruumis kättesaadavaks ja teisi pakkujaid kutsuti selge sõnaga üles esitama parem pakkumus. Seejärel pikendas erakorraline volinik SNSi taotlusel paremate pakkumiste esitamise tähtaega. Kui ka SNS oli oma pakkumuse esitanud ja kuna kaks laekunud siduvat pakkumust ei olnud hõlpsasti võrreldavad, alustati menetlust mitu korda uuesti ja iga kord kutsuti osalisi paremaid pakkumusi esitama. Kutse esitada paremaid pakkumusi on eriti tugev kaitsemeede, mis tagab kõrgeima võimaliku pakkumuse (ja seega kogukonna jaoks vähima kulu). Kõnealuses menetluses viitab kahe tõsise pakkuja olemasolu ning kirjavahetus erakorralisse menetlusse kaasatud Siremari ning nii CdI kui ka SNSi vahel sellele, et tõeline konkurents oli olemas. Asjaolu, et seda konkurentsi moonutas ajutiselt edasigarantii, mis võimaldas CdI-l esialgu hanke võita, ei sea seda järeldust kahtluse alla. Vastupidi, see on veel üks indikaator, mis näitab, et pakkujatevaheline konkurents oli tõeline, isegi kui nende konkreetsete asjaolude puhul ei järgitud protseduurireegleid. |
| --- | --- |

—

CdI esimene vastuvõetav pakkumus tehti andmeruumis kättesaadavaks ja teisi pakkujaid kutsuti selge sõnaga üles esitama parem pakkumus. Seejärel pikendas erakorraline volinik SNSi taotlusel paremate pakkumiste esitamise tähtaega. Kui ka SNS oli oma pakkumuse esitanud ja kuna kaks laekunud siduvat pakkumust ei olnud hõlpsasti võrreldavad, alustati menetlust mitu korda uuesti ja iga kord kutsuti osalisi paremaid pakkumusi esitama. Kutse esitada paremaid pakkumusi on eriti tugev kaitsemeede, mis tagab kõrgeima võimaliku pakkumuse (ja seega kogukonna jaoks vähima kulu). Kõnealuses menetluses viitab kahe tõsise pakkuja olemasolu ning kirjavahetus erakorralisse menetlusse kaasatud Siremari ning nii CdI kui ka SNSi vahel sellele, et tõeline konkurents oli olemas. Asjaolu, et seda konkurentsi moonutas ajutiselt edasigarantii, mis võimaldas CdI-l esialgu hanke võita, ei sea seda järeldust kahtluse alla. Vastupidi, see on veel üks indikaator, mis näitab, et pakkujatevaheline konkurents oli tõeline, isegi kui nende konkreetsete asjaolude puhul ei järgitud protseduurireegleid.

| (403) | Komisjon leiab, et arvestades eespool nimetatud kaitsemeetmeid, sealhulgas eelkõige miinimumhinda ja üleskutset esitada kõrgemaid pakkumusi, oli pakkumismenetlus piisav, et tagada teenuse osutamine kogukonnale vähimate kuludega, isegi kui menetluse kõige viimases etapis esitati ainult üks vastuvõetav pakkumus. Komisjon märgib täielikkuse huvides, et käesolev juhtum erineb järgmistest juhtumitest, kus esitati samuti ainult üks pakkumus:






  — | Messina ja Reggio Calabria vahelise sõitjate mereveo kiirühenduse teenindamiseks korraldatud pakkumismenetluses esitas pakkumuse ainult Ustica Lines. See äriühing oli siiski ka ainus, kes oma huvist teada andis, nii et tõeline konkurents ei olnudki kunagi võimalik. Sel juhul pidi komisjon tingimata järeldama, et neljas Altmarki kriteerium ei olnud täidetud ja avaliku teenuse hüvitis oli riigiabi (159). Komisjon tuletab meelde, et uuritava juhtumi puhul teatas oma huvist kuus isikut ja viis neist osales pakkumismenetluse viimases etapis. |
| --- | --- | --- |

(403)

Komisjon leiab, et arvestades eespool nimetatud kaitsemeetmeid, sealhulgas eelkõige miinimumhinda ja üleskutset esitada kõrgemaid pakkumusi, oli pakkumismenetlus piisav, et tagada teenuse osutamine kogukonnale vähimate kuludega, isegi kui menetluse kõige viimases etapis esitati ainult üks vastuvõetav pakkumus. Komisjon märgib täielikkuse huvides, et käesolev juhtum erineb järgmistest juhtumitest, kus esitati samuti ainult üks pakkumus:

—

Messina ja Reggio Calabria vahelise sõitjate mereveo kiirühenduse teenindamiseks korraldatud pakkumismenetluses esitas pakkumuse ainult Ustica Lines. See äriühing oli siiski ka ainus, kes oma huvist teada andis, nii et tõeline konkurents ei olnudki kunagi võimalik. Sel juhul pidi komisjon tingimata järeldama, et neljas Altmarki kriteerium ei olnud täidetud ja avaliku teenuse hüvitis oli riigiabi (159). Komisjon tuletab meelde, et uuritava juhtumi puhul teatas oma huvist kuus isikut ja viis neist osales pakkumismenetluse viimases etapis.

159

| — | Belgias korraldatud ajakirjandusväljaannete kättetoimetamise kontsessioonide pakkumismenetluses esitas pakkumuse ainult bpost (turgu valitsevat seisundit omav üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja). Kuigi algselt teatas pakkumismenetluses osalemise huvist kolm äriühingut, loobus üks neist enne pakkumuse esitamise tähtaja lõppu ja teine teatas, et ei soovi enam pakkumust esitada (ehkki kolm päeva pärast seda, kui bpost oli oma pakkumuse esitanud). Belgia ametiasutused väitsid sellegipoolest, et pakkumismenetluses oli tõeline konkurents ja et olid olemas piisavad kaitsemeetmed tagamaks, et pakkumusega kaasnevad kogukonnale vähimad kulud. Selle juhtumi puhul leidis komisjon siiski, et kaitsemeetmed olid ebapiisavad, ja järeldas seetõttu, et neljas Altmarki kriteerium ei olnud täidetud ja avaliku teenuse hüvitis oli riigiabi (160). Samal ajal kui Itaalia ametiasutused kasutasid avatud pakkumismenetlust, korraldasid Belgia ametiasutused läbirääkimistega menetluse, (161) mida vastavalt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktile 66 võib „neljandale Altmarki kriteeriumile vastavaks lugeda üksnes erandjuhtudel“. Komisjon märgib, et lisaks sellele olulisele erinevusele olid ka bposti juhtumis kohaldatud kaitsemeetmed täiesti erinevad käesoleval juhul kohaldatavatest kaitsemeetmetest. Kõigele lisaks tuleb märkida, et bposti juhtumis võitis turgu valitsev üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja pakkumismenetluse pärast ainsa pakkumuse tegemist, kui temaga konkureeris ainult üks võimalik pakkuja. Uuritava juhtumi puhul võitis pakkumismenetluse pakkuja (SNS), kellel ei olnud seost olemasoleva üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutajaga, ning temaga konkureerisid teised võimalikud pakkujad ja rakendati eespool nimetatud kaitsemeetmeid. Nendel põhjustel järeldab komisjon, et bposti juhtumi asjaolud ei ole võrreldavad käesoleva juhtumi asjaoludega. |
| --- | --- |

—

Belgias korraldatud ajakirjandusväljaannete kättetoimetamise kontsessioonide pakkumismenetluses esitas pakkumuse ainult bpost (turgu valitsevat seisundit omav üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja). Kuigi algselt teatas pakkumismenetluses osalemise huvist kolm äriühingut, loobus üks neist enne pakkumuse esitamise tähtaja lõppu ja teine teatas, et ei soovi enam pakkumust esitada (ehkki kolm päeva pärast seda, kui bpost oli oma pakkumuse esitanud). Belgia ametiasutused väitsid sellegipoolest, et pakkumismenetluses oli tõeline konkurents ja et olid olemas piisavad kaitsemeetmed tagamaks, et pakkumusega kaasnevad kogukonnale vähimad kulud. Selle juhtumi puhul leidis komisjon siiski, et kaitsemeetmed olid ebapiisavad, ja järeldas seetõttu, et neljas Altmarki kriteerium ei olnud täidetud ja avaliku teenuse hüvitis oli riigiabi (160). Samal ajal kui Itaalia ametiasutused kasutasid avatud pakkumismenetlust, korraldasid Belgia ametiasutused läbirääkimistega menetluse, (161) mida vastavalt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktile 66 võib „neljandale Altmarki kriteeriumile vastavaks lugeda üksnes erandjuhtudel“. Komisjon märgib, et lisaks sellele olulisele erinevusele olid ka bposti juhtumis kohaldatud kaitsemeetmed täiesti erinevad käesoleval juhul kohaldatavatest kaitsemeetmetest. Kõigele lisaks tuleb märkida, et bposti juhtumis võitis turgu valitsev üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja pakkumismenetluse pärast ainsa pakkumuse tegemist, kui temaga konkureeris ainult üks võimalik pakkuja. Uuritava juhtumi puhul võitis pakkumismenetluse pakkuja (SNS), kellel ei olnud seost olemasoleva üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutajaga, ning temaga konkureerisid teised võimalikud pakkujad ja rakendati eespool nimetatud kaitsemeetmeid. Nendel põhjustel järeldab komisjon, et bposti juhtumi asjaolud ei ole võrreldavad käesoleva juhtumi asjaoludega.

160

161

| (404) | Komisjon märgib veel, et Siremari äriüksuse müümiseks korraldatud pakkumismenetlus erineb oluliselt Prantsusmaa mandriosa ja Korsika vaheliste laevaliinide teenindaja valimiseks kasutatud menetlusest (162) (edaspidi „SNCMi juhtum“), nimelt järgmiselt:






  — | Prantsuse ametiasutused sõlmisid avaliku teenuse delegeerimise lepingud väljakuulutamisega läbirääkimistega menetluse alusel. Vastavalt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktile 66 võib sellise menetluse „neljandale Altmarki kriteeriumile vastavaks lugeda üksnes erandjuhtudel“. Itaalia ametiasutused seevastu kasutasid avatud pakkumismenetlust, kus eraviisilised läbirääkimised toimusid alles menetluse viimases etapis, et juba saadud pakkumusi võrrelda ja parandada; |
| --- | --- | --- |

(404)

Komisjon märgib veel, et Siremari äriüksuse müümiseks korraldatud pakkumismenetlus erineb oluliselt Prantsusmaa mandriosa ja Korsika vaheliste laevaliinide teenindaja valimiseks kasutatud menetlusest (162) (edaspidi „SNCMi juhtum“), nimelt järgmiselt:

162

—

Prantsuse ametiasutused sõlmisid avaliku teenuse delegeerimise lepingud väljakuulutamisega läbirääkimistega menetluse alusel. Vastavalt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktile 66 võib sellise menetluse „neljandale Altmarki kriteeriumile vastavaks lugeda üksnes erandjuhtudel“. Itaalia ametiasutused seevastu kasutasid avatud pakkumismenetlust, kus eraviisilised läbirääkimised toimusid alles menetluse viimases etapis, et juba saadud pakkumusi võrrelda ja parandada;

| — | Kuigi SNCMi juhtumis esitati kaks pakkumust, lükati üks pakkumus ühe valikukriteeriumi alusel tagasi. Seetõttu nende kahe pakkumuse sisulisi omadusi isegi ei võrreldud, et saada majanduslikult kõige soodsam pakkumus. Seega, olgugi et tegelikult esitati kaks pakkumust, ei olnud see tegeliku konkurentsi tagamiseks piisav. Siremari pakkumismenetluses osales aga viimases etapis viis osalejat ja tehti kaks pakkumust (vt põhjendus 398). Isegi kui neljanda Altmarki kriteeriumi hindamise seisukohast arvestada, et lõpuks esitas vastuvõetava pakkumuse ainult SNS, mille komisjon vaidlustab, oli kuni menetluse lõpuni olemas tõeline konkurents (vt põhjendus 402); |
| --- | --- |

—

Kuigi SNCMi juhtumis esitati kaks pakkumust, lükati üks pakkumus ühe valikukriteeriumi alusel tagasi. Seetõttu nende kahe pakkumuse sisulisi omadusi isegi ei võrreldud, et saada majanduslikult kõige soodsam pakkumus. Seega, olgugi et tegelikult esitati kaks pakkumust, ei olnud see tegeliku konkurentsi tagamiseks piisav. Siremari pakkumismenetluses osales aga viimases etapis viis osalejat ja tehti kaks pakkumust (vt põhjendus 398). Isegi kui neljanda Altmarki kriteeriumi hindamise seisukohast arvestada, et lõpuks esitas vastuvõetava pakkumuse ainult SNS, mille komisjon vaidlustab, oli kuni menetluse lõpuni olemas tõeline konkurents (vt põhjendus 402);

| — | SNCMi juhtumis osales pakkumuste tegemises ka turgu valitsev ettevõtja SNCM/CMN ja tal oli märkimisväärne konkurentsieelis, kuna tal olid juba olemas laevad, mis vastasid avaliku teenuse delegeerimise lepingus sätestatud tehnilistele nõuetele. Nende nõuetega pandi kohustus ehitada peaaegu spetsiaalselt kohandatud laevu, mis sarnanevad SNCMi mõne laevaga. See tähendas võimalike huvitatud pakkujate jaoks suuri kulusid. Uuritavas juhtumis ei esitanud turgu valitsev ettevõtja, erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar pakkumust ega saanud seda teha ning SNSil ei olnud turgu valitseva ettevõtjaga mingit seost. Kuna pakkumismenetlus hõlmas laevu, mis vastasid avaliku teenuse osutamise tehnilistele nõuetele, ei olnud ühelgi võimalikul pakkujal teise ees konkurentsieelist; |
| --- | --- |

—

SNCMi juhtumis osales pakkumuste tegemises ka turgu valitsev ettevõtja SNCM/CMN ja tal oli märkimisväärne konkurentsieelis, kuna tal olid juba olemas laevad, mis vastasid avaliku teenuse delegeerimise lepingus sätestatud tehnilistele nõuetele. Nende nõuetega pandi kohustus ehitada peaaegu spetsiaalselt kohandatud laevu, mis sarnanevad SNCMi mõne laevaga. See tähendas võimalike huvitatud pakkujate jaoks suuri kulusid. Uuritavas juhtumis ei esitanud turgu valitsev ettevõtja, erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar pakkumust ega saanud seda teha ning SNSil ei olnud turgu valitseva ettevõtjaga mingit seost. Kuna pakkumismenetlus hõlmas laevu, mis vastasid avaliku teenuse osutamise tehnilistele nõuetele, ei olnud ühelgi võimalikul pakkujal teise ees konkurentsieelist;

| — | Lisaks leidis komisjon SNCMi juhtumi puhul, et avaliku teenuse delegeerimise lepingu sõlmimise ja teenuste osutamise alustamise kuupäeva vahele jääv väga lühike aeg (st vähem kui üks kuu) võis osutuda oluliseks takistuseks uute osalejate jaoks. Komisjon märgib, et Siremari juhtumis jäi pakkumismenetluse esimese lõpetamise (2011. aasta oktoober) ja CdI poolt avaliku teenuse osutamise alguse (2012. aasta august) vahele peaaegu aasta ning et kulus üle nelja aasta, enne kui SNS äriüksuse ja uue lepingu täitmise üle võttis (2016. aasta aprill). |
| --- | --- |

—

Lisaks leidis komisjon SNCMi juhtumi puhul, et avaliku teenuse delegeerimise lepingu sõlmimise ja teenuste osutamise alustamise kuupäeva vahele jääv väga lühike aeg (st vähem kui üks kuu) võis osutuda oluliseks takistuseks uute osalejate jaoks. Komisjon märgib, et Siremari juhtumis jäi pakkumismenetluse esimese lõpetamise (2011. aasta oktoober) ja CdI poolt avaliku teenuse osutamise alguse (2012. aasta august) vahele peaaegu aasta ning et kulus üle nelja aasta, enne kui SNS äriüksuse ja uue lepingu täitmise üle võttis (2016. aasta aprill).

| (405) | Eespool öeldu põhjal jõuab komisjon järeldusele, et isegi selle täiendava põhjenduse kohaselt on neljas Altmarki kriteerium käesoleval juhul täidetud. |
| --- | --- |

(405)

Eespool öeldu põhjal jõuab komisjon järeldusele, et isegi selle täiendava põhjenduse kohaselt on neljas Altmarki kriteerium käesoleval juhul täidetud.

| (406) | Arvestades, et Euroopa Kohtu Altmarki kohtuasjas kehtestatud neli tingimust on kumulatiivselt täidetud, järeldab komisjon, et Siremari äriüksusega seotud uue lepingu sõlmimine SNSiga ja talle sildumise eesõiguse andmine ei anna viimasele majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(406)

Arvestades, et Euroopa Kohtu Altmarki kohtuasjas kehtestatud neli tingimust on kumulatiivselt täidetud, järeldab komisjon, et Siremari äriüksusega seotud uue lepingu sõlmimine SNSiga ja talle sildumise eesõiguse andmine ei anna viimasele majanduslikku eelist.

8.1.3.5.   Järeldus Siremari äriüksusega seotud uue lepingu ja sildumise eesõiguse SNSile andmise kohta

Järeldus Siremari äriüksusega seotud uue lepingu ja sildumise eesõiguse SNSile andmise kohta

| (407) | Kuna kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid ei ole täidetud, teeb komisjon järelduse, et Siremari äriüksusega seotud uue lepingu sõlmimine SNSiga ja talle sildumise eesõiguse andmine ei kujuta endast riigiabi SNSile. |
| --- | --- |

(407)

Kuna kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid ei ole täidetud, teeb komisjon järelduse, et Siremari äriüksusega seotud uue lepingu sõlmimine SNSiga ja talle sildumise eesõiguse andmine ei kujuta endast riigiabi SNSile.

8.1.3.6.   CdI kapitali suurendamine

CdI kapitali suurendamine

| (408) | Komisjon märgib, et käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal on CdI mitteaktiivne ja likvideerimisel. Notariaalselt kinnitatud 2016. aasta aprilli dokumendiga muutis äriühing oma nime ja ettevõtte vormi, võttes endise nime Compagnia delle Isole S.p.A. asemel uueks nimeks Compagnia delle Isole S.r.l. in liquidazione. Ka viis ta oma juriidilise aadressi Palermost Napolisse ja nimetas likvideerija. Sellest ajast peale ei ole äriühingul enam ühtegi äriobjekti, ta ei tegele äritegevusega, on müünud kõik oma laevad ja tal ei ole ühtegi töötajat (välja arvatud likvideeritavatelt äriühingutelt seadusega nõutavad kohustuslikud töötajad). Olgugi et likvideerimismenetlus on veel pooleli, leiab komisjon, et kõik võimalikud konkurentsimoonutused lõppesid, kui CdI lõpetas äritegevuse. Sellist tausta arvestades ei ole enam alust jätkata ametlikku uurimismenetlust ühegi veel poolelioleva meetme suhtes, mida käesolevas riigiabi juhtumis seoses selle äriühinguga hinnatakse. Seega ei ole enam põhjust CdI kapitali suurendamist uurida (163). |
| --- | --- |

(408)

Komisjon märgib, et käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal on CdI mitteaktiivne ja likvideerimisel. Notariaalselt kinnitatud 2016. aasta aprilli dokumendiga muutis äriühing oma nime ja ettevõtte vormi, võttes endise nime Compagnia delle Isole S.p.A. asemel uueks nimeks Compagnia delle Isole S.r.l. in liquidazione. Ka viis ta oma juriidilise aadressi Palermost Napolisse ja nimetas likvideerija. Sellest ajast peale ei ole äriühingul enam ühtegi äriobjekti, ta ei tegele äritegevusega, on müünud kõik oma laevad ja tal ei ole ühtegi töötajat (välja arvatud likvideeritavatelt äriühingutelt seadusega nõutavad kohustuslikud töötajad). Olgugi et likvideerimismenetlus on veel pooleli, leiab komisjon, et kõik võimalikud konkurentsimoonutused lõppesid, kui CdI lõpetas äritegevuse. Sellist tausta arvestades ei ole enam alust jätkata ametlikku uurimismenetlust ühegi veel poolelioleva meetme suhtes, mida käesolevas riigiabi juhtumis seoses selle äriühinguga hinnatakse. Seega ei ole enam põhjust CdI kapitali suurendamist uurida (163).

Compagnia delle Isole S.r.l. in liquidazione

163

8.1.3.7.   Edasigarantii

Edasigarantii

| (409) | Nagu on kirjeldatud punktis 3.3.2, asus komisjon 2012. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et edasigarantiiga võis kaasneda riigiabi CdI-le ja/või Unicreditile. Ametliku uurimise käigus saadud teabe põhjal märgib komisjon kõigepealt, et võimalikku riigiabi nendele kahele äriühingule tuleks hinnata eraldi, kuna nende roll protsessis oli erinev. |
| --- | --- |

(409)

Nagu on kirjeldatud punktis 3.3.2, asus komisjon 2012. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et edasigarantiiga võis kaasneda riigiabi CdI-le ja/või Unicreditile. Ametliku uurimise käigus saadud teabe põhjal märgib komisjon kõigepealt, et võimalikku riigiabi nendele kahele äriühingule tuleks hinnata eraldi, kuna nende roll protsessis oli erinev.

Abi Unicreditile

| (410) | Majanduslik eelis: selleks et meedet saaks liigitada riigiabiks, peab see andma saajale majandusliku eelise. Komisjon tuletas oma 2012. aasta otsuses meelde, et garantiiteatise kohaselt antakse abi garantii andmise hetkel, mitte siis, kui seda kasutatakse, ega ka mitte siis, kui makseid tehakse garantiitingimuste alusel. Ka on garantiiteatise punktis 2.3.1 märgitud, et „[k]uigi tavaliselt saab abist kasu laenusaaja, ei või välistada, et teatavatel asjaoludel saab abist otsest kasu ka laenuandja“. Lisaks selgitatakse garantiiteatises, et riik võib anda garantiisid kas otse või edasigarantiina esimese tasandi garantii andjale. Lisaks kõigele selgitatakse garantiiteatises, et „kui [...] juba võetud laenule või muule rahalisele kohustusele antakse riigigarantii tagantjärele, ilma et kohandataks selle laenu või rahalise kohustuse tingimusi, või kui ühe garanteeritud laenu abil makstakse tagasi teist, garanteerimata laenu samale krediidiasutusele, võib samuti tegemist olla abiga laenuandjale, kuivõrd laenude tagatus suureneb. Kui garantii sisaldab abi laenuandjale, tuleks tähelepanu pöörata asjaolule, et selline abi võib põhimõtteliselt olla tegevusabi“. |
| --- | --- |

(410)

Majanduslik eelis: selleks et meedet saaks liigitada riigiabiks, peab see andma saajale majandusliku eelise. Komisjon tuletas oma 2012. aasta otsuses meelde, et garantiiteatise kohaselt antakse abi garantii andmise hetkel, mitte siis, kui seda kasutatakse, ega ka mitte siis, kui makseid tehakse garantiitingimuste alusel. Ka on garantiiteatise punktis 2.3.1 märgitud, et „[k]uigi tavaliselt saab abist kasu laenusaaja, ei või välistada, et teatavatel asjaoludel saab abist otsest kasu ka laenuandja“. Lisaks selgitatakse garantiiteatises, et riik võib anda garantiisid kas otse või edasigarantiina esimese tasandi garantii andjale. Lisaks kõigele selgitatakse garantiiteatises, et „kui [...] juba võetud laenule või muule rahalisele kohustusele antakse riigigarantii tagantjärele, ilma et kohandataks selle laenu või rahalise kohustuse tingimusi, või kui ühe garanteeritud laenu abil makstakse tagasi teist, garanteerimata laenu samale krediidiasutusele, võib samuti tegemist olla abiga laenuandjale, kuivõrd laenude tagatus suureneb. Kui garantii sisaldab abi laenuandjale, tuleks tähelepanu pöörata asjaolule, et selline abi võib põhimõtteliselt olla tegevusabi“.

Majanduslik eelis

| (411) | Seda arvesse võttes märgib komisjon, et antud juhul andis Sitsiilia CdI-le edasigarantii kaudselt, st esimese tasandi garantii andjana tegutsenud Unicrediti kaudu. On tõsi, et Sitsiilia andis Unicreditile edasigarantii Siremari äriüksuse ostuhinna edasilükatud summade kohta samal päeval, kui Unicredit andis oma garantii CdI-le (vt punkt 2.3.3.5). Sitsiilia edasigarantii andmine oli tingimus, et Unicredit annaks oma garantii nendel tingimustel, mille CdS oma otsuses 592/14 kehtestas. Vastavalt garantiiteatisele oleks edasigarantii andnud Unicreditile eelise, kui Sitsiilia tagatis oleks antud juba võetud rahalisele kohustusele tagantjärele, ilma et selle rahalise kohustuse tingimusi oleks kohandatud. Kuna aga kõnealusel juhul anti edasigarantii samal päeval, millal Unicredit andis garantii CdI-le – mis oli tõepoolest selle garantii andmiseks vajalik tingimus –, ei ole tõendeid selle kohta, et Unicredit kui esimese tasandi garantii andja oleks oma garantiiga seotud riske vähendanud. Seetõttu on komisjoni järeldus, et edasigarantii ei andnud Unicreditile mingit eelist. |
| --- | --- |

(411)

Seda arvesse võttes märgib komisjon, et antud juhul andis Sitsiilia CdI-le edasigarantii kaudselt, st esimese tasandi garantii andjana tegutsenud Unicrediti kaudu. On tõsi, et Sitsiilia andis Unicreditile edasigarantii Siremari äriüksuse ostuhinna edasilükatud summade kohta samal päeval, kui Unicredit andis oma garantii CdI-le (vt punkt 2.3.3.5). Sitsiilia edasigarantii andmine oli tingimus, et Unicredit annaks oma garantii nendel tingimustel, mille CdS oma otsuses 592/14 kehtestas. Vastavalt garantiiteatisele oleks edasigarantii andnud Unicreditile eelise, kui Sitsiilia tagatis oleks antud juba võetud rahalisele kohustusele tagantjärele, ilma et selle rahalise kohustuse tingimusi oleks kohandatud. Kuna aga kõnealusel juhul anti edasigarantii samal päeval, millal Unicredit andis garantii CdI-le – mis oli tõepoolest selle garantii andmiseks vajalik tingimus –, ei ole tõendeid selle kohta, et Unicredit kui esimese tasandi garantii andja oleks oma garantiiga seotud riske vähendanud. Seetõttu on komisjoni järeldus, et edasigarantii ei andnud Unicreditile mingit eelist.

| (412) | Järeldus: kuna kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid ei ole täidetud, teeb komisjon järelduse, et Sitsiilia edasigarantii Unicrediti poolt Siremari äriüksuse ostuhinna edasilükatud summadele antud garantiile ei kujuta endast abi Unicreditile. |
| --- | --- |

(412)

Järeldus: kuna kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid ei ole täidetud, teeb komisjon järelduse, et Sitsiilia edasigarantii Unicrediti poolt Siremari äriüksuse ostuhinna edasilükatud summadele antud garantiile ei kujuta endast abi Unicreditile.

Järeldus

Abi CdI-le

| (413) | Komisjon tuletab meelde, et käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal on CdI mitteaktiivne ja likvideerimisel (vt põhjendus 408). Olgugi et likvideerimismenetlus on veel pooleli, leiab komisjon, et kõik võimalikud konkurentsimoonutused lõppesid, kui CdI lõpetas äritegevuse. Selle taustal ei ole enam alust jätkata ametlikku uurimismenetlust ühegi veel poolelioleva meetme suhtes, mida käesolevas riigiabi juhtumis seoses selle äriühinguga hinnatakse. Seetõttu ei ole CdI-le edasigarantii kaudu antud võimaliku abi uurimise jätkamine enam põhjendatud. |
| --- | --- |

(413)

Komisjon tuletab meelde, et käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal on CdI mitteaktiivne ja likvideerimisel (vt põhjendus 408). Olgugi et likvideerimismenetlus on veel pooleli, leiab komisjon, et kõik võimalikud konkurentsimoonutused lõppesid, kui CdI lõpetas äritegevuse. Selle taustal ei ole enam alust jätkata ametlikku uurimismenetlust ühegi veel poolelioleva meetme suhtes, mida käesolevas riigiabi juhtumis seoses selle äriühinguga hinnatakse. Seetõttu ei ole CdI-le edasigarantii kaudu antud võimaliku abi uurimise jätkamine enam põhjendatud.

8.1.4.   2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed

2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed

| (414) | Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et kõik 2010. aasta seaduses sätestatud meetmed kujutavad endast riigiabi endise Tirrenia kontserni äriühingutele niivõrd, kuivõrd asjaomased abisaajad said neid meetmeid kasutada likviidsusvajaduste katmiseks ja seega oma üldise finantsseisundi parandamiseks. |
| --- | --- |

(414)

Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et kõik 2010. aasta seaduses sätestatud meetmed kujutavad endast riigiabi endise Tirrenia kontserni äriühingutele niivõrd, kuivõrd asjaomased abisaajad said neid meetmeid kasutada likviidsusvajaduste katmiseks ja seega oma üldise finantsseisundi parandamiseks.

| (415) | Ametliku uurimise käigus saadud teabe põhjal leiab komisjon, et kolme meedet tuleks hinnata eraldi. |
| --- | --- |

(415)

Ametliku uurimise käigus saadud teabe põhjal leiab komisjon, et kolme meedet tuleks hinnata eraldi.

8.1.4.1.   Laevade uuendamiseks ette nähtud rahaliste vahendite võimalik kasutamine likviidsuse tagamise eesmärgil

Laevade uuendamiseks ette nähtud rahaliste vahendite võimalik kasutamine likviidsuse tagamise eesmärgil

| (416) | Kuna meetme riigiabiks kvalifitseerimise kriteeriumid on kumulatiivsed, võib komisjon alustada hindamist ükskõik millisest neist. Antud juhul hindab ta kõigepealt, kas meede annab Siremarile tegelikult mingi eelise. |
| --- | --- |

(416)

Kuna meetme riigiabiks kvalifitseerimise kriteeriumid on kumulatiivsed, võib komisjon alustada hindamist ükskõik millisest neist. Antud juhul hindab ta kõigepealt, kas meede annab Siremarile tegelikult mingi eelise.

| (417) | Majanduslik eelis: komisjon märgib, et Siremar sai 7 215 800 eurot laevade uuendamiseks, mis on vajalik rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimiseks, ning võis 2010. aasta seaduse alusel kasutada neid rahalisi vahendeid ajutiselt likviidsuse tagamiseks (vt põhjendus 132). Siremar aga ei kasutanud neid rahalisi vahendeid likviidsuse tagamiseks. Vastupidi, Itaalia kinnitas, et need vahendid kulutati laevade ümberehitamiseks, nagu oli esialgne kavatsus (vt põhjendus 228). Seetõttu märgib komisjon, et Siremar ei kasutanud neid vahendeid likviidsuse tagamiseks, st nende kulude vältimiseks, mida ta oleks tavaliselt pidanud katma oma rahalistest vahenditest, ning seega ei andnud see meede talle mingit majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(417)

Majanduslik eelis: komisjon märgib, et Siremar sai 7 215 800 eurot laevade uuendamiseks, mis on vajalik rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimiseks, ning võis 2010. aasta seaduse alusel kasutada neid rahalisi vahendeid ajutiselt likviidsuse tagamiseks (vt põhjendus 132). Siremar aga ei kasutanud neid rahalisi vahendeid likviidsuse tagamiseks. Vastupidi, Itaalia kinnitas, et need vahendid kulutati laevade ümberehitamiseks, nagu oli esialgne kavatsus (vt põhjendus 228). Seetõttu märgib komisjon, et Siremar ei kasutanud neid vahendeid likviidsuse tagamiseks, st nende kulude vältimiseks, mida ta oleks tavaliselt pidanud katma oma rahalistest vahenditest, ning seega ei andnud see meede talle mingit majanduslikku eelist.

Majanduslik eelis:

| (418) | Kuna majandusliku eelise kriteerium ei ole Siremari puhul täidetud, jõuab komisjon järeldusele, et meede ei kujuta endast abi ja et 2011. aasta otsuses väljendatud kahtlused on Siremari osas hajutatud. |
| --- | --- |

(418)

Kuna majandusliku eelise kriteerium ei ole Siremari puhul täidetud, jõuab komisjon järeldusele, et meede ei kujuta endast abi ja et 2011. aasta otsuses väljendatud kahtlused on Siremari osas hajutatud.

8.1.4.2.   Erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused

Erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused

| (419) | Nagu on kirjeldatud põhjenduse 133 punktis b, on vastavalt 2010. aasta seaduse artiklile 1 Tirrenia kontserni erastamiseks ette nähtud teatavad toimingud ja tehingud, mida on kirjeldatud dekreet-seaduse 135/2009 (mida on muudetud ja millest on saanud 2009. aasta seadus) artikli 19b lõigetes 1–15, vabastatud kõigist sellistelt toimingutelt ja tehingutelt tavaliselt makstavatest maksudest. |
| --- | --- |

(419)

Nagu on kirjeldatud põhjenduse 133 punktis b, on vastavalt 2010. aasta seaduse artiklile 1 Tirrenia kontserni erastamiseks ette nähtud teatavad toimingud ja tehingud, mida on kirjeldatud dekreet-seaduse 135/2009 (mida on muudetud ja millest on saanud 2009. aasta seadus) artikli 19b lõigetes 1–15, vabastatud kõigist sellistelt toimingutelt ja tehingutelt tavaliselt makstavatest maksudest.

| (420) | Komisjon märgib kõigepealt, et see maksuvabastus, mis on tingimusteta, puudutab kahte eraldi üleandmise paketti: 1) Tirrenia endiste tütarettevõtjate Caremari, Saremari ja Toremari üleandmine Tirrenialt (nüüd kaasatud erakorralisse haldusmenetlusse) Campania, Sardiinia ja Toscana maakonnale ning 2) Siremari äriüksuse üleandmine erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarilt CdI-le ja hiljem SNSile. Tasumisele mittekuuluvad maksud on eelkõige registreerimismaks, kinnistu ja hüpoteegi registreerimise tasud, tempelmaks (koos „kaudsed maksud“), käibemaks ja äriühingu tulumaks. Sellest abimeetmest saavad kasu müüja, ostja või mõlemad. Käesolevas otsuses hinnatakse ainult teist üleandmise paketti. |
| --- | --- |

(420)

Komisjon märgib kõigepealt, et see maksuvabastus, mis on tingimusteta, puudutab kahte eraldi üleandmise paketti: 1) Tirrenia endiste tütarettevõtjate Caremari, Saremari ja Toremari üleandmine Tirrenialt (nüüd kaasatud erakorralisse haldusmenetlusse) Campania, Sardiinia ja Toscana maakonnale ning 2) Siremari äriüksuse üleandmine erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarilt CdI-le ja hiljem SNSile. Tasumisele mittekuuluvad maksud on eelkõige registreerimismaks, kinnistu ja hüpoteegi registreerimise tasud, tempelmaks (koos „kaudsed maksud“), käibemaks ja äriühingu tulumaks. Sellest abimeetmest saavad kasu müüja, ostja või mõlemad. Käesolevas otsuses hinnatakse ainult teist üleandmise paketti.

| (421) | Esmalt märgib komisjon, et presidendi 26. oktoobri 1972. aasta dekreedi nr 633 kohaselt ei peeta jätkuva tegevusega ettevõtjate või äriüksuste üleandmist teisele ettevõtjale kaubatarneks ja seetõttu on see käibemaksust vabastatud. Seetõttu ei kuulu sellised tehingud nagu Siremari äriüksuse müük käibemaksu kohaldamisalasse ja maksuvabastus ei saanud anda Siremarile käibemaksuga seoses eelist. Peale selle võtab komisjon seoses kaudsete maksudega teadmiseks, et Siremari äriüksuse CdI-le müügi lepingus on selgelt sätestatud, et ostja peab tasuma kõik tehinguga seotud maksud, lõivud ja notarikulud. Itaalia esitas tõendid ka selle kohta, et CdI ei kasutanud seda maksuvabastust lepingu registreerimisel. Seetõttu nõustub komisjon, et CdI ei saanud sellest meetmest kasu. Siiski on SNSile üleandmise müügilepingus, mis sisaldab sama sätet, sätestatud ka see, et ostja suhtes kohaldatakse 2010. aasta seaduses kehtestatud maksuvabastuse alusel kindlaksmääratud registreerimistasu. |
| --- | --- |

(421)

Esmalt märgib komisjon, et presidendi 26. oktoobri 1972. aasta dekreedi nr 633 kohaselt ei peeta jätkuva tegevusega ettevõtjate või äriüksuste üleandmist teisele ettevõtjale kaubatarneks ja seetõttu on see käibemaksust vabastatud. Seetõttu ei kuulu sellised tehingud nagu Siremari äriüksuse müük käibemaksu kohaldamisalasse ja maksuvabastus ei saanud anda Siremarile käibemaksuga seoses eelist. Peale selle võtab komisjon seoses kaudsete maksudega teadmiseks, et Siremari äriüksuse CdI-le müügi lepingus on selgelt sätestatud, et ostja peab tasuma kõik tehinguga seotud maksud, lõivud ja notarikulud. Itaalia esitas tõendid ka selle kohta, et CdI ei kasutanud seda maksuvabastust lepingu registreerimisel. Seetõttu nõustub komisjon, et CdI ei saanud sellest meetmest kasu. Siiski on SNSile üleandmise müügilepingus, mis sisaldab sama sätet, sätestatud ka see, et ostja suhtes kohaldatakse 2010. aasta seaduses kehtestatud maksuvabastuse alusel kindlaksmääratud registreerimistasu.

| (422) | Eespool öeldut arvesse võttes hindab komisjon järgmist:






  1) | kas Siremar (kaasatud erakorralisse haldusmenetlusse) sai Siremari äriüksuse SNSile üleandmise puhul vabastuse registreerimismaksust, kinnistu ja hüpoteegi registreerimise tasudest ning tempelmaksust („kaudsed maksud“) ja |
| --- | --- | --- |

(422)

Eespool öeldut arvesse võttes hindab komisjon järgmist:

1)

kas Siremar (kaasatud erakorralisse haldusmenetlusse) sai Siremari äriüksuse SNSile üleandmise puhul vabastuse registreerimismaksust, kinnistu ja hüpoteegi registreerimise tasudest ning tempelmaksust („kaudsed maksud“) ja

| 2) | kas Siremar (kaasatud erakorralisse haldusmenetlusse) sai Siremari äriüksuse SNSile üleandmise puhul vabastuse saadud tulult võetavast äriühingu tulumaksust. |
| --- | --- |

2)

kas Siremar (kaasatud erakorralisse haldusmenetlusse) sai Siremari äriüksuse SNSile üleandmise puhul vabastuse saadud tulult võetavast äriühingu tulumaksust.

| (423) | Riigi ressursid: maksuvabastus tähendab määratluse kohaselt riigipoolset rahalistest vahenditest loobumist. Kuna nimetatud vabastused anti 2010. aasta seadusega (vt põhjenduse 133 punkt b), on ka need seostatavad riigiga. |
| --- | --- |

(423)

Riigi ressursid: maksuvabastus tähendab määratluse kohaselt riigipoolset rahalistest vahenditest loobumist. Kuna nimetatud vabastused anti 2010. aasta seadusega (vt põhjenduse 133 punkt b), on ka need seostatavad riigiga.

| (424) | Valikulisus: kuna maksuvabastused antakse ainult endise Tirrenia kontserni erastamisega seotud toimingutele ja tehingutele, on need valikulised. Itaalia ei ole väitnud ega tõendanud, et maksuvabastused ei ole valikulised. |
| --- | --- |

(424)

Valikulisus: kuna maksuvabastused antakse ainult endise Tirrenia kontserni erastamisega seotud toimingutele ja tehingutele, on need valikulised. Itaalia ei ole väitnud ega tõendanud, et maksuvabastused ei ole valikulised.

| (425) | Majanduslik eelis: mis puudutab kaudseid makse, siis vabastati Siremar nende maksmisest toimingute ja tehingute eest, mis on seotud Siremari äriüksuse üleandmisega SNSile, ning sai seetõttu majandusliku eelise, mis võrdub maksudega, mis nendelt toimingutelt ja tehingutelt siseriikliku õiguse kohaselt tavaliselt makstakse. |
| --- | --- |

(425)

Majanduslik eelis: mis puudutab kaudseid makse, siis vabastati Siremar nende maksmisest toimingute ja tehingute eest, mis on seotud Siremari äriüksuse üleandmisega SNSile, ning sai seetõttu majandusliku eelise, mis võrdub maksudega, mis nendelt toimingutelt ja tehingutelt siseriikliku õiguse kohaselt tavaliselt makstakse.

Majanduslik eelis:

| (426) | Mis puudutab kaudseid makse, siis kohaldati SNSi suhtes kooskõlas 2010. aasta seadusega Siremari äriüksuse ostulepingu registreerimise kindlasummalist tasu, nagu on sätestatud kõnealuse lepingu artiklis 9. Seetõttu sai SNS majandusliku eelise, mis võrdub nende toimingute registreerimise eest siseriikliku õiguse kohaselt tavaliselt makstava tasu ja tegelikult makstud tasu vahega. [...] |
| --- | --- |

(426)

Mis puudutab kaudseid makse, siis kohaldati SNSi suhtes kooskõlas 2010. aasta seadusega Siremari äriüksuse ostulepingu registreerimise kindlasummalist tasu, nagu on sätestatud kõnealuse lepingu artiklis 9. Seetõttu sai SNS majandusliku eelise, mis võrdub nende toimingute registreerimise eest siseriikliku õiguse kohaselt tavaliselt makstava tasu ja tegelikult makstud tasu vahega. [...]

| (427) | Mis puudutab vabastust Siremari äriüksuse CdI-le ja hiljem SNSile üleandmisel saadud tulult võetavast äriühingu tulumaksust, märgib komisjon sissejuhatava märkusena, et asjakohane hetk selle hindamiseks, kas meede kujutab endast riigiabi, on meetme võtmise hetk, st kui abisaajal tekib siseriikliku õiguse kohaselt õigus selle meetme raames abi saada (164). Kõnealusel juhul on selleks hetkeks 2010. aasta seaduse jõustumise aeg. Seejärel saab komisjon ebaseaduslikult antud abi uurimises tema käsutuses oleva teabe põhjal arvesse võtta, kas see abi on juba välja makstud või mitte ja kas see võidakse välja maksta tulevikus, kooskõlas kehtivas siseriiklikus õiguses sätestatud metoodikaga. Selle teabe põhjal otsustab komisjon, kas anda korraldus siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi tagasi nõuda või anda liikmesriikidele korraldus siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi edaspidi mitte välja maksta, kuid ta ei sea kahtluse alla abi olemasolu selle andmise hetkel. |
| --- | --- |

(427)

Mis puudutab vabastust Siremari äriüksuse CdI-le ja hiljem SNSile üleandmisel saadud tulult võetavast äriühingu tulumaksust, märgib komisjon sissejuhatava märkusena, et asjakohane hetk selle hindamiseks, kas meede kujutab endast riigiabi, on meetme võtmise hetk, st kui abisaajal tekib siseriikliku õiguse kohaselt õigus selle meetme raames abi saada (164). Kõnealusel juhul on selleks hetkeks 2010. aasta seaduse jõustumise aeg. Seejärel saab komisjon ebaseaduslikult antud abi uurimises tema käsutuses oleva teabe põhjal arvesse võtta, kas see abi on juba välja makstud või mitte ja kas see võidakse välja maksta tulevikus, kooskõlas kehtivas siseriiklikus õiguses sätestatud metoodikaga. Selle teabe põhjal otsustab komisjon, kas anda korraldus siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi tagasi nõuda või anda liikmesriikidele korraldus siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi edaspidi mitte välja maksta, kuid ta ei sea kahtluse alla abi olemasolu selle andmise hetkel.

164

| (428) | Seda arvesse võttes märgib komisjon kõigepealt, et Siremari äriüksus anti üle tasu eest, mille esialgu maksis CdI ja hiljem SNS. Äriüksuse müük CdI-le 69,15 miljoni euro eest aga tühistati (vt põhjendus 99). Seetõttu ei olnud sellel maksuvabastusel praktilist mõju ja Siremarile ei antud selle esimese üleandmisega mingit eelist. Vastupidi, müük SNSile 55,1 miljoni euro eest oleks tavaliselt maksustatav äriühingu tulumaksuga. Sellest maksust vabastamine kujutab endast majanduslikku eelist, kuna tavaliselt võetakse äriühingu tulumaksu arvutamisel arvesse teatavate varade müügist saadud tulusid. Tulude arvutamise metoodika, mida kasutatakse selliste maksejõuetusmenetluste puhul nagu erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari maksejõuetusmenetlus, on kehtestatud konsolideeritud tulumaksuseaduse artiklis 183. Selle sätte kohaselt on äriühingu tulu pankrotimenetluse algusest kuni selle lõpetamiseni äriühingul menetluse alguses olevate varade ja menetluse lõpus oleva jääkvara vahe. Käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal oli erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari likvideerimismenetlus alles pooleli ja seetõttu ei ole võimalik ette näha, kas maksukohustus on olemas ja kui suur see on, arvestades, et ei ole selge, kas tulumaksu tuleb üldse tasuda. Põhjenduses 427 selgitatud põhjustel ei mõjuta see siiski majandusliku eelise olemasolu kindlakstegemist, kuna 2010. aasta seaduses on sätestatud tingimusteta õigus maksuvabastusele. |
| --- | --- |

(428)

Seda arvesse võttes märgib komisjon kõigepealt, et Siremari äriüksus anti üle tasu eest, mille esialgu maksis CdI ja hiljem SNS. Äriüksuse müük CdI-le 69,15 miljoni euro eest aga tühistati (vt põhjendus 99). Seetõttu ei olnud sellel maksuvabastusel praktilist mõju ja Siremarile ei antud selle esimese üleandmisega mingit eelist. Vastupidi, müük SNSile 55,1 miljoni euro eest oleks tavaliselt maksustatav äriühingu tulumaksuga. Sellest maksust vabastamine kujutab endast majanduslikku eelist, kuna tavaliselt võetakse äriühingu tulumaksu arvutamisel arvesse teatavate varade müügist saadud tulusid. Tulude arvutamise metoodika, mida kasutatakse selliste maksejõuetusmenetluste puhul nagu erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari maksejõuetusmenetlus, on kehtestatud konsolideeritud tulumaksuseaduse artiklis 183. Selle sätte kohaselt on äriühingu tulu pankrotimenetluse algusest kuni selle lõpetamiseni äriühingul menetluse alguses olevate varade ja menetluse lõpus oleva jääkvara vahe. Käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal oli erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari likvideerimismenetlus alles pooleli ja seetõttu ei ole võimalik ette näha, kas maksukohustus on olemas ja kui suur see on, arvestades, et ei ole selge, kas tulumaksu tuleb üldse tasuda. Põhjenduses 427 selgitatud põhjustel ei mõjuta see siiski majandusliku eelise olemasolu kindlakstegemist, kuna 2010. aasta seaduses on sätestatud tingimusteta õigus maksuvabastusele.

| (429) | Mõju kaubandusele: põhjendustes 312 ja 313 esitatud põhjustel leiab komisjon, et Siremari ja SNSi vabastamine teatavatest maksudest võib mõjutada liidu kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul. |
| --- | --- |

(429)

Mõju kaubandusele: põhjendustes 312 ja 313 esitatud põhjustel leiab komisjon, et Siremari ja SNSi vabastamine teatavatest maksudest võib mõjutada liidu kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul.

| (430) | Järeldus: 2010. aasta seadusega antud vabastus Siremari äriüksuse SNSile müügist saadud tulu äriühingu tulumaksuga maksustamisest ja vabastus kaudsete maksude maksmisest sama äriüksuse SNSile üleandmiselt kujutavad endast riigiabi Siremarile. SNSi poolt Siremari äriüksuse ostulepingu registreerimise eest siseriikliku õiguse kohaselt tavapäraselt makstava tasu asemel kindlasummalise tasu maksmine vastavalt 2010. aasta seadusele kujutab endast riigiabi SNSile. |
| --- | --- |

(430)

Järeldus: 2010. aasta seadusega antud vabastus Siremari äriüksuse SNSile müügist saadud tulu äriühingu tulumaksuga maksustamisest ja vabastus kaudsete maksude maksmisest sama äriüksuse SNSile üleandmiselt kujutavad endast riigiabi Siremarile. SNSi poolt Siremari äriüksuse ostulepingu registreerimise eest siseriikliku õiguse kohaselt tavapäraselt makstava tasu asemel kindlasummalise tasu maksmine vastavalt 2010. aasta seadusele kujutab endast riigiabi SNSile.

8.1.4.3.   FASi rahaliste vahendite kasutamise võimalus

FASi rahaliste vahendite kasutamise võimalus

| (431) | 2011. ja 2012. aasta otsuses nimetas komisjon endise Tirrenia kontserni äriühingute võimalust kasutada FASi rahalisi vahendeid (vt põhjenduse 133 punkt c) jooksvate likviidsusvajaduste rahuldamiseks. Itaalia ametiasutused selgitasid siiski ametliku uurimismenetluse käigus, et FASi rahalised vahendid ei olnud mõeldud mitte ühegi endise Tirrenia kontserni äriühingu (sealhulgas Siremari) lisahüvitiseks. Selle asemel tehti need vahendid kättesaadavaks nende eelarveassigneeringute täiendamiseks, mis olid eraldatud endise Tirrenia kontserni äriühingutele avaliku teenuse eest hüvitiste maksmiseks, juhul kui assigneeringud osutuvad ebapiisavaks. 2010. aasta seaduse artikli 1 lõige 5b võimaldas maakondadel kasutada FASi rahalisi vahendeid korrapärase avaliku teenuse hüvitise (osa) rahastamiseks ja seega avalike mereveoteenuste katkematuse tagamiseks. Teisisõnu puudutab see meede üksnes Itaalia riigieelarvest vahendite eraldamist avaliku teenuse hüvitise maksmiseks. |
| --- | --- |

(431)

2011. ja 2012. aasta otsuses nimetas komisjon endise Tirrenia kontserni äriühingute võimalust kasutada FASi rahalisi vahendeid (vt põhjenduse 133 punkt c) jooksvate likviidsusvajaduste rahuldamiseks. Itaalia ametiasutused selgitasid siiski ametliku uurimismenetluse käigus, et FASi rahalised vahendid ei olnud mõeldud mitte ühegi endise Tirrenia kontserni äriühingu (sealhulgas Siremari) lisahüvitiseks. Selle asemel tehti need vahendid kättesaadavaks nende eelarveassigneeringute täiendamiseks, mis olid eraldatud endise Tirrenia kontserni äriühingutele avaliku teenuse eest hüvitiste maksmiseks, juhul kui assigneeringud osutuvad ebapiisavaks. 2010. aasta seaduse artikli 1 lõige 5b võimaldas maakondadel kasutada FASi rahalisi vahendeid korrapärase avaliku teenuse hüvitise (osa) rahastamiseks ja seega avalike mereveoteenuste katkematuse tagamiseks. Teisisõnu puudutab see meede üksnes Itaalia riigieelarvest vahendite eraldamist avaliku teenuse hüvitise maksmiseks.

| (432) | Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et FASi rahalised vahendid on ainult rahastamisallikad, mis võimaldavad riigil maksta avaliku teenuse hüvitisi (mida antakse pikendatud esialgse lepingu alusel) ega kujuta endast meedet, millest Siremar saaks kasu lisaks neile avaliku teenuse hüvitistele. Teisisõnu ei kujuta FASi rahaliste vahendite võimalik kasutamine endast riigiabi Siremarile ja seetõttu seda käesolevas otsuses põhjalikumalt ei hinnata. |
| --- | --- |

(432)

Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et FASi rahalised vahendid on ainult rahastamisallikad, mis võimaldavad riigil maksta avaliku teenuse hüvitisi (mida antakse pikendatud esialgse lepingu alusel) ega kujuta endast meedet, millest Siremar saaks kasu lisaks neile avaliku teenuse hüvitistele. Teisisõnu ei kujuta FASi rahaliste vahendite võimalik kasutamine endast riigiabi Siremarile ja seetõttu seda käesolevas otsuses põhjalikumalt ei hinnata.

8.1.5.   Järeldus abi olemasolu kohta

Järeldus abi olemasolu kohta

| (433) | Eespool esitatud hinnangu põhjal leiab komisjon, et:






  — | Siremarile laevaliinide teenindamise eest ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 30. juulini 2012 makstud hüvitis ja nendel liinidel antud sildumise eesõigus kujutavad endast riigiabi Siremarile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja see liigitub uueks abiks; |
| --- | --- | --- |

(433)

Eespool esitatud hinnangu põhjal leiab komisjon, et:

—

Siremarile laevaliinide teenindamise eest ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 30. juulini 2012 makstud hüvitis ja nendel liinidel antud sildumise eesõigus kujutavad endast riigiabi Siremarile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja see liigitub uueks abiks;

| — | ka päästmisabi pikendamine 28. augustist 2011 kuni 18. septembrini 2012 on riigiabi Siremarile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses; |
| --- | --- |

—

ka päästmisabi pikendamine 28. augustist 2011 kuni 18. septembrini 2012 on riigiabi Siremarile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses;

| — | sellise uue lepingu sõlmimine ajavahemikuks 1. augustist 2012 kuni 11. aprillini 2016, mis oli seotud Siremari äriüksusega ja sildumise eesõiguse andmisega CdI-le, on tühistatud ja seda ei saa eraldi hinnata. Sellise uue lepingu sõlmimine ajavahemikuks 11. aprillist 2016 kuni 11. aprillini 2028, mis on seotud Siremari äriüksusega ja sildumise eesõiguse andmisega SNSile, vastab neljale Altmarki kriteeriumile ega kujuta seetõttu endast riigiabi SNSile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. CdI kapitali suurendamise uurimiseks ei ole enam põhjust. Edasigarantii ei kujuta endast riigiabi Unicreditile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. CdI-le edasigarantii kaudu antud võimaliku abi uurimise jätkamine ei ole enam põhjendatud; |
| --- | --- |

—

sellise uue lepingu sõlmimine ajavahemikuks 1. augustist 2012 kuni 11. aprillini 2016, mis oli seotud Siremari äriüksusega ja sildumise eesõiguse andmisega CdI-le, on tühistatud ja seda ei saa eraldi hinnata. Sellise uue lepingu sõlmimine ajavahemikuks 11. aprillist 2016 kuni 11. aprillini 2028, mis on seotud Siremari äriüksusega ja sildumise eesõiguse andmisega SNSile, vastab neljale Altmarki kriteeriumile ega kujuta seetõttu endast riigiabi SNSile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. CdI kapitali suurendamise uurimiseks ei ole enam põhjust. Edasigarantii ei kujuta endast riigiabi Unicreditile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. CdI-le edasigarantii kaudu antud võimaliku abi uurimise jätkamine ei ole enam põhjendatud;

| — | kuna Siremar ei kasutanud laevade uuendamiseks ette nähtud rahalisi vahendeid likviidsuse tagamise eesmärgil, mida võimaldas 2010. aasta seadus, ei kujuta see meede endast riigiabi Siremarile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses; |
| --- | --- |

—

kuna Siremar ei kasutanud laevade uuendamiseks ette nähtud rahalisi vahendeid likviidsuse tagamise eesmärgil, mida võimaldas 2010. aasta seadus, ei kujuta see meede endast riigiabi Siremarile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses;

| — | 2010. aasta seadusega antud vabastused i) kaudsetest maksudest Siremari äriüksuse üleandmisel ja ii) äriühingu tulumaksust tuludelt, mis saadi Siremari äriüksuse müügist, kujutavad endast riigiabi Siremarile ja SNSile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ning |
| --- | --- |

—

2010. aasta seadusega antud vabastused i) kaudsetest maksudest Siremari äriüksuse üleandmisel ja ii) äriühingu tulumaksust tuludelt, mis saadi Siremari äriüksuse müügist, kujutavad endast riigiabi Siremarile ja SNSile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ning

| — | võimalus kasutada FASi rahalisi vahendeid likviidsusvajaduste rahuldamiseks, nagu on sätestatud 2010. aasta seaduses, ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

—

võimalus kasutada FASi rahalisi vahendeid likviidsusvajaduste rahuldamiseks, nagu on sätestatud 2010. aasta seaduses, ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

8.2.   Abi seaduslikkus

Abi seaduslikkus

| (434) | Kõik käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvad abimeetmed on kehtestatud enne komisjonilt saadud ametlikku heakskiitu. Seega, kuivõrd neid ei vabastatud teavitamisest üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse ega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohaselt, kohaldas Itaalia neid abimeetmeid, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 (165). |
| --- | --- |

(434)

Kõik käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvad abimeetmed on kehtestatud enne komisjonilt saadud ametlikku heakskiitu. Seega, kuivõrd neid ei vabastatud teavitamisest üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse ega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohaselt, kohaldas Itaalia neid abimeetmeid, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 (165).

165

8.3.   Abi kokkusobivus siseturuga

Abi kokkusobivus siseturuga

| (435) | Kuivõrd eespool nimetatud meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb nende kokkusobivust siseturuga hinnata selle artikli lõigetes 2 ja 3 ning ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud erandeid arvesse võttes. |
| --- | --- |

(435)

Kuivõrd eespool nimetatud meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb nende kokkusobivust siseturuga hinnata selle artikli lõigetes 2 ja 3 ning ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud erandeid arvesse võttes.

8.3.1.   Riigi ja Siremari vahelise esialgse lepingu pikendamine

Riigi ja Siremari vahelise esialgse lepingu pikendamine

8.3.1.1.   Kohaldatavad õigusnormid

Kohaldatavad õigusnormid

| (436) | Nagu juba eespool osutatud, pikendati esialgse lepingu kehtivust pärast 2008. aasta lõppu järgmiste õigusaktidega:






  a) | dekreet-seaduses 207/2008, mis muudeti 27. veebruari 2009. aasta seaduseks nr 14, nähti ette esialgsete lepingute pikendamine 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009; |
| --- | --- | --- |

(436)

Nagu juba eespool osutatud, pikendati esialgse lepingu kehtivust pärast 2008. aasta lõppu järgmiste õigusaktidega:

a)

dekreet-seaduses 207/2008, mis muudeti 27. veebruari 2009. aasta seaduseks nr 14, nähti ette esialgsete lepingute pikendamine 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009;

| b) | dekreet-seaduses 135/2009, mis muudeti 2009. aasta seaduseks, nähti muu hulgas ette esialgsete lepingute pikendamine 1. jaanuarist 2010 kuni 30. septembrini 2010, ning |
| --- | --- |

b)

dekreet-seaduses 135/2009, mis muudeti 2009. aasta seaduseks, nähti muu hulgas ette esialgsete lepingute pikendamine 1. jaanuarist 2010 kuni 30. septembrini 2010, ning

| c) | dekreet-seaduses 125/2010, mis muudeti 2010. aasta seaduseks, nähti ette esialgsete lepingute pikendamine 1. oktoobrist 2010 kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsessi lõpuni. |
| --- | --- |

c)

dekreet-seaduses 125/2010, mis muudeti 2010. aasta seaduseks, nähti ette esialgsete lepingute pikendamine 1. oktoobrist 2010 kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsessi lõpuni.

| (437) | Seda arvestades märgib komisjon, et avaliku teenuse hüvitise maksmine pikendatud esialgse lepingu alusel toimus enne üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku jõustumist. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta paketis – üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artiklis 10 ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 69 – on sätestatud siiski selle kohaldamise eeskirjad ka enne selle jõustumist (mis toimus 31. jaanuaril 2012. aastal) antud riigiabi suhtes. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 10 punktis b on sätestatud eelkõige, et:

  „enne käesoleva otsuse jõustumist [s.o enne 31. jaanuari 2012] antud abi, mis ei olnud kooskõlas otsusega 2005/842/EÜ [...] siseturuga kokkusobiv ja teavitamiskohustusest vaba, kuid täidab käesolevas otsuses sätestatud tingimusi, on siseturuga kokkusobiv ja eelneva teavitamise kohustusest vaba“. |
| --- | --- |

(437)

Seda arvestades märgib komisjon, et avaliku teenuse hüvitise maksmine pikendatud esialgse lepingu alusel toimus enne üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku jõustumist. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta paketis – üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artiklis 10 ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 69 – on sätestatud siiski selle kohaldamise eeskirjad ka enne selle jõustumist (mis toimus 31. jaanuaril 2012. aastal) antud riigiabi suhtes. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 10 punktis b on sätestatud eelkõige, et:

„enne käesoleva otsuse jõustumist [s.o enne 31. jaanuari 2012] antud abi, mis ei olnud kooskõlas otsusega 2005/842/EÜ [...] siseturuga kokkusobiv ja teavitamiskohustusest vaba, kuid täidab käesolevas otsuses sätestatud tingimusi, on siseturuga kokkusobiv ja eelneva teavitamise kohustusest vaba“.

| (438) | Mis puudutab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2011. aasta raamistikku, siis selle punktides 68 ja 69 täpsustatakse, et komisjon kohaldab raamistiku põhimõtteid kõigile talle teada antud abiprojektidele, olenemata teatamise kuupäevast, ning kogu ebaseaduslikule abile, mille kohta ta teeb otsuse pärast 31. jaanuari 2012, isegi kui kõnealune abi on antud enne 31. jaanuari 2012. Viimasel juhul ei kohaldata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktide 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 sätteid. |
| --- | --- |

(438)

Mis puudutab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2011. aasta raamistikku, siis selle punktides 68 ja 69 täpsustatakse, et komisjon kohaldab raamistiku põhimõtteid kõigile talle teada antud abiprojektidele, olenemata teatamise kuupäevast, ning kogu ebaseaduslikule abile, mille kohta ta teeb otsuse pärast 31. jaanuari 2012, isegi kui kõnealune abi on antud enne 31. jaanuari 2012. Viimasel juhul ei kohaldata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktide 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 sätteid.

| (439) | Seega tähendavad eespool kirjeldatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku rakenduseeskirjad seda, et Siremarile pikenduse jooksul antud avaliku teenuse hüvitist saab hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta paketi alusel. Kui üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse või üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku asjakohased tingimused on täidetud, on see abimeede siseturuga kokkusobiv kogu asjaomasel perioodil 1. jaanuarist 2009 kuni 30. juulini 2012 (166). |
| --- | --- |

(439)

Seega tähendavad eespool kirjeldatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku rakenduseeskirjad seda, et Siremarile pikenduse jooksul antud avaliku teenuse hüvitist saab hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta paketi alusel. Kui üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse või üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku asjakohased tingimused on täidetud, on see abimeede siseturuga kokkusobiv kogu asjaomasel perioodil 1. jaanuarist 2009 kuni 30. juulini 2012 (166).

166

| (440) | Komisjon märgib, et nii 19. detsembril 2005 jõustunud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2005. aasta otsust kui ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2011. aasta otsust kohaldatakse üksnes riigiabi suhtes, mida antakse avaliku teenuse hüvitisena mereühenduste eest saartega, mille keskmine aastane sõitjate arv üldist majandushuvi pakkuva teenuse määramisele eelnenud kahel majandusaastal ei ületanud 300 000 reisijat. Itaalia esitatud tõendid näitavad, et 2007. ja 2008. aastal ei ületanud sõitjate arv nelja mereühenduse puhul, mida Siremar teenindas pikendatud esialgse lepingu alusel, keskmiselt 300 000 sõitja künnist aastas. Need on liinipaketid Trapani–Pantelleria, Porto Empedocle – Pelagie saared, Palermo–Ustica (st segaliinid D1, D4, D5 ja ainult sõitjateveo liin ALD/1). Kõikidel teistel liinidel ületati individuaalselt künnist (ALC/6, Lipari–Vulcano–Milazzo) või need kuulusid liinipaketti, kus künnist ületati märkimisväärselt (liinipaketid Milazzo – Lipari saared – Napoli ja Trapani – Egadi saared). Seepärast ei saa komisjon ülejäänud 16 liini puhul, mida teenindati pikendatud esialgse lepingu alusel, hinnata sellise lepingu kohaselt kuni 30. juulini 2012 Siremarile makstud avaliku teenuse hüvitise kokkusobivust siseturuga ei üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse ega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse alusel. |
| --- | --- |

(440)

Komisjon märgib, et nii 19. detsembril 2005 jõustunud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2005. aasta otsust kui ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2011. aasta otsust kohaldatakse üksnes riigiabi suhtes, mida antakse avaliku teenuse hüvitisena mereühenduste eest saartega, mille keskmine aastane sõitjate arv üldist majandushuvi pakkuva teenuse määramisele eelnenud kahel majandusaastal ei ületanud 300 000 reisijat. Itaalia esitatud tõendid näitavad, et 2007. ja 2008. aastal ei ületanud sõitjate arv nelja mereühenduse puhul, mida Siremar teenindas pikendatud esialgse lepingu alusel, keskmiselt 300 000 sõitja künnist aastas. Need on liinipaketid Trapani–Pantelleria, Porto Empedocle – Pelagie saared, Palermo–Ustica (st segaliinid D1, D4, D5 ja ainult sõitjateveo liin ALD/1). Kõikidel teistel liinidel ületati individuaalselt künnist (ALC/6, Lipari–Vulcano–Milazzo) või need kuulusid liinipaketti, kus künnist ületati märkimisväärselt (liinipaketid Milazzo – Lipari saared – Napoli ja Trapani – Egadi saared). Seepärast ei saa komisjon ülejäänud 16 liini puhul, mida teenindati pikendatud esialgse lepingu alusel, hinnata sellise lepingu kohaselt kuni 30. juulini 2012 Siremarile makstud avaliku teenuse hüvitise kokkusobivust siseturuga ei üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse ega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse alusel.

| (441) | Järelikult kuuluks Siremarile alates 2009. aastast kuni erastamise lõpuni makstud avaliku teenuse hüvitise kokkusobivus üldjuhul üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku kohaldamisalasse. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punkti 9 kohaselt tuleb raskustes olevatele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele antud abi hinnata 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel. 17. septembril 2010 anti luba kohaldada Siremari suhtes erakorralist haldusmenetlust ja 5. oktoobril 2010 kuulutati ta maksejõuetuks. Seetõttu oli Siremar vähemalt teatava aja pikendusest (alates 5. oktoobrist 2010 kuni oma müügini 30. juulil 2012) raskustes olev üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutaja 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(441)

Järelikult kuuluks Siremarile alates 2009. aastast kuni erastamise lõpuni makstud avaliku teenuse hüvitise kokkusobivus üldjuhul üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku kohaldamisalasse. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punkti 9 kohaselt tuleb raskustes olevatele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele antud abi hinnata 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel. 17. septembril 2010 anti luba kohaldada Siremari suhtes erakorralist haldusmenetlust ja 5. oktoobril 2010 kuulutati ta maksejõuetuks. Seetõttu oli Siremar vähemalt teatava aja pikendusest (alates 5. oktoobrist 2010 kuni oma müügini 30. juulil 2012) raskustes olev üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutaja 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunkti c tähenduses.

| (442) | 1. augustist 2014 kehtivaid 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid (167) kohaldatakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajate suhtes tagasiulatuvalt. Nendes suunistes on sätestatud, et raskustes olevatele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele enne 31. jaanuari 2012, st üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku jõustumiskuupäeva antud abi kokkusobivust hinnatakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel, välja arvatud punktide 9, 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 sätted (168). Seetõttu kehtivad samad eeskirjad kogu perioodi kohta alates 1. jaanuarist 2009 kuni äriüksuse üleandmiseni CdI-le 30. juulil 2012. |
| --- | --- |

(442)

1. augustist 2014 kehtivaid 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid (167) kohaldatakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajate suhtes tagasiulatuvalt. Nendes suunistes on sätestatud, et raskustes olevatele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele enne 31. jaanuari 2012, st üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku jõustumiskuupäeva antud abi kokkusobivust hinnatakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel, välja arvatud punktide 9, 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 sätted (168). Seetõttu kehtivad samad eeskirjad kogu perioodi kohta alates 1. jaanuarist 2009 kuni äriüksuse üleandmiseni CdI-le 30. juulil 2012.

167

168

| (443) | Kuna 16 hinnatavat Siremari teenindatavat liini ei kuulu üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. ja 2011. aasta otsuse kohaldamisalasse ning lühiduse ja tõhususe huvides analüüsib komisjon kõigepealt, kas Siremarile makstud avaliku teenuse hüvitis viie liinipaketi kõigi kahekümne mereveoliini teenindamise lepingu pikenduse jooksul vastab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku tingimustele, välja arvatud selle punktides 9, 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 sätestatud tingimused. Alles pärast seda esimest sammu uurib komisjon, kas sama hüvitis (ainult liinipakettide eest, mis ei ületa 300 000 sõitja künnist) võis olla siseturuga kokkusobiv ja vabastatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2005. aasta otsuses sätestatud teatamiskohustusest, kuna see puudutab abi, mis anti ajavahemikul 19. detsembrist 2005 kuni 31. jaanuarini 2012 (vt põhjendus 436). |
| --- | --- |

(443)

Kuna 16 hinnatavat Siremari teenindatavat liini ei kuulu üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. ja 2011. aasta otsuse kohaldamisalasse ning lühiduse ja tõhususe huvides analüüsib komisjon kõigepealt, kas Siremarile makstud avaliku teenuse hüvitis viie liinipaketi kõigi kahekümne mereveoliini teenindamise lepingu pikenduse jooksul vastab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku tingimustele, välja arvatud selle punktides 9, 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 sätestatud tingimused. Alles pärast seda esimest sammu uurib komisjon, kas sama hüvitis (ainult liinipakettide eest, mis ei ületa 300 000 sõitja künnist) võis olla siseturuga kokkusobiv ja vabastatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2005. aasta otsuses sätestatud teatamiskohustusest, kuna see puudutab abi, mis anti ajavahemikul 19. detsembrist 2005 kuni 31. jaanuarini 2012 (vt põhjendus 436).

8.3.1.2.   Üldist majandushuvi pakkuv teenus ELi toimimise lepingu artikli 106 tähenduses

Üldist majandushuvi pakkuv teenus ELi toimimise lepingu artikli 106 tähenduses

| (444) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 12 on sätestatud, et „[a]bi tuleb anda tegeliku ja õigesti määratletud üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest, nagu viidatakse aluslepingu artikli 106 lõikes 2“. Punktis 13 esitatud selgituse kohaselt „ei tohi liikmesriigid kehtestada konkreetseid avaliku teenuse osutamise kohustusi teenuste puhul, mida juba pakuvad või võivad pakkuda rahuldavalt ning tingimustel, mis on kooskõlas avalikkuse riigi poolt määratletud huvidega (näiteks hind, objektiivsed kvaliteediomadused, teenuse jätkuvus ja kättesaadavus) tavalistel turutingimustel toimivad ettevõtjad. Küsimuses, kas teenust võib pakkuda turg, piirdub komisjoni hinnang kontrollimisega, kas liikmesriigi määratluses ei ole ilmselgeid vigu, v.a juhtudel, kui liidu õigusega on kehtestatud rangemad normid“. Kõigele lisaks osutatakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 56 „liikmesriigi suurele valikuvabadusele“ seda laadi teenuste puhul, mida võiks liigitada üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks. |
| --- | --- |

(444)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 12 on sätestatud, et „[a]bi tuleb anda tegeliku ja õigesti määratletud üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest, nagu viidatakse aluslepingu artikli 106 lõikes 2“. Punktis 13 esitatud selgituse kohaselt „ei tohi liikmesriigid kehtestada konkreetseid avaliku teenuse osutamise kohustusi teenuste puhul, mida juba pakuvad või võivad pakkuda rahuldavalt ning tingimustel, mis on kooskõlas avalikkuse riigi poolt määratletud huvidega (näiteks hind, objektiivsed kvaliteediomadused, teenuse jätkuvus ja kättesaadavus) tavalistel turutingimustel toimivad ettevõtjad. Küsimuses, kas teenust võib pakkuda turg, piirdub komisjoni hinnang kontrollimisega, kas liikmesriigi määratluses ei ole ilmselgeid vigu, v.a juhtudel, kui liidu õigusega on kehtestatud rangemad normid“. Kõigele lisaks osutatakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 56 „liikmesriigi suurele valikuvabadusele“ seda laadi teenuste puhul, mida võiks liigitada üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks.

| (445) | Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tõelisuse hindamisel tuleb lähtuda ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast teatisest (vt põhjendused 326 ja 341), merekabotaaži määrusest (vt põhjendused 328–330) ja kohtupraktikast (vt põhjendused 332 ja 333). Seetõttu peab komisjon pikenduse puhul hindama,






  1) | kas eksisteeris kasutajatepoolne nõudlus; |
| --- | --- | --- |

(445)

Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tõelisuse hindamisel tuleb lähtuda ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast teatisest (vt põhjendused 326 ja 341), merekabotaaži määrusest (vt põhjendused 328–330) ja kohtupraktikast (vt põhjendused 332 ja 333). Seetõttu peab komisjon pikenduse puhul hindama,

1)

kas eksisteeris kasutajatepoolne nõudlus;

| 2) | kas turuosalised ei suutnud seda nõudlust rahuldada ilma riigiasutuste kehtestatud kohustusteta (turutõrke olemasolu); |
| --- | --- |

2)

kas turuosalised ei suutnud seda nõudlust rahuldada ilma riigiasutuste kehtestatud kohustusteta (turutõrke olemasolu);

| 3) | kas selle puuduse kõrvaldamiseks ei oleks piisanud lihtsalt avalike teenuste osutamise kohustuse kasutamisest (kõige vähem kahjulik lähenemisviis). |
| --- | --- |

3)

kas selle puuduse kõrvaldamiseks ei oleks piisanud lihtsalt avalike teenuste osutamise kohustuse kasutamisest (kõige vähem kahjulik lähenemisviis).

| (446) | Komisjon juhib tähelepanu sellele, et pikenduse kestel Siremari teenindatud avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavad liinid on samad, mis anti uue lepingu kohaselt CdI-le ja hiljem SNSile. Lisaks on komisjon juba kirjeldanud ja hinnanud konkurentsiolukorda nende liinipakettide liinidel lepingu pikenduse ajal. Seda arvestades tuginetakse esitatud hinnangus eespool uue lepingu kohta esitatud hinnangu asjaomastele osadele ja viidatakse neile (vt punkt 8.1.3.1). |
| --- | --- |

(446)

Komisjon juhib tähelepanu sellele, et pikenduse kestel Siremari teenindatud avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavad liinid on samad, mis anti uue lepingu kohaselt CdI-le ja hiljem SNSile. Lisaks on komisjon juba kirjeldanud ja hinnanud konkurentsiolukorda nende liinipakettide liinidel lepingu pikenduse ajal. Seda arvestades tuginetakse esitatud hinnangus eespool uue lepingu kohta esitatud hinnangu asjaomastele osadele ja viidatakse neile (vt punkt 8.1.3.1).

| (447) | Seda arvesse võttes tuletab komisjon kõigepealt meelde (vt põhjendus 184), et Itaalia on kehtestanud esialgses lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustused peamiselt selleks, et i) tagada Sitsiilia ja selle väiksemate saarte vaheline ühendus ning ii) aidata kaasa väiksemate saarte majandusarengule regulaarsete ja usaldusväärsete mereveoteenuste kaudu. Komisjon jõudis juba järeldusele, et need on tõepoolest õigustatud avaliku huvi eesmärgid (vt põhjendus 335). |
| --- | --- |

(447)

Seda arvesse võttes tuletab komisjon kõigepealt meelde (vt põhjendus 184), et Itaalia on kehtestanud esialgses lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustused peamiselt selleks, et i) tagada Sitsiilia ja selle väiksemate saarte vaheline ühendus ning ii) aidata kaasa väiksemate saarte majandusarengule regulaarsete ja usaldusväärsete mereveoteenuste kaudu. Komisjon jõudis juba järeldusele, et need on tõepoolest õigustatud avaliku huvi eesmärgid (vt põhjendus 335).

| (448) | Kõnealuseid liine on hoitud peaaegu muutumatuna käigus palju aastaid, st vähemalt alates esialgse lepingu jõustumisest. Itaalia kinnitas, et lepingu pikenduse jooksul Siremarile usaldatud teenuste ulatust ei muudetud. Komisjon märgib, et enne pikendamist toimus 2008. aasta jooksul avalike teenuste osutamise korra alusel teenindatavate liinide vähendamine. Nimelt võeti käigust maha liin Mazara del Vallo – Pantelleria, mida Siremar teenindas kuus päeva nädalas kiirparvlaevaga Guizzo, ning vähendati Lipari ja Egadi saarte liinipaketi teatavate liinide teenindamise sagedust kõrghooajal. |
| --- | --- |

(448)

Kõnealuseid liine on hoitud peaaegu muutumatuna käigus palju aastaid, st vähemalt alates esialgse lepingu jõustumisest. Itaalia kinnitas, et lepingu pikenduse jooksul Siremarile usaldatud teenuste ulatust ei muudetud. Komisjon märgib, et enne pikendamist toimus 2008. aasta jooksul avalike teenuste osutamise korra alusel teenindatavate liinide vähendamine. Nimelt võeti käigust maha liin Mazara del Vallo – Pantelleria, mida Siremar teenindas kuus päeva nädalas kiirparvlaevaga Guizzo, ning vähendati Lipari ja Egadi saarte liinipaketi teatavate liinide teenindamise sagedust kõrghooajal.

| (449) | Selleks et kirjeldada kasutajate tegelikku nõudlust teenuste järele, esitasid Itaalia ametiasutused üksikasjaliku statistika, mis näitab, et 2008. aastal ehk viimasel aastal enne lepingu pikendamist vedas Siremar viie liinipaketi liinidel ühtekokku 1 821 387 sõitjat ja 397 626,5 meetrit lasti. 2009. aasta andmed näitavad, et Siremar vedas nendel liinidel 1 513 214 sõitjat ja 324 540 meetrit lasti. |
| --- | --- |

(449)

Selleks et kirjeldada kasutajate tegelikku nõudlust teenuste järele, esitasid Itaalia ametiasutused üksikasjaliku statistika, mis näitab, et 2008. aastal ehk viimasel aastal enne lepingu pikendamist vedas Siremar viie liinipaketi liinidel ühtekokku 1 821 387 sõitjat ja 397 626,5 meetrit lasti. 2009. aasta andmed näitavad, et Siremar vedas nendel liinidel 1 513 214 sõitjat ja 324 540 meetrit lasti.

| (450) | 2010. aastal olid need arvud pisut väiksemad (vt põhjendus 337), kuid võrreldavad. See näitab, et kasutajatepoolne kogunõudlus oli märkimisväärne ja aastate jooksul küllalt stabiilne. Itaalia ametiasutused esitasid üksikasjaliku statistika aastate 2007–2019 kohta ka liinide kaupa (169). Komisjon märgib, et eri liinipakettide liinide sõitude ja sõitjate arv eri aastatel erines. Seda võib aga seletada asjaoluga, et need liinid ühendavad väga väikesi saari, mille sadamataristu on piiratud ja mis asuvad üksteisele suhteliselt lähedal. See tähendab sõiduplaani sagedast kohandamist, et see vastaks kasutajate nõudlusele kohalikul tasandil. Komisjon on juba näidanud (vt Table 5), et 2010. aastal oli kõigil liinidel märkimisväärne kasutajatepoolne nõudlus. Sama analüüs aastate 2009 ja 2011 ning ajavahemiku 2012. aasta jaanuarist juulini kohta (170) ei viidanud kuidagi, et kasutajate nõudlus parvlaevateenuste järele oleks mõne liinipaketi puhul kadunud. |
| --- | --- |

(450)

2010. aastal olid need arvud pisut väiksemad (vt põhjendus 337), kuid võrreldavad. See näitab, et kasutajatepoolne kogunõudlus oli märkimisväärne ja aastate jooksul küllalt stabiilne. Itaalia ametiasutused esitasid üksikasjaliku statistika aastate 2007–2019 kohta ka liinide kaupa (169). Komisjon märgib, et eri liinipakettide liinide sõitude ja sõitjate arv eri aastatel erines. Seda võib aga seletada asjaoluga, et need liinid ühendavad väga väikesi saari, mille sadamataristu on piiratud ja mis asuvad üksteisele suhteliselt lähedal. See tähendab sõiduplaani sagedast kohandamist, et see vastaks kasutajate nõudlusele kohalikul tasandil. Komisjon on juba näidanud (vt Table 5), et 2010. aastal oli kõigil liinidel märkimisväärne kasutajatepoolne nõudlus. Sama analüüs aastate 2009 ja 2011 ning ajavahemiku 2012. aasta jaanuarist juulini kohta (170) ei viidanud kuidagi, et kasutajate nõudlus parvlaevateenuste järele oleks mõne liinipaketi puhul kadunud.

169

170

| (451) | Komisjon leiab, et eespool esitatud statistika näitab selgelt tegelikku nõudlust sõitjate- ja kaubaveoteenuste järele kõigil kõnealustel avaliku teenindamise lepingu järgsetel liinidel ajavahemikul 2009. aasta jaanuarist kuni 2012. aasta juulini. Seetõttu võib järeldada, et need teenused vastasid tegelikule kasutajatepoolsele nõudlusele ja rahuldasid seega üldsuse tegelikke vajadusi. |
| --- | --- |

(451)

Komisjon leiab, et eespool esitatud statistika näitab selgelt tegelikku nõudlust sõitjate- ja kaubaveoteenuste järele kõigil kõnealustel avaliku teenindamise lepingu järgsetel liinidel ajavahemikul 2009. aasta jaanuarist kuni 2012. aasta juulini. Seetõttu võib järeldada, et need teenused vastasid tegelikule kasutajatepoolsele nõudlusele ja rahuldasid seega üldsuse tegelikke vajadusi.

| (452) | Nagu on selgitatud põhjenduses 341, peab komisjon uurima ka seda, kas need teenused oleksid olnud ebapiisavad, kui nende osutamine oleks jäetud ainuüksi turujõudude hooleks, pidades silmas nõudmisi, mille Itaalia kehtestas pikendatud esialgse lepinguga. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 48 on selle kohta märgitud, et „komisjon [piirdub] kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga“. |
| --- | --- |

(452)

Nagu on selgitatud põhjenduses 341, peab komisjon uurima ka seda, kas need teenused oleksid olnud ebapiisavad, kui nende osutamine oleks jäetud ainuüksi turujõudude hooleks, pidades silmas nõudmisi, mille Itaalia kehtestas pikendatud esialgse lepinguga. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 48 on selle kohta märgitud, et „komisjon [piirdub] kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga“.

| (453) | Komisjon märgib kõigepealt, et Siremarile üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määramisel ajavahemikuks 1992–2008 ühtegi ilmset viga ei leitud, nagu on kinnitatud komisjoni 2004. aasta otsuses, ning et seda järeldust ei seatud kahtluse alla ei 2009. aasta otsuses ega 2020. aasta otsuses Tirrenia/CINi kohta (vt põhjendus 342). Pealegi oleks Itaalia raske majanduslik olukord aastatel 2009–2012 tõenäoliselt muutnud nende liinide kasumlikkuse veelgi väiksemaks. |
| --- | --- |

(453)

Komisjon märgib kõigepealt, et Siremarile üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määramisel ajavahemikuks 1992–2008 ühtegi ilmset viga ei leitud, nagu on kinnitatud komisjoni 2004. aasta otsuses, ning et seda järeldust ei seatud kahtluse alla ei 2009. aasta otsuses ega 2020. aasta otsuses Tirrenia/CINi kohta (vt põhjendus 342). Pealegi oleks Itaalia raske majanduslik olukord aastatel 2009–2012 tõenäoliselt muutnud nende liinide kasumlikkuse veelgi väiksemaks.

| (454) | Komisjon märgib ka, et ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 30. juulini 2012 pakkusid kõigi liinipakettide liinidel, mida Siremar pidi pikendatud esialgse lepingu alusel teenindama, mereveoteenuseid teisedki ettevõtjad, ehkki mitte tingimata aasta ringi, sageli erineva sageduse või eri tüüpi laevaga ning tihti ka riikliku hüvitise eest. Komisjon on juba eespool (vt põhjendused 341–349) iga asjaomase liinipaketi puhul hinnanud, kas teiste, riiklikku hüvitist mittesaanud ettevõtjate osutatud teenused olid samaväärsed nendega, mida CdI, ja hiljem SNS, pidi osutama uue lepingu kohaselt. Komisjon tuletab meelde, et see hinnang põhines nende liinide konkurentsiolukorral ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 30. juulini 2012. Kuna teenused, mida tuli osutada CdI-l ja hiljem SNSil, on pakutavate liinide ja sageduste poolest väga sarnased teenustega, mida Siremar pidi osutama lepingu pikenduse jooksul, kehtib komisjoni järeldus, et turujõududest üksi ei oleks piisanud avalike teenuste vajaduste rahuldamiseks, seda ka Siremari puhul kogu pikenduse jooksul. Eelkõige märgib komisjon seda, et ülesande andmise ajal ei osutanud ükski teine ettevõtja ühegi Siremari teenindatud liinipaketi liinidel aastaringset teenust, saamata selle eest riiklikku hüvitist. Teised ettevõtjad, kellele oli samuti pandud avalike teenuste osutamise kohustused, pakkusid teenust, mis ei olnud katkematuse, regulaarsuse, mahu ja kvaliteedi poolest samaväärne ega rahuldanud seetõttu täielikult Siremarile esialgse (pikendatud) lepinguga ülesandeks tehtud avaliku teenuse kohustusi. |
| --- | --- |

(454)

Komisjon märgib ka, et ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 30. juulini 2012 pakkusid kõigi liinipakettide liinidel, mida Siremar pidi pikendatud esialgse lepingu alusel teenindama, mereveoteenuseid teisedki ettevõtjad, ehkki mitte tingimata aasta ringi, sageli erineva sageduse või eri tüüpi laevaga ning tihti ka riikliku hüvitise eest. Komisjon on juba eespool (vt põhjendused 341–349) iga asjaomase liinipaketi puhul hinnanud, kas teiste, riiklikku hüvitist mittesaanud ettevõtjate osutatud teenused olid samaväärsed nendega, mida CdI, ja hiljem SNS, pidi osutama uue lepingu kohaselt. Komisjon tuletab meelde, et see hinnang põhines nende liinide konkurentsiolukorral ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 30. juulini 2012. Kuna teenused, mida tuli osutada CdI-l ja hiljem SNSil, on pakutavate liinide ja sageduste poolest väga sarnased teenustega, mida Siremar pidi osutama lepingu pikenduse jooksul, kehtib komisjoni järeldus, et turujõududest üksi ei oleks piisanud avalike teenuste vajaduste rahuldamiseks, seda ka Siremari puhul kogu pikenduse jooksul. Eelkõige märgib komisjon seda, et ülesande andmise ajal ei osutanud ükski teine ettevõtja ühegi Siremari teenindatud liinipaketi liinidel aastaringset teenust, saamata selle eest riiklikku hüvitist. Teised ettevõtjad, kellele oli samuti pandud avalike teenuste osutamise kohustused, pakkusid teenust, mis ei olnud katkematuse, regulaarsuse, mahu ja kvaliteedi poolest samaväärne ega rahuldanud seetõttu täielikult Siremarile esialgse (pikendatud) lepinguga ülesandeks tehtud avaliku teenuse kohustusi.

| (455) | Kõigele lisaks otsustas Itaalia, pidades silmas kavandatud erastamist ja esialgse lepingu alusel osutatavate avalike teenuste katkematuse tagamiseks, pikendada seda lepingut muutmata kujul (välja arvatud alates 2010. aastast kohaldatava hüvitise arvutamise metoodika muutmine). Komisjon nõustub, et kasutajatepoolset nõudlust, nagu eespool kirjeldatud põhjendustes 449–451, ei oleks saanud rahuldada avalike teenuste osutamise kohustuste kehtestamisega kõigile kõnealuseid liine teenindavatele ettevõtjatele. On tõsi, et Siremari teenindatud liinidel subsideeriti ka kõiki teiste ettevõtjate pakutud võrreldavaid teenuseid ja igal juhul ei vastanud nende ettevõtjate pakutu aastaringse regulaarsuse, katkematuse ja kvaliteedi nõuetele. Pealegi on nende liinide käigushoidmine madalhooajal kahjumlik, nii et ilma avaliku teenuse hüvitiseta teenindataks neid tõenäoliselt ainult kõrghooajal. Ecorys jõudis oma aruandes sarnasele järeldusele, väites, et need liinid ei ole majanduslikult tasuvad (vt põhjendus 119). Lisaks nõustub komisjon, et Siremari erastamise protsessi silmas pidades oli kehtiva avaliku teenindamise lepingu pikendamine ainus viis tagada avalike teenuste katkematus kuni selle erastamise lõpuni. |
| --- | --- |

(455)

Kõigele lisaks otsustas Itaalia, pidades silmas kavandatud erastamist ja esialgse lepingu alusel osutatavate avalike teenuste katkematuse tagamiseks, pikendada seda lepingut muutmata kujul (välja arvatud alates 2010. aastast kohaldatava hüvitise arvutamise metoodika muutmine). Komisjon nõustub, et kasutajatepoolset nõudlust, nagu eespool kirjeldatud põhjendustes 449–451, ei oleks saanud rahuldada avalike teenuste osutamise kohustuste kehtestamisega kõigile kõnealuseid liine teenindavatele ettevõtjatele. On tõsi, et Siremari teenindatud liinidel subsideeriti ka kõiki teiste ettevõtjate pakutud võrreldavaid teenuseid ja igal juhul ei vastanud nende ettevõtjate pakutu aastaringse regulaarsuse, katkematuse ja kvaliteedi nõuetele. Pealegi on nende liinide käigushoidmine madalhooajal kahjumlik, nii et ilma avaliku teenuse hüvitiseta teenindataks neid tõenäoliselt ainult kõrghooajal. Ecorys jõudis oma aruandes sarnasele järeldusele, väites, et need liinid ei ole majanduslikult tasuvad (vt põhjendus 119). Lisaks nõustub komisjon, et Siremari erastamise protsessi silmas pidades oli kehtiva avaliku teenindamise lepingu pikendamine ainus viis tagada avalike teenuste katkematus kuni selle erastamise lõpuni.

| (456) | Seepärast järeldab komisjon, et Itaalia ei ole teinud ilmset viga, kui on määratlenud Siremarile lepingu pikenduse jooksul ülesandeks antud teenused üldist majandushuvi pakkuvate teenustena. Seega on komisjoni 2011. ja 2012. aasta otsuses avaldatud kahtlused hajutatud. |
| --- | --- |

(456)

Seepärast järeldab komisjon, et Itaalia ei ole teinud ilmset viga, kui on määratlenud Siremarile lepingu pikenduse jooksul ülesandeks antud teenused üldist majandushuvi pakkuvate teenustena. Seega on komisjoni 2011. ja 2012. aasta otsuses avaldatud kahtlused hajutatud.

8.3.1.3.   Vajadus ülesande andmise akti järele, milles määrataks kindlaks avalike teenuste osutamise kohustused ja hüvitiste väljaarvutamise meetodid

Vajadus ülesande andmise akti järele, milles määrataks kindlaks avalike teenuste osutamise kohustused ja hüvitiste väljaarvutamise meetodid

| (457) | Nagu on märgitud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 2.3, tuleb vastutus üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest ELi toimimise lepingu artikli 106 tähenduses anda asjaomasele ettevõtjale ühe või mitme ametliku aktiga. |
| --- | --- |

(457)

Nagu on märgitud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 2.3, tuleb vastutus üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest ELi toimimise lepingu artikli 106 tähenduses anda asjaomasele ettevõtjale ühe või mitme ametliku aktiga.

| (458) | Nendes õigusaktides tuleb täpsustada eelkõige:






  a) | avalike teenuste osutamise kohustuse täpne laad ja kestus; |
| --- | --- | --- |

(458)

Nendes õigusaktides tuleb täpsustada eelkõige:

a)

avalike teenuste osutamise kohustuse täpne laad ja kestus;

| b) | asjaomane ettevõtja ja territoorium; |
| --- | --- |

b)

asjaomane ettevõtja ja territoorium;

| c) | ainuõiguste laad; |
| --- | --- |

c)

ainuõiguste laad;

| d) | hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid; |
| --- | --- |

d)

hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid;

| e) | ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord. |
| --- | --- |

e)

ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord.

| (459) | Komisjon avaldas oma 2011. ja 2012. aasta otsuses kahtlust, kas ülesande andmise aktis esitati Siremari poolt pikenduse jooksul pakutavate avalike teenuste osutamise kohustuste laadi täielik kirjeldus. Eelkõige rõhutas komisjon, et ajavahemike 2000–2004 ja 2005–2008 kohta ei võetud vastu viie aasta plaani, nagu oli ette nähtud esialgses lepingus. Sellegipoolest tuletas komisjon meelde ka seda, et ülesande eri elemendid võidakse paigutada ka mitmesse akti, ilma et see seaks kohustuste kindlaksmääramise asjakohasuse kahtluse alla. Pikenduse jooksul hõlmas Siremarile ülesande andmise akt esialgset lepingut (muudetud ja aja jooksul pikendatud), kinnitatud viie aasta plaane, teatavaid Itaalia ametiasutuste ad hoc otsuseid, CIPE direktiivi ja 2009. aasta seadust. |
| --- | --- |

(459)

Komisjon avaldas oma 2011. ja 2012. aasta otsuses kahtlust, kas ülesande andmise aktis esitati Siremari poolt pikenduse jooksul pakutavate avalike teenuste osutamise kohustuste laadi täielik kirjeldus. Eelkõige rõhutas komisjon, et ajavahemike 2000–2004 ja 2005–2008 kohta ei võetud vastu viie aasta plaani, nagu oli ette nähtud esialgses lepingus. Sellegipoolest tuletas komisjon meelde ka seda, et ülesande eri elemendid võidakse paigutada ka mitmesse akti, ilma et see seaks kohustuste kindlaksmääramise asjakohasuse kahtluse alla. Pikenduse jooksul hõlmas Siremarile ülesande andmise akt esialgset lepingut (muudetud ja aja jooksul pikendatud), kinnitatud viie aasta plaane, teatavaid Itaalia ametiasutuste ad hoc otsuseid, CIPE direktiivi ja 2009. aasta seadust.

ad hoc

| (460) | Seda arvestades märgib komisjon kõigepealt, et esialgne leping (aja jooksul muudetud), mis moodustab Siremarile ülesande andmise akti tuuma, kehtis täielikult kuni erastamise lõpetamiseni mitme dekreet-seaduse alusel (vt põhjendus 436). Nendes dokumentides täpsustatakse, et Siremarile anti avalike teenuste osutamise kohustused kuni erastamise lõpuni. |
| --- | --- |

(460)

Seda arvestades märgib komisjon kõigepealt, et esialgne leping (aja jooksul muudetud), mis moodustab Siremarile ülesande andmise akti tuuma, kehtis täielikult kuni erastamise lõpetamiseni mitme dekreet-seaduse alusel (vt põhjendus 436). Nendes dokumentides täpsustatakse, et Siremarile anti avalike teenuste osutamise kohustused kuni erastamise lõpuni.

| (461) | Esialgse lepingu kohaselt määratakse viie aasta plaanides kindlaks teenindatavad liinid ja sadamad, mereühendustele määratud laevade tüüp ja võimsus, sõitude sagedus ja tariifid, sealhulgas eelkõige väiksemate saarte elanikele mõeldud soodustariifid. Itaalia väitis aga, et kuna komisjoni uurimine Tirrenia kontserni äriühingute (sh Siremari) suhtes juhtumis SA.15631 oli aastatel 1999–2004 alles pooleli, ei võtnud Itaalia nende äriühingute jaoks ajavahemiku 2000–2004 kohta vastu ühtegi viie aasta plaani (171). Järelikult oli Siremari viimane ametlikult heaks kiidetud viie aasta plaan see, mis hõlmas aastaid 1995–1999, ja Siremar jätkas järgnevatel aastatel tegevust 1999. aasta liinivõrgu alusel. Pärast 2004. aasta otsuse vastuvõtmist koostas transpordiministeerium plaani projekti aastateks 2005–2008. See plaan ei toonud kaasa olulisi muudatusi liinivõrgus ega liinide sõiduplaanides. Kuna aga eelseisva erastamise ettevalmistavad arutelud ja ettevalmistustöö olid juba alanud, otsustas Itaalia sellele ametlikku heakskiitu mitte anda. Seetõttu kehtisid Siremarile esialgse lepinguga pandud kohustused nii, nagu need 1999. aastal määrati ja 2004. aasta dekreediga kinnitati (vt põhjendus 40). Teisisõnu, kui ei võetud vastu otsust muuta teatavaid elemente (nt liin, sagedus, laeva tüüp) võrreldes 2004. aasta sõiduplaaniga, jätkati esialgse lepingu sellel aastal kohaldatud sätete täielikku kohaldamist ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 30. juulini 2012. Lisaks kinnitas Itaalia, et kogu pikenduse jooksul ei antud välja ministeeriumidevahelisi käskkirju, et muuta endise Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas Siremari piletihindu. Selle põhjal järeldab komisjon, et võttes arvesse üldiselt Tirrenia kontserni ja konkreetselt Siremari äriüksuse erastamise väga spetsiifilisi asjaolusid, olid avaliku teenindamise kohustused, mida Siremar pidi pikenduse jooksul täitma, piisavalt selgelt määratud. |
| --- | --- |

(461)

Esialgse lepingu kohaselt määratakse viie aasta plaanides kindlaks teenindatavad liinid ja sadamad, mereühendustele määratud laevade tüüp ja võimsus, sõitude sagedus ja tariifid, sealhulgas eelkõige väiksemate saarte elanikele mõeldud soodustariifid. Itaalia väitis aga, et kuna komisjoni uurimine Tirrenia kontserni äriühingute (sh Siremari) suhtes juhtumis SA.15631 oli aastatel 1999–2004 alles pooleli, ei võtnud Itaalia nende äriühingute jaoks ajavahemiku 2000–2004 kohta vastu ühtegi viie aasta plaani (171). Järelikult oli Siremari viimane ametlikult heaks kiidetud viie aasta plaan see, mis hõlmas aastaid 1995–1999, ja Siremar jätkas järgnevatel aastatel tegevust 1999. aasta liinivõrgu alusel. Pärast 2004. aasta otsuse vastuvõtmist koostas transpordiministeerium plaani projekti aastateks 2005–2008. See plaan ei toonud kaasa olulisi muudatusi liinivõrgus ega liinide sõiduplaanides. Kuna aga eelseisva erastamise ettevalmistavad arutelud ja ettevalmistustöö olid juba alanud, otsustas Itaalia sellele ametlikku heakskiitu mitte anda. Seetõttu kehtisid Siremarile esialgse lepinguga pandud kohustused nii, nagu need 1999. aastal määrati ja 2004. aasta dekreediga kinnitati (vt põhjendus 40). Teisisõnu, kui ei võetud vastu otsust muuta teatavaid elemente (nt liin, sagedus, laeva tüüp) võrreldes 2004. aasta sõiduplaaniga, jätkati esialgse lepingu sellel aastal kohaldatud sätete täielikku kohaldamist ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 30. juulini 2012. Lisaks kinnitas Itaalia, et kogu pikenduse jooksul ei antud välja ministeeriumidevahelisi käskkirju, et muuta endise Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas Siremari piletihindu. Selle põhjal järeldab komisjon, et võttes arvesse üldiselt Tirrenia kontserni ja konkreetselt Siremari äriüksuse erastamise väga spetsiifilisi asjaolusid, olid avaliku teenindamise kohustused, mida Siremar pidi pikenduse jooksul täitma, piisavalt selgelt määratud.

171

| (462) | Komisjon märkis juba 2011. aasta otsuse põhjendustes 239 ja 240, et hüvitise suuruse arvutamiseks vajalikud parameetrid on eelnevalt kindlaks määratud ja neid on selgelt kirjeldatud. Eelkõige sisaldab esialgne leping 2009. aasta kohta arvesse võetavate kuluelementide ammendavat ja täpset loetelu, samuti ettevõtja kapitalitootluse arvutamise metoodikat (vt põhjendused 45–47). Asjaomane metoodika ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juulini 2012 on sätestatud CIPE direktiivis (vt põhjendused 48–58). Eelkõige on CIPE direktiivis täpsustatud kuluelemendid ja kapitalitootlus, mida tuleb arvesse võtta, samas kui 2009. aasta seaduses on sätestatud, et alates 2010. aastast on Siremari hüvitise ülemmäär 55 694 895 eurot. Lõpuks tagas esialgne leping, et hüvitis põhineb avalike teenuste osutamisega seotud tegelikel kuludel ja tuludel, ning selles sätestati, et hüvitis makstakse välja osade kaupa. Nii saab ülemäärase hüvitamise hõlpsasti kindlaks teha ja seda vältida. Vajaduse korral saaks riik ülemäärase hüvitise Siremarilt tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(462)

Komisjon märkis juba 2011. aasta otsuse põhjendustes 239 ja 240, et hüvitise suuruse arvutamiseks vajalikud parameetrid on eelnevalt kindlaks määratud ja neid on selgelt kirjeldatud. Eelkõige sisaldab esialgne leping 2009. aasta kohta arvesse võetavate kuluelementide ammendavat ja täpset loetelu, samuti ettevõtja kapitalitootluse arvutamise metoodikat (vt põhjendused 45–47). Asjaomane metoodika ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juulini 2012 on sätestatud CIPE direktiivis (vt põhjendused 48–58). Eelkõige on CIPE direktiivis täpsustatud kuluelemendid ja kapitalitootlus, mida tuleb arvesse võtta, samas kui 2009. aasta seaduses on sätestatud, et alates 2010. aastast on Siremari hüvitise ülemmäär 55 694 895 eurot. Lõpuks tagas esialgne leping, et hüvitis põhineb avalike teenuste osutamisega seotud tegelikel kuludel ja tuludel, ning selles sätestati, et hüvitis makstakse välja osade kaupa. Nii saab ülemäärase hüvitamise hõlpsasti kindlaks teha ja seda vältida. Vajaduse korral saaks riik ülemäärase hüvitise Siremarilt tagasi nõuda.

| (463) | Selle põhjal leiab komisjon, et esialgse lepingu pikenduse kehtivusajaks määrati ülesande andmise aktides kindlaks avalike teenuste osutamise kohustused, kestus, asjaomane ettevõtja ja territoorium, hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid ning ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasimaksmise kord, nagu on nõutud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta raamistikus. |
| --- | --- |

(463)

Selle põhjal leiab komisjon, et esialgse lepingu pikenduse kehtivusajaks määrati ülesande andmise aktides kindlaks avalike teenuste osutamise kohustused, kestus, asjaomane ettevõtja ja territoorium, hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid ning ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasimaksmise kord, nagu on nõutud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta raamistikus.

8.3.1.4.   Antava ülesande kestus

Antava ülesande kestus

| (464) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 17 on märgitud, et, „[ü]lesande kestust tuleks põhjendada viitega objektiivsetele kriteeriumidele nagu mitteüleantava põhivara amortiseerimisvajadusele. Põhimõtteliselt ei tohiks ülesande andmise akti kehtivusaeg ületada ajavahemikku, mis on vajalik kõige olulisemate üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalike varade amortiseerimiseks“. |
| --- | --- |

(464)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 17 on märgitud, et, „[ü]lesande kestust tuleks põhjendada viitega objektiivsetele kriteeriumidele nagu mitteüleantava põhivara amortiseerimisvajadusele. Põhimõtteliselt ei tohiks ülesande andmise akti kehtivusaeg ületada ajavahemikku, mis on vajalik kõige olulisemate üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalike varade amortiseerimiseks“.

| (465) | Itaalia on väitnud, et lepingu pikenduse kestus on kooskõlas ajavahemikuga, mis on vajalik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel kasutatud kõige olulisemate varade, st Siremari laevade amortiseerimiseks. Täpsemalt öeldes on pikendatud esialgse lepingu kogukestus pisut üle 23,5 aasta. Siremari avalike teenuste osutamiseks kasutatavate laevade kasutusiga (172) on 30 aastat (parvlaevade puhul) ja 20 aastat (ainult sõitjate veoks ette nähtud kiirlaevade puhul) ning selle aja jooksul need amortiseeruvad. Lisaks näitas äriüksuse erastamise raames koostatud eksperdihinnang, et laevad olid üsna vanad ja mõeldud kohalike teenuste osutamiseks Vahemere piirkonnas. Seega ei olnud neid lihtne üle anda ja põhimõtteliselt põhjendab see ülesande täitmise kohustuse pikka perioodi. Lisaks tuletas Itaalia meelde, et pikendamine 1. jaanuarist 2009 kuni 30. juulini 2012 oli vajalik avaliku teenuse katkematuse tagamiseks kuni erastamise lõpuni. |
| --- | --- |

(465)

Itaalia on väitnud, et lepingu pikenduse kestus on kooskõlas ajavahemikuga, mis on vajalik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel kasutatud kõige olulisemate varade, st Siremari laevade amortiseerimiseks. Täpsemalt öeldes on pikendatud esialgse lepingu kogukestus pisut üle 23,5 aasta. Siremari avalike teenuste osutamiseks kasutatavate laevade kasutusiga (172) on 30 aastat (parvlaevade puhul) ja 20 aastat (ainult sõitjate veoks ette nähtud kiirlaevade puhul) ning selle aja jooksul need amortiseeruvad. Lisaks näitas äriüksuse erastamise raames koostatud eksperdihinnang, et laevad olid üsna vanad ja mõeldud kohalike teenuste osutamiseks Vahemere piirkonnas. Seega ei olnud neid lihtne üle anda ja põhimõtteliselt põhjendab see ülesande täitmise kohustuse pikka perioodi. Lisaks tuletas Itaalia meelde, et pikendamine 1. jaanuarist 2009 kuni 30. juulini 2012 oli vajalik avaliku teenuse katkematuse tagamiseks kuni erastamise lõpuni.

172

| (466) | Selle põhjal järeldab komisjon, et ülesande täitmise kohustuse kestus on piisavalt põhjendatud ja seetõttu on tagatud vastavus üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktile 17. |
| --- | --- |

(466)

Selle põhjal järeldab komisjon, et ülesande täitmise kohustuse kestus on piisavalt põhjendatud ja seetõttu on tagatud vastavus üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktile 17.

8.3.1.5.   Vastavus direktiivile 2006/111/EÜ ja raamatupidamisarvestuse lahusus

Vastavus direktiivile 2006/111/EÜ ja raamatupidamisarvestuse lahusus

| (467) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 18 on sätestatud: „Abi loetakse siseturuga kokkusobivaks aluslepingu artikli 106 lõike 2 alusel üksnes juhul, kui ettevõtja järgib direktiivi 2006/111/EÜ [(liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta)] nõudeid, kui see on asjakohane (173)“. |
| --- | --- |

(467)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 18 on sätestatud: „Abi loetakse siseturuga kokkusobivaks aluslepingu artikli 106 lõike 2 alusel üksnes juhul, kui ettevõtja järgib direktiivi 2006/111/EÜ [(liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta)] nõudeid, kui see on asjakohane (173)“.

173

| (468) | Lisaks nõutakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 44 järgmist: „Kui ettevõtja tegevus hõlmab nii üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist kui ka muud tegevust, peavad sisemisest raamatupidamisarvestusest üheselt selguma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ning muude teenuste osutamisega seonduvad kulud ja tulud kooskõlas punktis 31 sätestatud põhimõtetega“. |
| --- | --- |

(468)

Lisaks nõutakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 44 järgmist: „Kui ettevõtja tegevus hõlmab nii üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist kui ka muud tegevust, peavad sisemisest raamatupidamisarvestusest üheselt selguma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ning muude teenuste osutamisega seonduvad kulud ja tulud kooskõlas punktis 31 sätestatud põhimõtetega“.

| (469) | Komisjon märgib, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku mõlema nimetatud punkti järgimine nõuab teenuste osutamise ülesandega ettevõtja raamatupidamisarvestuse nõuetekohast lahusust. Selle küsimuse puhul tuletas Itaalia meelde, et 2004. aasta otsuse artiklis 2 on nõutud, et Siremar alustaks eraldi arvepidamist iga liini kohta alates 1. jaanuarist 2004. 2001. ja 2004. aasta otsuse kontekstis ja komisjoni taotlusel tegi PriceWaterhouseCoopers (edaspidi „PWC“) uuringu, milles esitati Siremari 1992.–1999. aasta analüütiline raamatupidamisarvestus, millele Itaalia ametiasutused lisasid 2000. ja 2001. aasta arvepidamise. Sellega seoses esitas PWC arvamuse, milles kinnitati, et nende raamatupidamisaruannete koostamiseks kasutatud metoodika oli asjakohane ja kooskõlas kohaldatava raamatupidamistavaga. Itaalia sõnul on Siremar jätkanud selle põhjal oma analüütilise raamatupidamisarvestuse tegemist ja on seega järginud 2004. aasta otsuses sätestatud nõudeid. Itaalia on esitanud uuritavat ajavahemikku käsitleva tõendusmaterjalina ka Siremari 2009. ja 2010. aasta aruande iga liini kohta. |
| --- | --- |

(469)

Komisjon märgib, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku mõlema nimetatud punkti järgimine nõuab teenuste osutamise ülesandega ettevõtja raamatupidamisarvestuse nõuetekohast lahusust. Selle küsimuse puhul tuletas Itaalia meelde, et 2004. aasta otsuse artiklis 2 on nõutud, et Siremar alustaks eraldi arvepidamist iga liini kohta alates 1. jaanuarist 2004. 2001. ja 2004. aasta otsuse kontekstis ja komisjoni taotlusel tegi PriceWaterhouseCoopers (edaspidi „PWC“) uuringu, milles esitati Siremari 1992.–1999. aasta analüütiline raamatupidamisarvestus, millele Itaalia ametiasutused lisasid 2000. ja 2001. aasta arvepidamise. Sellega seoses esitas PWC arvamuse, milles kinnitati, et nende raamatupidamisaruannete koostamiseks kasutatud metoodika oli asjakohane ja kooskõlas kohaldatava raamatupidamistavaga. Itaalia sõnul on Siremar jätkanud selle põhjal oma analüütilise raamatupidamisarvestuse tegemist ja on seega järginud 2004. aasta otsuses sätestatud nõudeid. Itaalia on esitanud uuritavat ajavahemikku käsitleva tõendusmaterjalina ka Siremari 2009. ja 2010. aasta aruande iga liini kohta.

| (470) | Erakorraline volinik ei koostanud selliseid raamatupidamisaruandeid ajavahemiku 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juulini 2012 kohta. Itaalia kinnitas siiski, et pikenduse ajal ei tegelenud Siremar millegi muu kui avaliku teenindamise kohustuste täitmisega. Seetõttu on igasugune võimalik ristsubsideerimine välistatud. Peale selle esitas erakorraline volinik majandusarengu ministeeriumile kogu 2011. ja 2012. aasta vältel raamatupidamise kvartaliaruandeid. Need aruanded on kättesaadavad erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari veebisaidil ja näitavad, et 2010. aasta septembrist 2012. aasta juunini olid ärikasum negatiivne (kokku 0,7 miljonit eurot kahjumit). Lisaks suurenes see kahjum 2012. aasta septembriks 4,8 miljoni euroni. Komisjon leiab, et see on tugev märk selle kohta, et ajavahemikul 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juulini 2012, millal iga liini kohta eraldi arvestust ei peetud, ei makstud erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile ülemäärast hüvitist (vt ka punkt 8.3.1.6). Komisjon märgib, et seega on ka selle perioodi puhul täidetud raamatupidamise lahususe kaks peamist eesmärki, st vältida ülemäärast hüvitamist ja ristsubsideerimist. |
| --- | --- |

(470)

Erakorraline volinik ei koostanud selliseid raamatupidamisaruandeid ajavahemiku 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juulini 2012 kohta. Itaalia kinnitas siiski, et pikenduse ajal ei tegelenud Siremar millegi muu kui avaliku teenindamise kohustuste täitmisega. Seetõttu on igasugune võimalik ristsubsideerimine välistatud. Peale selle esitas erakorraline volinik majandusarengu ministeeriumile kogu 2011. ja 2012. aasta vältel raamatupidamise kvartaliaruandeid. Need aruanded on kättesaadavad erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari veebisaidil ja näitavad, et 2010. aasta septembrist 2012. aasta juunini olid ärikasum negatiivne (kokku 0,7 miljonit eurot kahjumit). Lisaks suurenes see kahjum 2012. aasta septembriks 4,8 miljoni euroni. Komisjon leiab, et see on tugev märk selle kohta, et ajavahemikul 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juulini 2012, millal iga liini kohta eraldi arvestust ei peetud, ei makstud erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile ülemäärast hüvitist (vt ka punkt 8.3.1.6). Komisjon märgib, et seega on ka selle perioodi puhul täidetud raamatupidamise lahususe kaks peamist eesmärki, st vältida ülemäärast hüvitamist ja ristsubsideerimist.

| (471) | Eespool öeldu põhjal ja võttes arvesse erakorralise juhtkonna korraldatud erastamise väga spetsiifilisi asjaolusid, millega tagati samal ajal avalike teenuste katkematus, järeldab komisjon, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktides 18 ja 44 sätestatud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

(471)

Eespool öeldu põhjal ja võttes arvesse erakorralise juhtkonna korraldatud erastamise väga spetsiifilisi asjaolusid, millega tagati samal ajal avalike teenuste katkematus, järeldab komisjon, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktides 18 ja 44 sätestatud nõuded on täidetud.

8.3.1.6.   Hüvitise summa

Hüvitise summa

| (472) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 21 on märgitud, et „[h]üvitise suurus ei tohi ületada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise kohustuse täitmiseks vajalikke netokulusid koos mõistliku kasumiga“. |
| --- | --- |

(472)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 21 on märgitud, et „[h]üvitise suurus ei tohi ületada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise kohustuse täitmiseks vajalikke netokulusid koos mõistliku kasumiga“.

| (473) | Kuna käesoleval juhul on vähemalt osa hüvitisest ebaseaduslik abi, mis anti enne raamistiku jõustumist, (174) nähakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 69 konkreetselt ette, et ei nõuta kulude netokokkuhoiu meetodi kasutamist riigiabi hindamise eesmärgil. Selle asemel võib kasutada alternatiivseid meetodeid, näiteks kulude jaotamisel põhinevat meetodit. Viimati nimetatud meetodi kohaselt arvutatakse netokulud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivate kulude ja tulude vahena, nagu on täpsustatud ja prognoositud ülesande andmise aktis. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktides 28–38 on täpsemalt sätestatud, kuidas seda meetodit tuleks kohaldada. |
| --- | --- |

(473)

Kuna käesoleval juhul on vähemalt osa hüvitisest ebaseaduslik abi, mis anti enne raamistiku jõustumist, (174) nähakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 69 konkreetselt ette, et ei nõuta kulude netokokkuhoiu meetodi kasutamist riigiabi hindamise eesmärgil. Selle asemel võib kasutada alternatiivseid meetodeid, näiteks kulude jaotamisel põhinevat meetodit. Viimati nimetatud meetodi kohaselt arvutatakse netokulud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivate kulude ja tulude vahena, nagu on täpsustatud ja prognoositud ülesande andmise aktis. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktides 28–38 on täpsemalt sätestatud, kuidas seda meetodit tuleks kohaldada.

174

| (474) | Komisjon ei saanud oma 2011. ja 2012. aasta otsuses järeldada, kas hüvitise summa oli proportsionaalne, kuna tal oli endiselt kahtlusi mõne Siremarile ülesandeks tehtud avaliku teenuse tõeliseks üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks liigitamise suhtes. Neid kahtlusi on käsitletud punktis 8.3.1.2. |
| --- | --- |

(474)

Komisjon ei saanud oma 2011. ja 2012. aasta otsuses järeldada, kas hüvitise summa oli proportsionaalne, kuna tal oli endiselt kahtlusi mõne Siremarile ülesandeks tehtud avaliku teenuse tõeliseks üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks liigitamise suhtes. Neid kahtlusi on käsitletud punktis 8.3.1.2.

| (475) | Komisjon oli avaldanud kahtlust ka 6,5 % suuruse riskipreemia suhtes, mida kohaldati alates 2010. aastast. Komisjon seadis eelkõige kahtluse alla, kas see riskipreemia kajastab asjakohast riski suurust, võttes arvesse seda, et esmapilgul ei tundunud Siremar võtvat endale selliste teenuste osutamisega tavaliselt kaasnevaid riske. Komisjon tuletabki meelde, et 2011. aasta otsuses asus ta esialgsele seisukohale, et Siremarile võidi alates 2010. aastast maksta ainult avaliku teenuse osutamise ülesannete täitmise eest liiga suurt hüvitist. See tähendab, et komisjonil ei ole vaja tagantjärele hinnata, kas 2009. aasta eest maksti ülemäärast hüvitist (175). |
| --- | --- |

(475)

Komisjon oli avaldanud kahtlust ka 6,5 % suuruse riskipreemia suhtes, mida kohaldati alates 2010. aastast. Komisjon seadis eelkõige kahtluse alla, kas see riskipreemia kajastab asjakohast riski suurust, võttes arvesse seda, et esmapilgul ei tundunud Siremar võtvat endale selliste teenuste osutamisega tavaliselt kaasnevaid riske. Komisjon tuletabki meelde, et 2011. aasta otsuses asus ta esialgsele seisukohale, et Siremarile võidi alates 2010. aastast maksta ainult avaliku teenuse osutamise ülesannete täitmise eest liiga suurt hüvitist. See tähendab, et komisjonil ei ole vaja tagantjärele hinnata, kas 2009. aasta eest maksti ülemäärast hüvitist (175).

175

| (476) | Seetõttu hindab komisjon seda, kas ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juulini 2012 tervikuna esines ülemäärast hüvitamist, kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktiga 47. Selle ajavahemiku kohta märgib komisjon järgmist:






  — | esiteks on erakorralise juhtkonna 2011. aasta mais koostatud aruandes Tirrenia ja Siremari maksejõuetuse põhjuste kohta öeldud, et Siremarile esialgse lepingu alusel makstud riiklik hüvitis oli enne 2010. aastat keskmiselt 70 miljonit eurot aastas. See moodustas 70–75 % Siremari selle perioodi käibest. Seetõttu sõltus Siremar oma tegevuses peaaegu täielikult avalike teenuste hüvitisest. Kuigi Siremar sõltus tõepoolest aastatel 1999–2008 üha rohkem riiklikest hüvitistest, ei oleks 55,7 miljoni euro suuruse hüvitis aastas olnud piisav, et võimaldada tal täita oma avalike teenuste osutamise kohustusi pikaajaliselt. Eelkõige on aruandes märgitud, et riikliku hüvitise arvutamise metoodika, mida kohaldati kuni 2009. aastani (kaasa arvatud) esialgse lepingu alusel, oli alati võimaldanud Siremaril nõuetekohaselt maksta kõigi tema tootmistegurite eest (st kapital ja tööjõud), hoolimata omakapitali keskmiselt kesisest tootlusest. Alates 2010. aastast seda metoodikat aga enam ei kohaldatud. Vastupidi, kohaldati CIPE direktiivis ja 2009. aasta seaduses sätestatud uut metoodikat, mis sisaldas ülemmäära, milleks kehtestati Siremari puhul oluliselt väiksem summa kui eelmisel kümnendil saadud keskmine hüvitis; |
| --- | --- | --- |

(476)

Seetõttu hindab komisjon seda, kas ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juulini 2012 tervikuna esines ülemäärast hüvitamist, kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktiga 47. Selle ajavahemiku kohta märgib komisjon järgmist:

—

esiteks on erakorralise juhtkonna 2011. aasta mais koostatud aruandes Tirrenia ja Siremari maksejõuetuse põhjuste kohta öeldud, et Siremarile esialgse lepingu alusel makstud riiklik hüvitis oli enne 2010. aastat keskmiselt 70 miljonit eurot aastas. See moodustas 70–75 % Siremari selle perioodi käibest. Seetõttu sõltus Siremar oma tegevuses peaaegu täielikult avalike teenuste hüvitisest. Kuigi Siremar sõltus tõepoolest aastatel 1999–2008 üha rohkem riiklikest hüvitistest, ei oleks 55,7 miljoni euro suuruse hüvitis aastas olnud piisav, et võimaldada tal täita oma avalike teenuste osutamise kohustusi pikaajaliselt. Eelkõige on aruandes märgitud, et riikliku hüvitise arvutamise metoodika, mida kohaldati kuni 2009. aastani (kaasa arvatud) esialgse lepingu alusel, oli alati võimaldanud Siremaril nõuetekohaselt maksta kõigi tema tootmistegurite eest (st kapital ja tööjõud), hoolimata omakapitali keskmiselt kesisest tootlusest. Alates 2010. aastast seda metoodikat aga enam ei kohaldatud. Vastupidi, kohaldati CIPE direktiivis ja 2009. aasta seaduses sätestatud uut metoodikat, mis sisaldas ülemmäära, milleks kehtestati Siremari puhul oluliselt väiksem summa kui eelmisel kümnendil saadud keskmine hüvitis;

| — | teiseks ilmneb esitatud dokumentidest, et 2010. aastaks oli Siremar taotlenud ligikaudu 66 miljonit eurot, kuid Itaalia kiitis heaks vaid 55,7 miljoni euro suuruse hüvitise. Lisaks tähendab see summa, et hüvitis vähenes aastatel 2009–2010, kui hakkas kehtima hüvitise arvutamise uus metoodika koos fikseeritud ülemmääraga (17 %). Kui võrrelda aastaid 2008–2009 ja 2010–2011, on erinevus veelgi suurem: sellel perioodil vähenes hüvitis märkimisväärsed 22 %; |
| --- | --- |

—

teiseks ilmneb esitatud dokumentidest, et 2010. aastaks oli Siremar taotlenud ligikaudu 66 miljonit eurot, kuid Itaalia kiitis heaks vaid 55,7 miljoni euro suuruse hüvitise. Lisaks tähendab see summa, et hüvitis vähenes aastatel 2009–2010, kui hakkas kehtima hüvitise arvutamise uus metoodika koos fikseeritud ülemmääraga (17 %). Kui võrrelda aastaid 2008–2009 ja 2010–2011, on erinevus veelgi suurem: sellel perioodil vähenes hüvitis märkimisväärsed 22 %;

| — | kolmandaks märgib komisjon Siremari 2010. aasta kohta liini kaupa koostatud raamatupidamisaruannete põhjal, et 2010. aastal teatas Siremar ligikaudu 5,9 miljoni euro suurusest positiivsest tegevuskasumist. Itaalia täpsustas, et see summa oli võrdne kapitalitootlusega, mis arvutati, kohaldades 77,5 miljoni euro suuruse investeeritud kapitali suhtes 7,6 % tootluse määra. Komisjon märgib, et 2010. aasta kohta teatatud investeeritud kapital on rohkem kui kaks korda suurem kui CdI ja hiljem SNSi teatatud igal aastal keskmiselt investeeritud kapital (vt joonealune märkus 135) ning et see määr on kõrgem kui CIPE direktiivis sätestatud 6,5 % riskikapitali preemia, kuid madalam kui CIPE metoodika täielikust kohaldamisest tulenev määr (st 8,87 %, vt põhjendus 218). Kui oleks kohaldatud 6,5 % määra, oleks investeeritud kapitali tootlus olnud vaid 5 miljonit eurot. Seega märgib komisjon, et Siremar sai 2010. aasta eest ligikaudu 0,9 miljonit eurot ülemäärast hüvitist; |
| --- | --- |

—

kolmandaks märgib komisjon Siremari 2010. aasta kohta liini kaupa koostatud raamatupidamisaruannete põhjal, et 2010. aastal teatas Siremar ligikaudu 5,9 miljoni euro suurusest positiivsest tegevuskasumist. Itaalia täpsustas, et see summa oli võrdne kapitalitootlusega, mis arvutati, kohaldades 77,5 miljoni euro suuruse investeeritud kapitali suhtes 7,6 % tootluse määra. Komisjon märgib, et 2010. aasta kohta teatatud investeeritud kapital on rohkem kui kaks korda suurem kui CdI ja hiljem SNSi teatatud igal aastal keskmiselt investeeritud kapital (vt joonealune märkus 135) ning et see määr on kõrgem kui CIPE direktiivis sätestatud 6,5 % riskikapitali preemia, kuid madalam kui CIPE metoodika täielikust kohaldamisest tulenev määr (st 8,87 %, vt põhjendus 218). Kui oleks kohaldatud 6,5 % määra, oleks investeeritud kapitali tootlus olnud vaid 5 miljonit eurot. Seega märgib komisjon, et Siremar sai 2010. aasta eest ligikaudu 0,9 miljonit eurot ülemäärast hüvitist;

| — | neljandaks, pärast seda, kui Siremar kaasati 2010. aasta septembris erakorralisse haldusmenetlusse (antud juhul likvideerimismenetlusse), ei koostatud 2010., 2011. ja 2012. aasta raamatupidamisaruannet. Sama kehtib ka 2011. ja 2012. aasta liinide kaupa koostatud raamatupidamisarvestuse kohta. Selle asemel ja kooskõlas kohaldatava õigusega koostas ja esitas erakorraline juhtkond kvartaliaruanded järelevalvet tegevatele riigi ametiasutustele, st majandusarengu ministeeriumile. Need aruanded näitavad, et 2010. aasta septembrist kuni 2012. aasta juunini oli ärikasum negatiivne, kuna saadi 0,7 miljonit eurot kahjumit. 2012. aasta septembriks, st pärast äriüksuse CdI-le üleandmist, oli tegevuskahjum kasvanud 4,8 miljoni euroni. Seega kandis Siremar kahjumit, kui ta jätkas avalike teenuste osutamise kohustuste täitmist ajal, millal käis Siremari äriüksuse müügimenetlus. Kuigi komisjon peab kahetsusväärseks, et 2011. aasta ja 2012. aasta esimese poole kohta ei koostatud liinide kaupa raamatupidamisarvestust, on Itaalia kinnitanud, et Siremar ei osutanud pikendamise ajal väljaspool oma avaliku teenindamise kohustusi ühtegi teenust. Kuna 2010. aasta septembri ja 2012. aasta septembri vahelisel ajal olid üldised finantstulemused negatiivsed, viitavad need dokumendid kindlalt sellele, et Siremarile ei makstud pärast erakorralisse haldusmenetlusse kaasamist ülemäärast hüvitist ning et 2010. aastal saadud väike ülemäärane hüvitis järgnenud aastatel kaotati. |
| --- | --- |

—

neljandaks, pärast seda, kui Siremar kaasati 2010. aasta septembris erakorralisse haldusmenetlusse (antud juhul likvideerimismenetlusse), ei koostatud 2010., 2011. ja 2012. aasta raamatupidamisaruannet. Sama kehtib ka 2011. ja 2012. aasta liinide kaupa koostatud raamatupidamisarvestuse kohta. Selle asemel ja kooskõlas kohaldatava õigusega koostas ja esitas erakorraline juhtkond kvartaliaruanded järelevalvet tegevatele riigi ametiasutustele, st majandusarengu ministeeriumile. Need aruanded näitavad, et 2010. aasta septembrist kuni 2012. aasta juunini oli ärikasum negatiivne, kuna saadi 0,7 miljonit eurot kahjumit. 2012. aasta septembriks, st pärast äriüksuse CdI-le üleandmist, oli tegevuskahjum kasvanud 4,8 miljoni euroni. Seega kandis Siremar kahjumit, kui ta jätkas avalike teenuste osutamise kohustuste täitmist ajal, millal käis Siremari äriüksuse müügimenetlus. Kuigi komisjon peab kahetsusväärseks, et 2011. aasta ja 2012. aasta esimese poole kohta ei koostatud liinide kaupa raamatupidamisarvestust, on Itaalia kinnitanud, et Siremar ei osutanud pikendamise ajal väljaspool oma avaliku teenindamise kohustusi ühtegi teenust. Kuna 2010. aasta septembri ja 2012. aasta septembri vahelisel ajal olid üldised finantstulemused negatiivsed, viitavad need dokumendid kindlalt sellele, et Siremarile ei makstud pärast erakorralisse haldusmenetlusse kaasamist ülemäärast hüvitist ning et 2010. aastal saadud väike ülemäärane hüvitis järgnenud aastatel kaotati.

| (477) | Selle taustal, võttes arvesse Siremari äriüksuse erastamise väga spetsiifilisi asjaolusid ja tuginedes Itaalia ametiasutuste esitatud teabele, märgib komisjon, et väikese ülemäärase hüvitise, mis 2010. aasta puhul tuvastati, muutis olematuks järgnenud perioodil kantud kahju. Seetõttu jõuab komisjon järeldusele, et ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juulini 2012 tervikuna Siremarile ülemäärast hüvitist ei makstud. Kuna komisjon väljendas oma 2011. aasta otsuses kahtlusi Siremarile võimaliku ülemäärase hüvitise maksmise kohta ainult sellel perioodil, leiab komisjon, et selles küsimuses on tema kahtlused hajutatud. |
| --- | --- |

(477)

Selle taustal, võttes arvesse Siremari äriüksuse erastamise väga spetsiifilisi asjaolusid ja tuginedes Itaalia ametiasutuste esitatud teabele, märgib komisjon, et väikese ülemäärase hüvitise, mis 2010. aasta puhul tuvastati, muutis olematuks järgnenud perioodil kantud kahju. Seetõttu jõuab komisjon järeldusele, et ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juulini 2012 tervikuna Siremarile ülemäärast hüvitist ei makstud. Kuna komisjon väljendas oma 2011. aasta otsuses kahtlusi Siremarile võimaliku ülemäärase hüvitise maksmise kohta ainult sellel perioodil, leiab komisjon, et selles küsimuses on tema kahtlused hajutatud.

| (478) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 49 on sätestatud, et liikmesriigid peavad tagama, et ettevõtjad ei saaks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise tulemusena ülemäärast hüvitist (nagu on kindlaks määratud raamistiku punktis 47). On tõsi, et liikmesriigid peavad esitama tõendeid, kui komisjon neid nõuab. Peale selle peavad liikmesriigid korraldama korrapäraseid kontrollimisi või tagama selliste kontrollimiste tegemise ülesande lõppemisel, kuid mitte harvemini kui iga kolme aasta tagant. Sellega seoses märgib komisjon, et Itaalia ametiasutused on esitanud vajalikud tõendid eespool kirjeldatu kohaselt (vt põhjendused 469 ja 470). Siremar esitas 2009. ja 2010. aastal järelevalvet tegevale ministeeriumile liinide kaupa raamatupidamisarvestuse, mis võimaldas viimasel hüvitise summa üle vaadata. Alates 17. septembrist 2010 andis erakorralise voliniku – kelle nimetas ametisse Itaalia riik ja kelle suhtes kohaldatakse siseriikliku õiguse üksikasjalikke eeskirju ning kelle ametiga kaasneb tsiviil- ja kriminaalvastutus – kohalolek veel ühe kaitsemeetme ülemäärase hüvitamise vastu. Lisaks tuletab komisjon meelde, et hüvitis makstakse välja osade kaupa; et lõplik väljamakse tehakse aasta tegelike kulude ja tulude põhjal ja et pärast 25. novembrit 2010 arvatakse ministeeriumidevahelise konverentsi otsusega mis tahes ülemäärane hüvitis maha toetuse tulevastest ettemaksetest (vt põhjendus 43). Seda arvestades märgib komisjon, et kuigi Siremarile maksti 2010. aastal ülemäärast hüvitist, muutus see ülemäärane hüvitis järgnenud aastatel siiski olematuks, kuna erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar teenis kahjumit (vt põhjendus 476). Seetõttu ei antud ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juulini 2012 tervikuna ülemäärast hüvitist. Selle taustal järeldab komisjon, et võttes arvesse erakorralise juhtkonna teostatud erastamise väga spetsiifilisi asjaolusid, mis tagasid samal ajal avalike teenuste katkematuse, võib eespool kirjeldatud meetmeid pidada piisavaks, et ülemäärast hüvitamist vältida ja see kindlaks teha. |
| --- | --- |

(478)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 49 on sätestatud, et liikmesriigid peavad tagama, et ettevõtjad ei saaks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise tulemusena ülemäärast hüvitist (nagu on kindlaks määratud raamistiku punktis 47). On tõsi, et liikmesriigid peavad esitama tõendeid, kui komisjon neid nõuab. Peale selle peavad liikmesriigid korraldama korrapäraseid kontrollimisi või tagama selliste kontrollimiste tegemise ülesande lõppemisel, kuid mitte harvemini kui iga kolme aasta tagant. Sellega seoses märgib komisjon, et Itaalia ametiasutused on esitanud vajalikud tõendid eespool kirjeldatu kohaselt (vt põhjendused 469 ja 470). Siremar esitas 2009. ja 2010. aastal järelevalvet tegevale ministeeriumile liinide kaupa raamatupidamisarvestuse, mis võimaldas viimasel hüvitise summa üle vaadata. Alates 17. septembrist 2010 andis erakorralise voliniku – kelle nimetas ametisse Itaalia riik ja kelle suhtes kohaldatakse siseriikliku õiguse üksikasjalikke eeskirju ning kelle ametiga kaasneb tsiviil- ja kriminaalvastutus – kohalolek veel ühe kaitsemeetme ülemäärase hüvitamise vastu. Lisaks tuletab komisjon meelde, et hüvitis makstakse välja osade kaupa; et lõplik väljamakse tehakse aasta tegelike kulude ja tulude põhjal ja et pärast 25. novembrit 2010 arvatakse ministeeriumidevahelise konverentsi otsusega mis tahes ülemäärane hüvitis maha toetuse tulevastest ettemaksetest (vt põhjendus 43). Seda arvestades märgib komisjon, et kuigi Siremarile maksti 2010. aastal ülemäärast hüvitist, muutus see ülemäärane hüvitis järgnenud aastatel siiski olematuks, kuna erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar teenis kahjumit (vt põhjendus 476). Seetõttu ei antud ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juulini 2012 tervikuna ülemäärast hüvitist. Selle taustal järeldab komisjon, et võttes arvesse erakorralise juhtkonna teostatud erastamise väga spetsiifilisi asjaolusid, mis tagasid samal ajal avalike teenuste katkematuse, võib eespool kirjeldatud meetmeid pidada piisavaks, et ülemäärast hüvitamist vältida ja see kindlaks teha.

| (479) | Eespool kirjeldatud elementide (vt põhjendused 472–478) põhjal järeldab komisjon, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punkti 2.8 („Hüvitise suurus“) kohaselt kohaldatavad nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

(479)

Eespool kirjeldatud elementide (vt põhjendused 472–478) põhjal järeldab komisjon, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punkti 2.8 („Hüvitise suurus“) kohaselt kohaldatavad nõuded on täidetud.

8.3.1.7.   Sildumise eesõigus

Sildumise eesõigus

| (480) | Dekreet-seaduse 135/2009 artikli 19b lõikes 21 on selgelt sätestatud, et sildumise eesõigus on vajalik ühenduse tagamiseks saartega ning arvestades endise Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas Siremari avalike teenuste osutamise kohustusi. Kui avalike teenuste osutamise kohustustega ettevõtjatel ei oleks sildumise eesõigust, peaksid nad (mõnikord) enne sildumist ootama oma järjekorda ja sellest võiksid tekkida viivitused, mis kahjustaksid eesmärki tagada kodanikele usaldusväärne ja mugav ühendatus. Siremari puhul on regulaarne sõidugraafik väiksemate saarte elanike liikumisvajaduste rahuldamiseks ja nende saarte majandusarengule kaasaaitamiseks tõepoolest vajalik. Kuna Siremarile kehtisid esialgse lepingu kohaselt konkreetsed sõiduplaani koostamise kohustused, aitas sildumise eesõigus tagada, et sadamad eraldavad kaikohti ja sildumisaegu nii, et Siremaril oleks võimalik täita oma avalike teenuste osutamise kohustusi. |
| --- | --- |

(480)

Dekreet-seaduse 135/2009 artikli 19b lõikes 21 on selgelt sätestatud, et sildumise eesõigus on vajalik ühenduse tagamiseks saartega ning arvestades endise Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas Siremari avalike teenuste osutamise kohustusi. Kui avalike teenuste osutamise kohustustega ettevõtjatel ei oleks sildumise eesõigust, peaksid nad (mõnikord) enne sildumist ootama oma järjekorda ja sellest võiksid tekkida viivitused, mis kahjustaksid eesmärki tagada kodanikele usaldusväärne ja mugav ühendatus. Siremari puhul on regulaarne sõidugraafik väiksemate saarte elanike liikumisvajaduste rahuldamiseks ja nende saarte majandusarengule kaasaaitamiseks tõepoolest vajalik. Kuna Siremarile kehtisid esialgse lepingu kohaselt konkreetsed sõiduplaani koostamise kohustused, aitas sildumise eesõigus tagada, et sadamad eraldavad kaikohti ja sildumisaegu nii, et Siremaril oleks võimalik täita oma avalike teenuste osutamise kohustusi.

| (481) | Seda arvestades leiab komisjon, et selle meetme eesmärk on võimaldada Siremaril täita oma avalike teenuste osutamise kohustust, mis kujutab endast tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust (vt põhjendus 456). Lisaks on Itaalia ametiasutused kinnitanud, et sildumise eesõigus on kohaldatav ainult avalike teenuste osutamise korra alusel osutatavate teenuste suhtes ja et Siremar ei osutanud esialgse lepingu pikenduse ajal peale oma kohustuslike avalike teenuste muid teenuseid. Komisjon on juba üksikasjalikult hinnanud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja Siremarile nendega seoses makstud hüvitise siseturuga kokkusobivust esialgse lepingu pikenduse jooksul (vt põhjendused 444–479). Seetõttu leiab komisjon, et sildumise eesõiguse siseturuga kokkusobivuse hindamine võib piirduda selle kindlakstegemisega, kas selle meetmega võib kaasneda ülemäärane hüvitamine. |
| --- | --- |

(481)

Seda arvestades leiab komisjon, et selle meetme eesmärk on võimaldada Siremaril täita oma avalike teenuste osutamise kohustust, mis kujutab endast tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust (vt põhjendus 456). Lisaks on Itaalia ametiasutused kinnitanud, et sildumise eesõigus on kohaldatav ainult avalike teenuste osutamise korra alusel osutatavate teenuste suhtes ja et Siremar ei osutanud esialgse lepingu pikenduse ajal peale oma kohustuslike avalike teenuste muid teenuseid. Komisjon on juba üksikasjalikult hinnanud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja Siremarile nendega seoses makstud hüvitise siseturuga kokkusobivust esialgse lepingu pikenduse jooksul (vt põhjendused 444–479). Seetõttu leiab komisjon, et sildumise eesõiguse siseturuga kokkusobivuse hindamine võib piirduda selle kindlakstegemisega, kas selle meetmega võib kaasneda ülemäärane hüvitamine.

| (482) | Itaalia väidab, et sildumise eesõigusest tulenevaid võimalikke rahalisi eeliseid ei saa mõõta (vt põhjendus 227). Igal juhul märgib komisjon, et kui see meede vähendaks avaliku teenuse osutaja tegevuskulusid või suurendaks tema tulusid, kajastuks selline mõju täielikult ettevõtja raamatupidamises. Seetõttu sobivad Siremari suhtes eespool kirjeldatud viisil (vt punkt 8.3.1.6) kohaldatud ülemäärase hüvitamise kontrollid ka sildumise eesõigusest tuleneva võimaliku ülemäärase hüvitamise kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(482)

Itaalia väidab, et sildumise eesõigusest tulenevaid võimalikke rahalisi eeliseid ei saa mõõta (vt põhjendus 227). Igal juhul märgib komisjon, et kui see meede vähendaks avaliku teenuse osutaja tegevuskulusid või suurendaks tema tulusid, kajastuks selline mõju täielikult ettevõtja raamatupidamises. Seetõttu sobivad Siremari suhtes eespool kirjeldatud viisil (vt punkt 8.3.1.6) kohaldatud ülemäärase hüvitamise kontrollid ka sildumise eesõigusest tuleneva võimaliku ülemäärase hüvitamise kindlakstegemiseks.

| (483) | Seepärast järeldab komisjon, et sildumise eesõigus, mis on lahutamatult seotud Siremari osutatava üldist majandushuvi pakkuva teenusega, on samuti kokkusobiv siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikele 2 ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2011. aasta raamistikule. |
| --- | --- |

(483)

Seepärast järeldab komisjon, et sildumise eesõigus, mis on lahutamatult seotud Siremari osutatava üldist majandushuvi pakkuva teenusega, on samuti kokkusobiv siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikele 2 ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2011. aasta raamistikule.

8.3.1.8.   Vastavus üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2005. aasta otsusele

Vastavus üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2005. aasta otsusele

| (484) | Nagu on selgitatud põhjenduses 440, ei olnud aasta keskmine sõitjate arv kahel üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisele eelnenud majandusaastal suurem kui 300 000 sõitjat järgmiste liinipakettide puhul:






  — | Trapani–Pantelleria (segaliinid D4) |
| --- | --- | --- |

(484)

Nagu on selgitatud põhjenduses 440, ei olnud aasta keskmine sõitjate arv kahel üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisele eelnenud majandusaastal suurem kui 300 000 sõitjat järgmiste liinipakettide puhul:

—

Trapani–Pantelleria (segaliinid D4)

| — | Porto Empedocle – Pelagie saared (segaliin D5), |
| --- | --- |

—

Porto Empedocle – Pelagie saared (segaliin D5),

| — | Palermo–Ustica (st segaliin D1 ja reisijateveoliin ALD/1). |
| --- | --- |

—

Palermo–Ustica (st segaliin D1 ja reisijateveoliin ALD/1).

| (485) | Seetõttu on üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punkti c nõue liinide D1, D4, D5, ALD/1puhul täidetud. Lisaks leiab komisjon, et ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikli 2 lõige 2, milles nõutakse merekabotaaži määruse järgimist, (176) on täidetud. Selle põhjal järeldab komisjon, et neid nelja liini võib hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse põhjal. |
| --- | --- |

(485)

Seetõttu on üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punkti c nõue liinide D1, D4, D5, ALD/1puhul täidetud. Lisaks leiab komisjon, et ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikli 2 lõige 2, milles nõutakse merekabotaaži määruse järgimist, (176) on täidetud. Selle põhjal järeldab komisjon, et neid nelja liini võib hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse põhjal.

176

| (486) | Komisjon on juba eespool sedastanud (vt punkt 8.3.1.3), et esialgse lepingu pikenduse kehtivusajaks määrati ülesande andmise aktides kindlaks avalike teenuste osutamise kohustused, kestus, asjaomane ettevõtja ja territoorium, hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid ning ka ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasimaksmise kord. Seega on liinide D1, D4, D5, ALD/1 puhul täidetud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikkel 4 („Ülesande andmine“). |
| --- | --- |

(486)

Komisjon on juba eespool sedastanud (vt punkt 8.3.1.3), et esialgse lepingu pikenduse kehtivusajaks määrati ülesande andmise aktides kindlaks avalike teenuste osutamise kohustused, kestus, asjaomane ettevõtja ja territoorium, hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid ning ka ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasimaksmise kord. Seega on liinide D1, D4, D5, ALD/1 puhul täidetud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikkel 4 („Ülesande andmine“).

| (487) | Lisaks sellele jõudis komisjon järeldusele (vt punkt 8.3.1.6), et i) Siremar ei saanud esialgse lepingu kogu pikenduse jooksul ülemäärast hüvitist ja et ii) Itaalia ametiasutused on teinud korrapäraseid kontrolle, et vältida Siremarile ülemäärase hüvitise maksmist. Selle põhjal leiab komisjon, et liinide D1, D4, D5, ALD/1 puhul on järgitud ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artiklit 5 („Hüvitis“) ja artiklit 6 („Kontroll liigse hüvitamise üle“). |
| --- | --- |

(487)

Lisaks sellele jõudis komisjon järeldusele (vt punkt 8.3.1.6), et i) Siremar ei saanud esialgse lepingu kogu pikenduse jooksul ülemäärast hüvitist ja et ii) Itaalia ametiasutused on teinud korrapäraseid kontrolle, et vältida Siremarile ülemäärase hüvitise maksmist. Selle põhjal leiab komisjon, et liinide D1, D4, D5, ALD/1 puhul on järgitud ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artiklit 5 („Hüvitis“) ja artiklit 6 („Kontroll liigse hüvitamise üle“).

| (488) | Arvestades lahutamatut seost avalike teenuste osutamisega ja pidades silmas eespool nimetatud hinnangut (vt punkt 8.3.1.7), on ka liinide D1, D4, D5, ALD/1 teenindamiseks antud sildumise eesõigus üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsusega kooskõlas. |
| --- | --- |

(488)

Arvestades lahutamatut seost avalike teenuste osutamisega ja pidades silmas eespool nimetatud hinnangut (vt punkt 8.3.1.7), on ka liinide D1, D4, D5, ALD/1 teenindamiseks antud sildumise eesõigus üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsusega kooskõlas.

8.3.1.9.   Järeldus

Järeldus

| (489) | Põhjendustes 436–483 esitatud hinnangu põhjal järeldab komisjon, et Siremarile antud hüvitis mereveoteenuste osutamise eest, mida käsitlevat esialgset lepingut pikendati ajavahemikuks 1. jaanuarist 2009 kuni 1. augustini 2012, ja sellega lahutamatult seotud sildumise eesõigus on kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku kohaselt kohaldatavate tingimustega ning on seetõttu vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 106 siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(489)

Põhjendustes 436–483 esitatud hinnangu põhjal järeldab komisjon, et Siremarile antud hüvitis mereveoteenuste osutamise eest, mida käsitlevat esialgset lepingut pikendati ajavahemikuks 1. jaanuarist 2009 kuni 1. augustini 2012, ja sellega lahutamatult seotud sildumise eesõigus on kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku kohaselt kohaldatavate tingimustega ning on seetõttu vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 106 siseturuga kokkusobiv.

| (490) | Peale selle järeldab komisjon, tuginedes põhjendustes 484–488 esitatud hinnangule, et Siremarile pikenduse jooksul makstud hüvitis ja liinide D1, ALD/1, D4, D5 teenindamiseks antud sildumise eesõigus on samuti siseturuga kokkusobivad ja vabastatud eelneva teavitamise kohustusest vastavalt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2005. aasta otsusele. |
| --- | --- |

(490)

Peale selle järeldab komisjon, tuginedes põhjendustes 484–488 esitatud hinnangule, et Siremarile pikenduse jooksul makstud hüvitis ja liinide D1, ALD/1, D4, D5 teenindamiseks antud sildumise eesõigus on samuti siseturuga kokkusobivad ja vabastatud eelneva teavitamise kohustusest vastavalt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2005. aasta otsusele.

8.3.2.   Siremari päästmisabi ebaseaduslik pikendamine

Siremari päästmisabi ebaseaduslik pikendamine

| (491) | 2010. aasta otsuse alusel oli Siremari päästmisabi, niivõrd kui see piirdub kuuekuulise perioodiga, mis lõppes 28. augustil 2011, siseturuga kokkusobiv. Itaalialt nõuti siiski kooskõlas 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistega, et ta edastaks kuue kuu jooksul komisjonile kas i) tõendi selle kohta, et laen on täielikult tagasi makstud ja/või garantii kehtivus lõpetatud, või ii) restruktureerimis- või likvideerimiskava. |
| --- | --- |

(491)

2010. aasta otsuse alusel oli Siremari päästmisabi, niivõrd kui see piirdub kuuekuulise perioodiga, mis lõppes 28. augustil 2011, siseturuga kokkusobiv. Itaalialt nõuti siiski kooskõlas 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistega, et ta edastaks kuue kuu jooksul komisjonile kas i) tõendi selle kohta, et laen on täielikult tagasi makstud ja/või garantii kehtivus lõpetatud, või ii) restruktureerimis- või likvideerimiskava.

| (492) | Garantii nõuti sisse 11. juulil 2011 ja Siremar maksis kogu võlgnetava summa riigile alles 18. septembril 2012 (vt põhjendus 65). Seetõttu ei saanud Itaalia esitada tõendeid selle kohta, et laen maksti täies ulatuses tagasi ja/või et garantii kehtivus lõpetati kuue kuu pikkuse perioodi jooksul, mis lõppes 28. augustil 2011. |
| --- | --- |

(492)

Garantii nõuti sisse 11. juulil 2011 ja Siremar maksis kogu võlgnetava summa riigile alles 18. septembril 2012 (vt põhjendus 65). Seetõttu ei saanud Itaalia esitada tõendeid selle kohta, et laen maksti täies ulatuses tagasi ja/või et garantii kehtivus lõpetati kuue kuu pikkuse perioodi jooksul, mis lõppes 28. augustil 2011.

| (493) | Itaalia poolt ametliku uurimismenetluse käigus esitatud teabe kohaselt (vt punkt 4.2) on Siremari likvideerimiskava olnud kättesaadav erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari veebisaidil enne 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kehtestatud kuuekuulise tähtaja möödumist. Lisaks väidab Itaalia, et ta hoidis komisjoni alati Siremari äriüksuse erastamisprotsessi edenemisega kursis. |
| --- | --- |

(493)

Itaalia poolt ametliku uurimismenetluse käigus esitatud teabe kohaselt (vt punkt 4.2) on Siremari likvideerimiskava olnud kättesaadav erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari veebisaidil enne 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kehtestatud kuuekuulise tähtaja möödumist. Lisaks väidab Itaalia, et ta hoidis komisjoni alati Siremari äriüksuse erastamisprotsessi edenemisega kursis.

| (494) | Komisjoni juhtumitoimikus sisalduv teave kinnitab, et Itaalia ametiasutused hoidsid komisjoni tõepoolest Siremari äriüksuse tollal käimas olnud erastamisega kursis. Lisaks kinnitas Itaalia ka Siremari kavatsust päästmisabi enne kuuekuulise tähtaja möödumist tagasi maksta, kasutades selleks erastamisest saadud tulu. Itaalia ametiasutused ei esitanud siiski komisjonile ametlikult restruktureerimis- või likvideerimiskava. Komisjon ei olnud toona teadlik, et likvideerimiskava oli avaldatud erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari veebisaidil. Lisaks ei asenda asjaolu, et komisjoni teavitati Siremari äriüksuse erastamisprotsessist, likvideerimiskava ametlikku esitamist. Täpsemalt öeldes tuleb komisjonile anda võimalus hinnata, kas likvideerimiskava vastab 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistele, ja seepärast oleks Itaalia pidanud selle ametlikult esitama. |
| --- | --- |

(494)

Komisjoni juhtumitoimikus sisalduv teave kinnitab, et Itaalia ametiasutused hoidsid komisjoni tõepoolest Siremari äriüksuse tollal käimas olnud erastamisega kursis. Lisaks kinnitas Itaalia ka Siremari kavatsust päästmisabi enne kuuekuulise tähtaja möödumist tagasi maksta, kasutades selleks erastamisest saadud tulu. Itaalia ametiasutused ei esitanud siiski komisjonile ametlikult restruktureerimis- või likvideerimiskava. Komisjon ei olnud toona teadlik, et likvideerimiskava oli avaldatud erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari veebisaidil. Lisaks ei asenda asjaolu, et komisjoni teavitati Siremari äriüksuse erastamisprotsessist, likvideerimiskava ametlikku esitamist. Täpsemalt öeldes tuleb komisjonile anda võimalus hinnata, kas likvideerimiskava vastab 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistele, ja seepärast oleks Itaalia pidanud selle ametlikult esitama.

| (495) | Komisjon märgib lisaks, et ta saatis 5. oktoobril 2011 kirja, milles palus Itaalial kinnitada, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste ja 2010. aasta otsuse nõuded on täidetud. Komisjon saatis Itaaliale 28. novembril 2011 meeldetuletuskirja ja sai Itaalia ametiasutustelt vastuse 12. detsembril 2011. Seega ei olnud Itaalia komisjonile viimati nimetatud kuupäevani (seega pärast kuuekuulise tähtaja möödumist) esitanud i) tõendit selle kohta, et laen oli täielikult tagasi makstud ja/või garantii kehtivus lõpetatud, ega ii) restruktureerimis- või likvideerimiskava. |
| --- | --- |

(495)

Komisjon märgib lisaks, et ta saatis 5. oktoobril 2011 kirja, milles palus Itaalial kinnitada, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste ja 2010. aasta otsuse nõuded on täidetud. Komisjon saatis Itaaliale 28. novembril 2011 meeldetuletuskirja ja sai Itaalia ametiasutustelt vastuse 12. detsembril 2011. Seega ei olnud Itaalia komisjonile viimati nimetatud kuupäevani (seega pärast kuuekuulise tähtaja möödumist) esitanud i) tõendit selle kohta, et laen oli täielikult tagasi makstud ja/või garantii kehtivus lõpetatud, ega ii) restruktureerimis- või likvideerimiskava.

| (496) | Oma vastuses komisjoni 5. oktoobri 2011. aasta kirjale kinnitas Itaalia, et Siremari puhul oli tema kavatsus maksta päästmisabi tagasi enne 28. augustit 2011, pärast Tirrenia äriüksuse müüki, kuid viimase erastamisprotsess lükati edasi, sest ühinemisele oli vaja saada komisjoni heakskiit. Kuna Tirrenia äriüksuse erastamisest saadud tulu oli vaja riigile tagasi maksmiseks, ei saanud tagasimakset teha enne 28. augustiks 2011. aastaks määratud tähtpäeva möödumist. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et Itaalia ametiasutused ei viidanud oma 12. detsembri 2011. aasta kirjas Siremari likvideerimiskavale, mis oli nende hilisemate teadete kohaselt üldsusele kättesaadav juba enne 28. augustit 2011. Selle asemel üritas Itaalia selgitada vaid seda, miks ei saanud tagasimakset teha enne kuuekuulise tähtaja möödumist. Kui Itaalia ametiasutused oleksid esitanud komisjonile restruktureerimis- või likvideerimiskava enne 28. augustit 2011, ei oleks nad pidanud selliseid selgitusi esitama. Komisjon võtab seda lisatõendusmaterjalina selle kohta, et Itaalia ei esitanud restruktureerimis- ega likvideerimiskava nõutud kuuekuulise tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(496)

Oma vastuses komisjoni 5. oktoobri 2011. aasta kirjale kinnitas Itaalia, et Siremari puhul oli tema kavatsus maksta päästmisabi tagasi enne 28. augustit 2011, pärast Tirrenia äriüksuse müüki, kuid viimase erastamisprotsess lükati edasi, sest ühinemisele oli vaja saada komisjoni heakskiit. Kuna Tirrenia äriüksuse erastamisest saadud tulu oli vaja riigile tagasi maksmiseks, ei saanud tagasimakset teha enne 28. augustiks 2011. aastaks määratud tähtpäeva möödumist. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et Itaalia ametiasutused ei viidanud oma 12. detsembri 2011. aasta kirjas Siremari likvideerimiskavale, mis oli nende hilisemate teadete kohaselt üldsusele kättesaadav juba enne 28. augustit 2011. Selle asemel üritas Itaalia selgitada vaid seda, miks ei saanud tagasimakset teha enne kuuekuulise tähtaja möödumist. Kui Itaalia ametiasutused oleksid esitanud komisjonile restruktureerimis- või likvideerimiskava enne 28. augustit 2011, ei oleks nad pidanud selliseid selgitusi esitama. Komisjon võtab seda lisatõendusmaterjalina selle kohta, et Itaalia ei esitanud restruktureerimis- ega likvideerimiskava nõutud kuuekuulise tähtaja jooksul.

| (497) | Eespool öeldut silmas pidades ja isegi kui komisjon oli teadlik erastamisprotsessist, ei ole Itaalia täitnud 2010. aasta otsuses sätestatud kohustust esitada kuue kuu jooksul pärast päästmisabi lubamist komisjonile restruktureerimis- või likvideerimiskava. Seetõttu tuleb päästmisabi alates kuuekuulise perioodi lõppemisest 28. augustil 2011 pidada ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks abiks. Komisjon leiab, et ebaseaduslikult pikendatud päästmisabi ei saa muudelgi põhjustel siseturuga kokkusobivaks pidada, kuna see ei vasta ei päästmise ja ümberkorraldamise suuniste ega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku tingimustele (177). |
| --- | --- |

(497)

Eespool öeldut silmas pidades ja isegi kui komisjon oli teadlik erastamisprotsessist, ei ole Itaalia täitnud 2010. aasta otsuses sätestatud kohustust esitada kuue kuu jooksul pärast päästmisabi lubamist komisjonile restruktureerimis- või likvideerimiskava. Seetõttu tuleb päästmisabi alates kuuekuulise perioodi lõppemisest 28. augustil 2011 pidada ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks abiks. Komisjon leiab, et ebaseaduslikult pikendatud päästmisabi ei saa muudelgi põhjustel siseturuga kokkusobivaks pidada, kuna see ei vasta ei päästmise ja ümberkorraldamise suuniste ega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku tingimustele (177).

177

| (498) | Komisjon märgib, et käesoleval juhul ei antud ebaseaduslikult pikendatud päästmisabi tõelise ja õigesti kindlaksmääratud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks, nagu on nõutud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 12. Siremar sai avaliku teenuse osutamise eest hüvitist juba esialgse (pikendatud) lepingu alusel, samal ajal kui päästmisabist teatati ja see kiideti heaks ajutise päästmisabi meetmena, mitte hüvitisena üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest. Seetõttu ei saa seda tunnistada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(498)

Komisjon märgib, et käesoleval juhul ei antud ebaseaduslikult pikendatud päästmisabi tõelise ja õigesti kindlaksmääratud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks, nagu on nõutud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 12. Siremar sai avaliku teenuse osutamise eest hüvitist juba esialgse (pikendatud) lepingu alusel, samal ajal kui päästmisabist teatati ja see kiideti heaks ajutise päästmisabi meetmena, mitte hüvitisena üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest. Seetõttu ei saa seda tunnistada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel kokkusobivaks.

| (499) | Eespool öeldut arvesse võttes märgib komisjon, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar maksis juba 18. septembril 2012 tagasi 15 511 529,35 euro suuruse summa. See makse oli suurem kui 11. juulil 2011 riigile juba võlgnetud 15 121 838,33 eurot (178). Ent kuna ebaseaduslikult pikendatud päästmisabi on siseturuga kokkusobimatu, peab tagasimakse sisaldama vähemalt tagasinõudmisega seotud intressi summat. Kui erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari juba makstud intress oleks ebapiisav, tuleks ülejäänud viivisesumma ikkagi sisse nõuda. |
| --- | --- |

(499)

Eespool öeldut arvesse võttes märgib komisjon, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar maksis juba 18. septembril 2012 tagasi 15 511 529,35 euro suuruse summa. See makse oli suurem kui 11. juulil 2011 riigile juba võlgnetud 15 121 838,33 eurot (178). Ent kuna ebaseaduslikult pikendatud päästmisabi on siseturuga kokkusobimatu, peab tagasimakse sisaldama vähemalt tagasinõudmisega seotud intressi summat. Kui erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari juba makstud intress oleks ebapiisav, tuleks ülejäänud viivisesumma ikkagi sisse nõuda.

178

8.3.3.   Erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused

Erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused

| (500) | Komisjon on eespool (vt põhjendused 419–430) järeldanud, et 2010. aasta seadusega Siremarile antud vabastus Siremari äriüksuse müügist saadud tulu äriühingu tulumaksuga maksustamisest ning Siremarile ja SNSile antud vabastus kaudsete maksude maksmisest sama äriüksuse üleandmiselt kujutavad endast riigiabi Siremarile ja SNSile. |
| --- | --- |

(500)

Komisjon on eespool (vt põhjendused 419–430) järeldanud, et 2010. aasta seadusega Siremarile antud vabastus Siremari äriüksuse müügist saadud tulu äriühingu tulumaksuga maksustamisest ning Siremarile ja SNSile antud vabastus kaudsete maksude maksmisest sama äriüksuse üleandmiselt kujutavad endast riigiabi Siremarile ja SNSile.

| (501) | Mõlemal juhul on abi võrdne seda tüüpi tehingute pealt tavaliselt makstava maksu ja tegelikult makstud maksu vahega. Seetõttu tuleb selle riigiabi siseturuga kokkusobivust hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 ning ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud erandeid arvestades. |
| --- | --- |

(501)

Mõlemal juhul on abi võrdne seda tüüpi tehingute pealt tavaliselt makstava maksu ja tegelikult makstud maksu vahega. Seetõttu tuleb selle riigiabi siseturuga kokkusobivust hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 ning ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud erandeid arvestades.

| (502) | Esiteks leiab komisjon, et ühtegi neist eranditest ei saa pidada siseturuga kokkusobivaks ühegi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandi toel. |
| --- | --- |

(502)

Esiteks leiab komisjon, et ühtegi neist eranditest ei saa pidada siseturuga kokkusobivaks ühegi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandi toel.

| (503) | Teiseks märgib komisjon, et need Siremari äriüksuse müügile tehtud maksuvabastused on ühekordsed meetmed, mis on seotud varade üleandmisega Tirrenia kontserni laiema ümberkorraldamise ja erastamise raames. Komisjon leiab seetõttu, et see abi ei ole lahutamatult seotud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega Siremari ja hiljem SNSi poolt ja seetõttu ei tohiks seda hinnata samal siseturuga kokkusobivuse alusel. On tõsi, et need erandid ei ole seotud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, nagu on määratletud kas esialgses või uues lepingus (179). Seetõttu ei saa tugineda ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud kokkusobivuse alustele. |
| --- | --- |

(503)

Teiseks märgib komisjon, et need Siremari äriüksuse müügile tehtud maksuvabastused on ühekordsed meetmed, mis on seotud varade üleandmisega Tirrenia kontserni laiema ümberkorraldamise ja erastamise raames. Komisjon leiab seetõttu, et see abi ei ole lahutamatult seotud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega Siremari ja hiljem SNSi poolt ja seetõttu ei tohiks seda hinnata samal siseturuga kokkusobivuse alusel. On tõsi, et need erandid ei ole seotud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, nagu on määratletud kas esialgses või uues lepingus (179). Seetõttu ei saa tugineda ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud kokkusobivuse alustele.

179

| (504) | Komisjon järeldab seetõttu, et Siremari ja SNSi maksuvabastused kujutavad endast tegevusabi, mis vähendab kulusid, mida erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar ja SNS oleksid muidu pidanud kandma omavahenditest, ning on seega siseturuga kokkusobimatu (180). |
| --- | --- |

(504)

Komisjon järeldab seetõttu, et Siremari ja SNSi maksuvabastused kujutavad endast tegevusabi, mis vähendab kulusid, mida erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar ja SNS oleksid muidu pidanud kandma omavahenditest, ning on seega siseturuga kokkusobimatu (180).

180

8.3.4.   Järeldus riigiabi siseturuga kokkusobivuse kohta

Järeldus riigiabi siseturuga kokkusobivuse kohta

| (505) | Komisjon leiab oma eespool esitatud hinnangu põhjal, et:






  — | Siremarile antud hüvitis ja sildumise eesõigus mereveoliinide teenindamisel ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 1. augustini 2012 on siseturuga kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 106 ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku kohaselt ning kolme liinipaketti rühmitatud nelja liini puhul üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse kohaselt; |
| --- | --- | --- |

(505)

Komisjon leiab oma eespool esitatud hinnangu põhjal, et:

—

Siremarile antud hüvitis ja sildumise eesõigus mereveoliinide teenindamisel ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 1. augustini 2012 on siseturuga kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 106 ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku kohaselt ning kolme liinipaketti rühmitatud nelja liini puhul üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse kohaselt;

| — | Siremari päästmisabi pikendati ebaseaduslikult ajavahemikul 28. augustist 2011 kuni 18. septembrini 2012 (millal see tagasi maksti) ja see on siseturuga kokkusobimatu; |
| --- | --- |

—

Siremari päästmisabi pikendati ebaseaduslikult ajavahemikul 28. augustist 2011 kuni 18. septembrini 2012 (millal see tagasi maksti) ja see on siseturuga kokkusobimatu;

| — | Siremari vabastamine kaudsetest maksudest toimingutelt ja tehingutelt, mis on seotud Siremari äriüksuse üleandmisega SNSile, kujutab endast kokkusobimatut tegevusabi Siremarile; |
| --- | --- |

—

Siremari vabastamine kaudsetest maksudest toimingutelt ja tehingutelt, mis on seotud Siremari äriüksuse üleandmisega SNSile, kujutab endast kokkusobimatut tegevusabi Siremarile;

| — | SNSi poolt Siremari äriüksuse ostulepingu registreerimise eest siseriikliku õiguse kohaselt tavapäraselt makstava tasu asemel kindlasummalise tasu maksmine vastavalt 2010. aasta seadusele kujutab endast kokkusobimatut tegevusabi SNSile. |
| --- | --- |

—

SNSi poolt Siremari äriüksuse ostulepingu registreerimise eest siseriikliku õiguse kohaselt tavapäraselt makstava tasu asemel kindlasummalise tasu maksmine vastavalt 2010. aasta seadusele kujutab endast kokkusobimatut tegevusabi SNSile.

8.4.   Vastus CdI märkustele

Vastus CdI märkustele

| (506) | Nagu eespool selgitatud (vt punkt 6), on CdI esitanud komisjonile kolmel korral märkusi. Ta esitas need märkused pärast huvitatud kolmandatele isikutele 2011. ja 2012. aasta otsuse kohta märkuste esitamiseks antud tähtaja lõppu. |
| --- | --- |

(506)

Nagu eespool selgitatud (vt punkt 6), on CdI esitanud komisjonile kolmel korral märkusi. Ta esitas need märkused pärast huvitatud kolmandatele isikutele 2011. ja 2012. aasta otsuse kohta märkuste esitamiseks antud tähtaja lõppu.

| (507) | Komisjon märgib, et võtab CdI märkustes esitatud argumentide puhul arvesse järgmist:






  — | mis puudutab andmeid, mille ettevõtja esitas liinide kohta, mida ta teenindas ajavahemikus 1. augustist 2012 kuni 31. detsembrini 2012, kinnitab komisjon, et on seda teavet oma hinnangus arvesse võtnud; |
| --- | --- | --- |

(507)

Komisjon märgib, et võtab CdI märkustes esitatud argumentide puhul arvesse järgmist:

—

mis puudutab andmeid, mille ettevõtja esitas liinide kohta, mida ta teenindas ajavahemikus 1. augustist 2012 kuni 31. detsembrini 2012, kinnitab komisjon, et on seda teavet oma hinnangus arvesse võtnud;

| — | seoses Siremari äriüksuse müügiga, sealhulgas küsimusega, kas see toimus turuhinnaga, märgib komisjon, et käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal on Itaalia ametiasutused ja CdI juba tühistanud nii esialgse müügilepingu kui ka uue lepingu, ja et see leping, mis on seotud Siremari äriüksusega, sõlmiti lõpuks SNSiga. Nagu on märgitud põhjenduses 295, oleks loogiliselt võimatu lõpetada uurimine, mis käsitleb Siremari äriüksusega seotud uue lepingu esialgset sõlmimist CdI-ga ajavahemikul 1. augustist 2012 kuni 10. aprillini 2016. Seetõttu ei kommenteeri komisjon CdI märkusi Siremari äriüksuse erastamise kohta; |
| --- | --- |

—

seoses Siremari äriüksuse müügiga, sealhulgas küsimusega, kas see toimus turuhinnaga, märgib komisjon, et käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal on Itaalia ametiasutused ja CdI juba tühistanud nii esialgse müügilepingu kui ka uue lepingu, ja et see leping, mis on seotud Siremari äriüksusega, sõlmiti lõpuks SNSiga. Nagu on märgitud põhjenduses 295, oleks loogiliselt võimatu lõpetada uurimine, mis käsitleb Siremari äriüksusega seotud uue lepingu esialgset sõlmimist CdI-ga ajavahemikul 1. augustist 2012 kuni 10. aprillini 2016. Seetõttu ei kommenteeri komisjon CdI märkusi Siremari äriüksuse erastamise kohta;

| — | mis puudutab mitmes CdI kirjas esitatud kaudset väidet, et talle uue lepinguga ajavahemikuks 1. augustist 2012 kuni 10. aprillini 2016 pandud avalike teenuste osutamise kohustused on tõelised üldist majandushuvi pakkuvad teenused, järeldas komisjon põhjenduses 351, et need avalike teenuste osutamise kohustused, mis SNSile pandi, vastavad tõelisele kasutajapoolsele nõudlusele, lahendavad tegelikku turutõrget ja neid võib pidada kõige vähem kahjulikuks lähenemisviisiks. Komisjon märgib siiski, et kuna Itaalia ja CdI vaheline uus leping tühistati ja avalike teenuste osutamise kohustused määrati lõpuks SNSile, ei ole samadel põhjustel, mida on kirjeldatud eespool, võimalik eraldi hinnata, kas CdI-le uue lepingu alusel pandud avalike teenuste osutamise kohustused kujutavad endast tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust. Seetõttu ei kommenteeri komisjon CdI sellel teemal esitatud märkusi; |
| --- | --- |

—

mis puudutab mitmes CdI kirjas esitatud kaudset väidet, et talle uue lepinguga ajavahemikuks 1. augustist 2012 kuni 10. aprillini 2016 pandud avalike teenuste osutamise kohustused on tõelised üldist majandushuvi pakkuvad teenused, järeldas komisjon põhjenduses 351, et need avalike teenuste osutamise kohustused, mis SNSile pandi, vastavad tõelisele kasutajapoolsele nõudlusele, lahendavad tegelikku turutõrget ja neid võib pidada kõige vähem kahjulikuks lähenemisviisiks. Komisjon märgib siiski, et kuna Itaalia ja CdI vaheline uus leping tühistati ja avalike teenuste osutamise kohustused määrati lõpuks SNSile, ei ole samadel põhjustel, mida on kirjeldatud eespool, võimalik eraldi hinnata, kas CdI-le uue lepingu alusel pandud avalike teenuste osutamise kohustused kujutavad endast tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust. Seetõttu ei kommenteeri komisjon CdI sellel teemal esitatud märkusi;

| — | edasigarantii ja kapitali suurendamise kohta on komisjon teinud põhjendustes 408 ja 413 järelduse, et nende meetmete uurimiseks ei ole enam põhjust. Seetõttu ei kommenteeri komisjon CdI nende meetmete kohta esitatud märkusi; |
| --- | --- |

—

edasigarantii ja kapitali suurendamise kohta on komisjon teinud põhjendustes 408 ja 413 järelduse, et nende meetmete uurimiseks ei ole enam põhjust. Seetõttu ei kommenteeri komisjon CdI nende meetmete kohta esitatud märkusi;

| — | mis puudutab majandusliku järjepidevuse puudumist erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja CdI vahel, märgib komisjon, et kuna Siremari äriüksus ja uus leping anti lõpuks SNSile, ei ole samadel eespool nimetatud põhjustel vaja eraldi hinnata võimaliku majandusliku järjepidevuse olemasolu erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja CdI vahel. See-eest hindab komisjon 11. jaos majandusliku järjepidevuse olemasolu erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja SNSi vahel (181). Peale selle märgib komisjon lisaks, et CdI on praegu likvideerimisel ega tegutse aktiivselt. Seega ei ole käesolevas riigiabi juhtumis põhjust talle antud abi uurida. Seda tausta arvestades leiab komisjon, et samuti ei ole põhjust hinnata erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja CdI vahelist võimalikku majanduslikku järjepidevust. Seetõttu ei kommenteeri komisjon CdI märkusi erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja CdI vahelise majandusliku järjepidevuse puudumise kohta. |
| --- | --- |

—

mis puudutab majandusliku järjepidevuse puudumist erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja CdI vahel, märgib komisjon, et kuna Siremari äriüksus ja uus leping anti lõpuks SNSile, ei ole samadel eespool nimetatud põhjustel vaja eraldi hinnata võimaliku majandusliku järjepidevuse olemasolu erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja CdI vahel. See-eest hindab komisjon 11. jaos majandusliku järjepidevuse olemasolu erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja SNSi vahel (181). Peale selle märgib komisjon lisaks, et CdI on praegu likvideerimisel ega tegutse aktiivselt. Seega ei ole käesolevas riigiabi juhtumis põhjust talle antud abi uurida. Seda tausta arvestades leiab komisjon, et samuti ei ole põhjust hinnata erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja CdI vahelist võimalikku majanduslikku järjepidevust. Seetõttu ei kommenteeri komisjon CdI märkusi erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja CdI vahelise majandusliku järjepidevuse puudumise kohta.

181

9.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (508) | Komisjon on seisukohal, et Itaalia rakendas osa hinnatavast abimeetmest vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3. Eespool esitatud hinnangu põhjal on komisjon otsustanud, et Siremarile pikendatud esialgse lepingu alusel antud avaliku teenuse hüvitis on siseturuga kokkusobiv vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 106. Lisaks, kuna sildumise eesõigus on lahutamatult seotud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega Siremari poolt, on see meede samuti siseturuga kokkusobiv vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 106. Itaalia vabastati 20 asjaomasest avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavast liinist nelja puhul ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud eelneva teavitamise kohustusest, kuna Siremarile nende nelja liini teenindamiseks määratud avaliku teenuse hüvitis ja sildumise eesõigus on kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsusega. |
| --- | --- |

(508)

Komisjon on seisukohal, et Itaalia rakendas osa hinnatavast abimeetmest vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3. Eespool esitatud hinnangu põhjal on komisjon otsustanud, et Siremarile pikendatud esialgse lepingu alusel antud avaliku teenuse hüvitis on siseturuga kokkusobiv vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 106. Lisaks, kuna sildumise eesõigus on lahutamatult seotud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega Siremari poolt, on see meede samuti siseturuga kokkusobiv vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 106. Itaalia vabastati 20 asjaomasest avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavast liinist nelja puhul ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud eelneva teavitamise kohustusest, kuna Siremarile nende nelja liini teenindamiseks määratud avaliku teenuse hüvitis ja sildumise eesõigus on kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsusega.

| (509) | Sellegipoolest on Siremarile antud päästmisabi, mida pikendati ebaseaduslikult ajavahemikul 28. augustist 2011 kuni 18. septembrini 2012, siseturuga kokkusobimatu. Kõigele lisaks on ka Siremarile ja SNSile tehtud vabastus kaudsetest maksudest toimingutelt ja tehingutelt, mis on seotud Siremari äriüksuse üleandmisega, ja Siremarile võimaldatud vabastus äriühingu tulumaksust tuludelt, mis saadi Siremari äriüksuse müügist, Siremarile ja SNSile antud tegevusabi, mis ei ole siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(509)

Sellegipoolest on Siremarile antud päästmisabi, mida pikendati ebaseaduslikult ajavahemikul 28. augustist 2011 kuni 18. septembrini 2012, siseturuga kokkusobimatu. Kõigele lisaks on ka Siremarile ja SNSile tehtud vabastus kaudsetest maksudest toimingutelt ja tehingutelt, mis on seotud Siremari äriüksuse üleandmisega, ja Siremarile võimaldatud vabastus äriühingu tulumaksust tuludelt, mis saadi Siremari äriüksuse müügist, Siremarile ja SNSile antud tegevusabi, mis ei ole siseturuga kokkusobiv.

| (510) | Käesolev otsus ei puuduta ega mõjuta muid 2011. ja 2012. aasta otsuses käsitletud ega huvitatud isikute poolt komisjonile kõnealuste otsuste alusel alustatud uurimise käigus teatavaks tehtud küsimusi. |
| --- | --- |

(510)

Käesolev otsus ei puuduta ega mõjuta muid 2011. ja 2012. aasta otsuses käsitletud ega huvitatud isikute poolt komisjonile kõnealuste otsuste alusel alustatud uurimise käigus teatavaks tehtud küsimusi.

10.   TAGASINÕUDMINE

TAGASINÕUDMINE

| (511) | ELi toimimise lepingu ja liidu kohtute väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab seda abi muutma või selle andmise lõpetama (182). Samuti on liidu kohtud korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (183). |
| --- | --- |

(511)

ELi toimimise lepingu ja liidu kohtute väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab seda abi muutma või selle andmise lõpetama (182). Samuti on liidu kohtud korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (183).

182

183

| (512) | Sellega seoses on liidu kohtud sedastanud, et see eesmärk on täidetud, kui abisaaja on ebaseadusliku abiga saadud summad tagasi maksnud, loobudes sel moel eelisest, mis tal siseturul konkurentide ees oli, ja on taastatud enne abimakset valitsenud olukord (184). |
| --- | --- |

(512)

Sellega seoses on liidu kohtud sedastanud, et see eesmärk on täidetud, kui abisaaja on ebaseadusliku abiga saadud summad tagasi maksnud, loobudes sel moel eelisest, mis tal siseturul konkurentide ees oli, ja on taastatud enne abimakset valitsenud olukord (184).

184

| (513) | Nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (185) artikli 16 lõikes 1 on kooskõlas kohtupraktikaga sätestatud, et „[k]ui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada [...]“. |
| --- | --- |

(513)

Nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (185) artikli 16 lõikes 1 on kooskõlas kohtupraktikaga sätestatud, et „[k]ui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada [...]“.

185

| (514) | Seega, võttes arvesse, et kõnealuseid meetmeid rakendati ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ja et neid tuleb pidada ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks abiks, nõutakse abisumma tagasi, et taastada enne abi väljamaksmist siseturul valitsenud olukord. Tagasinõudmine peab hõlmama aega alates hetkest, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni selle tegeliku tagasisaamiseni. Tagasinõutava abisumma pealt tuleb arvestada intressi kuni abi tegeliku tagasisaamiseni. |
| --- | --- |

(514)

Seega, võttes arvesse, et kõnealuseid meetmeid rakendati ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ja et neid tuleb pidada ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks abiks, nõutakse abisumma tagasi, et taastada enne abi väljamaksmist siseturul valitsenud olukord. Tagasinõudmine peab hõlmama aega alates hetkest, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni selle tegeliku tagasisaamiseni. Tagasinõutava abisumma pealt tuleb arvestada intressi kuni abi tegeliku tagasisaamiseni.

| (515) | Käesoleval juhul on abisaaja, erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari suhtes juba algatatud maksejõuetusmenetlus. Seetõttu saab abi tõhusalt tagasi nõuda, registreerides tagasinõutava abiga seotud nõude võlanimekirjas (186). Sel juhul peab nõude registreerimisele järgnema i) kogu tagasinõutava summa sissenõudmine või, kui see on võimatu, ii) ettevõtja likvideerimine ja tema tegevuse lõplik lõpetamine. |
| --- | --- |

(515)

Käesoleval juhul on abisaaja, erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari suhtes juba algatatud maksejõuetusmenetlus. Seetõttu saab abi tõhusalt tagasi nõuda, registreerides tagasinõutava abiga seotud nõude võlanimekirjas (186). Sel juhul peab nõude registreerimisele järgnema i) kogu tagasinõutava summa sissenõudmine või, kui see on võimatu, ii) ettevõtja likvideerimine ja tema tegevuse lõplik lõpetamine.

186

| (516) | Põhjenduses 505 loetletud kokkusobimatu riigiabi, mida erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile ja SNSile anti, tuleb Itaaliale tagasi maksta ulatuses, milles see on välja makstud. Tagasinõutav abisumma on eelkõige järgmine:






  a) | päästmisabi põhisumma ehk 15 121 838,33 eurot, lisaks tagasinõudmisega seotud intress, mida arvestatakse kahe laenuosa maksmise kuupäevast ja kuupäevast, millal BIIS nõudis sisse riigigarantii (st 28. veebruar 2011 esimese, 12 000 000 euro suuruse osamakse puhul, 23. märts 2011 teise, 3 000 000 euro suuruse osamakse puhul ning 2011. aasta 11. juuli 121 838,33 euro suuruse summa puhul) kuni abi täieliku tagasisaamiseni. Komisjon võtab arvesse, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar on juba tagasi maksnud abi põhiosa ja osa tagasinõudmisega seotud intressist; |
| --- | --- | --- |

(516)

Põhjenduses 505 loetletud kokkusobimatu riigiabi, mida erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile ja SNSile anti, tuleb Itaaliale tagasi maksta ulatuses, milles see on välja makstud. Tagasinõutav abisumma on eelkõige järgmine:

a)

päästmisabi põhisumma ehk 15 121 838,33 eurot, lisaks tagasinõudmisega seotud intress, mida arvestatakse kahe laenuosa maksmise kuupäevast ja kuupäevast, millal BIIS nõudis sisse riigigarantii (st 28. veebruar 2011 esimese, 12 000 000 euro suuruse osamakse puhul, 23. märts 2011 teise, 3 000 000 euro suuruse osamakse puhul ning 2011. aasta 11. juuli 121 838,33 euro suuruse summa puhul) kuni abi täieliku tagasisaamiseni. Komisjon võtab arvesse, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar on juba tagasi maksnud abi põhiosa ja osa tagasinõudmisega seotud intressist;

| b) | kaudsete maksude puhul, mida müüja (st erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar) peab maksma toimingutelt ja tehingutelt, mis on seotud Siremari äriüksuse üleandmisega, on abi põhisumma võrdne maksudega, mida tuleb seda tüüpi tehingute eest tavaliselt maksta. Itaalia arvutab välja ka SNSi poolt Siremari äriüksuse ostulepingu registreerimise eest 2010. aasta seaduse kohaselt makstud fikseeritud tasu ja siseriikliku õiguse kohaselt tavaliselt makstava tasu vahe. [...] Itaalia esitab loetelu kõigist dokumentidest, millega seoses maksuvabastus tegelikult tehti, ja arvutab välja Siremari ja SNSi poolt tavaliselt makstavate maksude ja tegelikult makstud maksude vahe. Nendele summadele lisatakse tagasinõudmisega seotud intress, mida arvestatakse alates nende ametlike dokumentide kuupäeva(de)st, millega seoses maksuvabastus tehti, kuni abi täieliku tagasisaamiseni. |
| --- | --- |

b)

kaudsete maksude puhul, mida müüja (st erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar) peab maksma toimingutelt ja tehingutelt, mis on seotud Siremari äriüksuse üleandmisega, on abi põhisumma võrdne maksudega, mida tuleb seda tüüpi tehingute eest tavaliselt maksta. Itaalia arvutab välja ka SNSi poolt Siremari äriüksuse ostulepingu registreerimise eest 2010. aasta seaduse kohaselt makstud fikseeritud tasu ja siseriikliku õiguse kohaselt tavaliselt makstava tasu vahe. [...] Itaalia esitab loetelu kõigist dokumentidest, millega seoses maksuvabastus tegelikult tehti, ja arvutab välja Siremari ja SNSi poolt tavaliselt makstavate maksude ja tegelikult makstud maksude vahe. Nendele summadele lisatakse tagasinõudmisega seotud intress, mida arvestatakse alates nende ametlike dokumentide kuupäeva(de)st, millega seoses maksuvabastus tehti, kuni abi täieliku tagasisaamiseni.

| (517) | Lisaks ei vabasta Itaalia Siremari äriüksuse müügist saadud tulu äriühingu tulumaksust, mida peab maksma erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar. |
| --- | --- |

(517)

Lisaks ei vabasta Itaalia Siremari äriüksuse müügist saadud tulu äriühingu tulumaksust, mida peab maksma erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar.

11.   MAJANDUSLIK JÄRJEPIDEVUS

MAJANDUSLIK JÄRJEPIDEVUS

| (518) | Ebaseadusliku ja kokkusobimatu riigiabi saaja müügi või üleandmise korral võib tagasimaksmise kohustust laiendada teistele ettevõtjatele, kellele on üle antud abisaaja aktsiad või tegevus (187). Aktsiatehingu korral, kui abisaaja on endiselt turul tegutsev ja aktiivne ning on lihtsalt omanikke vahetanud, jääb abi tagastamise kohustus abisaaja kanda. Varatehingu korral, kui mõni teine ettevõtja jätkab äritegevust algse abisaaja osa või kogu varaga, tuleks seda teist ettevõtjat käsitada riigiabi saajana tingimusel, et üleandmis- või müügistruktuur viib järelduseni, et kahe ettevõtja vahel on majanduslik järjepidevus. |
| --- | --- |

(518)

Ebaseadusliku ja kokkusobimatu riigiabi saaja müügi või üleandmise korral võib tagasimaksmise kohustust laiendada teistele ettevõtjatele, kellele on üle antud abisaaja aktsiad või tegevus (187). Aktsiatehingu korral, kui abisaaja on endiselt turul tegutsev ja aktiivne ning on lihtsalt omanikke vahetanud, jääb abi tagastamise kohustus abisaaja kanda. Varatehingu korral, kui mõni teine ettevõtja jätkab äritegevust algse abisaaja osa või kogu varaga, tuleks seda teist ettevõtjat käsitada riigiabi saajana tingimusel, et üleandmis- või müügistruktuur viib järelduseni, et kahe ettevõtja vahel on majanduslik järjepidevus.

187

| (519) | Vastupidisel juhul, kui on võimalik tõendada, et olenemata osa vara või kogu vara üleandmisest jääb ebaseaduslikust abist saadud eelis algsele abisaajale ja omandav ettevõtja tegutseb oluliselt teistsuguses valdkonnas, jääb tagasimaksmise kohustus algsele abisaajale. Kohtupraktika kohaselt võib majandusliku järjepidevuse hindamisel võtta arvesse järgmisi tegureid: üleandmise ulatus (varad ja kohustused, tööjõu säilitamine, grupeeritud vara), üleandmise hind, omandava äriühingu ja algse äriühingu omanike isik; hetk, millal üleandmine toimub (pärast uurimise algust, pärast menetluse algatamist või pärast lõplikku otsust) ja tehingu majanduslik loogika (188). |
| --- | --- |

(519)

Vastupidisel juhul, kui on võimalik tõendada, et olenemata osa vara või kogu vara üleandmisest jääb ebaseaduslikust abist saadud eelis algsele abisaajale ja omandav ettevõtja tegutseb oluliselt teistsuguses valdkonnas, jääb tagasimaksmise kohustus algsele abisaajale. Kohtupraktika kohaselt võib majandusliku järjepidevuse hindamisel võtta arvesse järgmisi tegureid: üleandmise ulatus (varad ja kohustused, tööjõu säilitamine, grupeeritud vara), üleandmise hind, omandava äriühingu ja algse äriühingu omanike isik; hetk, millal üleandmine toimub (pärast uurimise algust, pärast menetluse algatamist või pärast lõplikku otsust) ja tehingu majanduslik loogika (188).

188

| (520) | Sama kohtupraktika kohaselt võidakse eespool nimetatud tegureid arvesse võtta erineval määral vastavalt asjaomase juhtumi erijoontele. Sellest järeldub, et komisjon ei pea võtma arvesse kõiki neid tegureid, nagu osutab väljendi „võib arvesse võtta“ (189) kasutamine, ja see, et nende tegurite vahel puudub hierarhia. Täpsemalt leiab komisjon käesoleval juhul, et majandusliku järjepidevuse hindamisel tuleks arvesse võtta erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja SNSi vahelise tehingu eripära, mis seisneb selles, et tehing käsitles avalik-õigusliku äriühingu erastamist kaheteistkümneaastase avaliku teenindamise lepingu sõlmimiseks korraldatud pakkumismenetluse teel koos selles lepingus nimetatud varaga, mis on vajalik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar eksisteerib siiani eraldiseisva üksusena, kuid ei tegele äritegevusega ning tema suhtes käib jätkuvalt pankrotimenetlus, mille peamine eesmärk on maksta tagasi võlausaldajatele ja viia likvideerimine lõpule. |
| --- | --- |

(520)

Sama kohtupraktika kohaselt võidakse eespool nimetatud tegureid arvesse võtta erineval määral vastavalt asjaomase juhtumi erijoontele. Sellest järeldub, et komisjon ei pea võtma arvesse kõiki neid tegureid, nagu osutab väljendi „võib arvesse võtta“ (189) kasutamine, ja see, et nende tegurite vahel puudub hierarhia. Täpsemalt leiab komisjon käesoleval juhul, et majandusliku järjepidevuse hindamisel tuleks arvesse võtta erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja SNSi vahelise tehingu eripära, mis seisneb selles, et tehing käsitles avalik-õigusliku äriühingu erastamist kaheteistkümneaastase avaliku teenindamise lepingu sõlmimiseks korraldatud pakkumismenetluse teel koos selles lepingus nimetatud varaga, mis on vajalik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks. Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar eksisteerib siiani eraldiseisva üksusena, kuid ei tegele äritegevusega ning tema suhtes käib jätkuvalt pankrotimenetlus, mille peamine eesmärk on maksta tagasi võlausaldajatele ja viia likvideerimine lõpule.

189

| (521) | Selleks et otsustada, kas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja SNSi vahel esineb majanduslik järjepidevus ning seega teha kindlaks, kas SNSi tuleks pidada vastutavaks erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile antud siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmise eest, kohaldas komisjon kõnealuse juhtumi konkreetsete asjaolude suhtes eespool nimetatud näitajaid. |
| --- | --- |

(521)

Selleks et otsustada, kas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja SNSi vahel esineb majanduslik järjepidevus ning seega teha kindlaks, kas SNSi tuleks pidada vastutavaks erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile antud siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmise eest, kohaldas komisjon kõnealuse juhtumi konkreetsete asjaolude suhtes eespool nimetatud näitajaid.

11.1.   Üleandmise ulatus

Üleandmise ulatus

| (522) | See näitaja puudutab olemasoleva vara ja kohustuste, sealhulgas töötajate ja tarnijatega sõlmitud lepinguliste suhete Siremarilt (hiljem kaasatud erakorralisse haldusmenetlusse) SNSile üleandmise ulatust. Alustuseks tuleb märkida, et üle ei antud ühtegi olemasolevat kohustust: need jäid täielikult erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile ja on tal endiselt ka käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal. Üleandmisega kaasnes kõigi üleantavate varade suhtes tekkivate nõuete, näiteks hüpoteekide, arestimiste ja prioriteedinõuete täielik kustutamine. |
| --- | --- |

(522)

See näitaja puudutab olemasoleva vara ja kohustuste, sealhulgas töötajate ja tarnijatega sõlmitud lepinguliste suhete Siremarilt (hiljem kaasatud erakorralisse haldusmenetlusse) SNSile üleandmise ulatust. Alustuseks tuleb märkida, et üle ei antud ühtegi olemasolevat kohustust: need jäid täielikult erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile ja on tal endiselt ka käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal. Üleandmisega kaasnes kõigi üleantavate varade suhtes tekkivate nõuete, näiteks hüpoteekide, arestimiste ja prioriteedinõuete täielik kustutamine.

| (523) | Lisaks märgib komisjon varade kohta esiteks seda, et Siremari äriüksuse müümise menetlus järgnes ebaõnnestunud katsele erastada Tirrenia di Navigazione tervikuna, koos kõigi tema varade ja kohustustega, sealhulgas tema tolleaegse tütarettevõtjaga Siremar. Siremari äriüksuse teine, sedakorda edukas erastamiskatse hõlmas Siremari kaubamärki, (190) varasid, mida peeti vajalikuks Siremarile pandud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks ja lepingulistes suhetes tarnijatega, ning selle ulatus oli esimese katsega võrreldes teistsugune ja kitsam (nt umbes 45 % laevadest). Need erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile kuulunud varad, mida ei peetud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks vajalikuks, müüdi eraldi, erinevates ja mitteseotud pakkumismenetlustes, ning nende hulgas oli kiirlaev Guizzo. |
| --- | --- |

(523)

Lisaks märgib komisjon varade kohta esiteks seda, et Siremari äriüksuse müümise menetlus järgnes ebaõnnestunud katsele erastada Tirrenia di Navigazione tervikuna, koos kõigi tema varade ja kohustustega, sealhulgas tema tolleaegse tütarettevõtjaga Siremar. Siremari äriüksuse teine, sedakorda edukas erastamiskatse hõlmas Siremari kaubamärki, (190) varasid, mida peeti vajalikuks Siremarile pandud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks ja lepingulistes suhetes tarnijatega, ning selle ulatus oli esimese katsega võrreldes teistsugune ja kitsam (nt umbes 45 % laevadest). Need erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile kuulunud varad, mida ei peetud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks vajalikuks, müüdi eraldi, erinevates ja mitteseotud pakkumismenetlustes, ning nende hulgas oli kiirlaev Guizzo.

190

| (524) | Kõigele lisaks märgib komisjon ka seda, et mis puudutab tööjõudu, siis töölepingute üleandmist erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarilt CdI-le ja hiljem SNSile ei toimunud. Itaalia tsiviilseadustiku artiklis 2112 on sätestatud, et äriühingu üleandmise korral kehtivad olemasolevad töölepingud ostja juures edasi ja et igale töötajale jäävad alles kõik sellest tulenevad õigused. Vastavalt dekreet-seadusele 270/1999 ei kohaldata seda tavapärast korda siiski olulisi avalikke teenuseid osutava erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud äriühingu filiaali üleandmisel. Vastupidi, uus omanik on kohustatud üle võtma teenuse osutamiseks vajalikud töötajad ja hoiduma kahe aasta jooksul kollektiivsest koondamisest (vt põhjendus 195). Komisjon märgib, et kuigi üldnorm oleks ette näinud tööjõu selge järjepidevuse üleminekul erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarilt CdI kaudu SNSile, võimaldas see erand erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremaril tegelikult lõpetada kõik töötajatega sõlmitud lepingud. Seejärel pakkus CdI, ja hiljem SNS, uusi lepinguid töötajatele, kes võeti tegelikult tööle avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

(524)

Kõigele lisaks märgib komisjon ka seda, et mis puudutab tööjõudu, siis töölepingute üleandmist erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarilt CdI-le ja hiljem SNSile ei toimunud. Itaalia tsiviilseadustiku artiklis 2112 on sätestatud, et äriühingu üleandmise korral kehtivad olemasolevad töölepingud ostja juures edasi ja et igale töötajale jäävad alles kõik sellest tulenevad õigused. Vastavalt dekreet-seadusele 270/1999 ei kohaldata seda tavapärast korda siiski olulisi avalikke teenuseid osutava erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud äriühingu filiaali üleandmisel. Vastupidi, uus omanik on kohustatud üle võtma teenuse osutamiseks vajalikud töötajad ja hoiduma kahe aasta jooksul kollektiivsest koondamisest (vt põhjendus 195). Komisjon märgib, et kuigi üldnorm oleks ette näinud tööjõu selge järjepidevuse üleminekul erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarilt CdI kaudu SNSile, võimaldas see erand erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremaril tegelikult lõpetada kõik töötajatega sõlmitud lepingud. Seejärel pakkus CdI, ja hiljem SNS, uusi lepinguid töötajatele, kes võeti tegelikult tööle avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks.

| (525) | Töötajate arvu säilitamise kohustus kehtestati üldiste õigusnormidega, mida Itaalia ametiasutused ei saanud müügimenetluse kavandamisel eirata. Komisjon märgib samas, et isegi ilma selle juriidilise kohustuseta nõuab laevandusäri laevade käitamiseks kohustuslikul miinimumarvul töötajaid, kellel on väga spetsiifilised oskused, mis on sätestatud laevapere tabelites (vt põhjendus 210). Pärast uue lepingu sõlmimist oleks CdI, ja hiljem SNS, pidanud oma kohustuste täitmiseks värbama lühikese aja jooksul umbes 500 töötajat. Seepärast on ülimalt tõenäoline, et SNS oleks otstarbekuse kaalutlustel ja värbamiskulude vähendamiseks palganud enamiku erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari töötajatest, isegi kui tal ei oleks olnud kohustust neile töölepinguid pakkuda. |
| --- | --- |

(525)

Töötajate arvu säilitamise kohustus kehtestati üldiste õigusnormidega, mida Itaalia ametiasutused ei saanud müügimenetluse kavandamisel eirata. Komisjon märgib samas, et isegi ilma selle juriidilise kohustuseta nõuab laevandusäri laevade käitamiseks kohustuslikul miinimumarvul töötajaid, kellel on väga spetsiifilised oskused, mis on sätestatud laevapere tabelites (vt põhjendus 210). Pärast uue lepingu sõlmimist oleks CdI, ja hiljem SNS, pidanud oma kohustuste täitmiseks värbama lühikese aja jooksul umbes 500 töötajat. Seepärast on ülimalt tõenäoline, et SNS oleks otstarbekuse kaalutlustel ja värbamiskulude vähendamiseks palganud enamiku erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari töötajatest, isegi kui tal ei oleks olnud kohustust neile töölepinguid pakkuda.

| (526) | Seda arvestades järeldab komisjon, et kuigi tööjõud de facto säilis, oli viimane tingitud juhtumi faktilistest asjaoludest (s.o üleandmise suurus) ja üldiselt kohaldatavatest tööseadustest. Teisalt kanti SNSile üle peaaegu kogu erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari vara ja mitte ühtegi tema kohustust. Üldiselt on komisjon seisukohal, et mis puudutab ülekandmise ulatust, leidub märke nende äriühingute majanduslikust järjepidevusest. |
| --- | --- |

(526)

Seda arvestades järeldab komisjon, et kuigi tööjõud de facto säilis, oli viimane tingitud juhtumi faktilistest asjaoludest (s.o üleandmise suurus) ja üldiselt kohaldatavatest tööseadustest. Teisalt kanti SNSile üle peaaegu kogu erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari vara ja mitte ühtegi tema kohustust. Üldiselt on komisjon seisukohal, et mis puudutab ülekandmise ulatust, leidub märke nende äriühingute majanduslikust järjepidevusest.

de facto

11.2.   Üleandmise hind

Üleandmise hind

| (527) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt näitab varade üleandmine alla turuhinna samuti majanduslikku järjepidevust riigile abi tagasimaksmise kohustusega likvideeritud äriühingu ja uue rajatud äriühingu vahel. Komisjon märgib, et käesoleval juhul anti varad üle sellise pakkumismenetluse tulemusel, mis oli turuhinna saamiseks piisavalt avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv, nagu on kirjeldatud punktis 8.1.3.4. Puuduvad tõendid selle kohta, et varade ja avaliku teenindamise lepingu ühine pakkumismenetlus oleks pakkumismenetluse tulemust negatiivselt mõjutanud. Vastupidi, Itaalia on tõendanud, et kui mõnele teisele Tirrenia ja Siremari laevale korraldati eraldi pakkumismenetlused, sai neid müüa ainult vanametalli hinnaga. Ostjale seatud tingimused, nagu nõue säilitada töötajate arv kahe aasta jooksul, ei surunud hinda alla, nagu on kindlaks tehtud Ecorysi aruandes (vt põhjendus 121). Lisaks oli hind, mille SNS lõpuks maksis, st 55,1 miljonit eurot, kõrgem kui Banca Profilo sõltumatus eksperdihinnangus kindlaks määratud miinimumhind, st 55 miljonit eurot, ja SNS peab maksma kahelt edasilükatud osamakselt, mis kumbki on 9 miljonit eurot, intressi 1,5 % aastas. Lisaks, nagu on märgitud põhjenduses 122, hinnati Ecorysi teises aruandes omakapitali hindamise meetodil turuväärtuseks palju väiksem summa, 39,9 miljonit eurot. Lisaks kõigele märgib komisjon, et pakkumismenetluse ajal tehtud mitu paremate pakkumuste esitamise üleskutset (vt põhjendused 79–100) näitavad selgelt, et CdI ja SNSi vahel oli konkurentsidünaamika ja isegi kui CdI jäeti lõpuks menetlusest välja, oli ta ajal, millal SNSi edukas pakkumine esimest korda tehti, selles menetluses endiselt aktiivne pakkuja. Väljakujunenud kohtupraktikas on kehtestatud, et kui ametiasutus müüb ettevõtjat avatud, läbipaistva ja tingimusteta pakkumismenetluse teel, võib eeldada, et turuhind vastab suurimale saadud siduvale ja usaldusväärsele pakkumusele. Lisaks ei pruugi kohtupraktika kohaselt isegi ebaseaduslike tingimuste olemasolu selles pakkumismenetluses seda järeldust kahtluse alla seada, kui need tingimused ei vähenda selle pakkumuse summat (191). |
| --- | --- |

(527)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt näitab varade üleandmine alla turuhinna samuti majanduslikku järjepidevust riigile abi tagasimaksmise kohustusega likvideeritud äriühingu ja uue rajatud äriühingu vahel. Komisjon märgib, et käesoleval juhul anti varad üle sellise pakkumismenetluse tulemusel, mis oli turuhinna saamiseks piisavalt avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv, nagu on kirjeldatud punktis 8.1.3.4. Puuduvad tõendid selle kohta, et varade ja avaliku teenindamise lepingu ühine pakkumismenetlus oleks pakkumismenetluse tulemust negatiivselt mõjutanud. Vastupidi, Itaalia on tõendanud, et kui mõnele teisele Tirrenia ja Siremari laevale korraldati eraldi pakkumismenetlused, sai neid müüa ainult vanametalli hinnaga. Ostjale seatud tingimused, nagu nõue säilitada töötajate arv kahe aasta jooksul, ei surunud hinda alla, nagu on kindlaks tehtud Ecorysi aruandes (vt põhjendus 121). Lisaks oli hind, mille SNS lõpuks maksis, st 55,1 miljonit eurot, kõrgem kui Banca Profilo sõltumatus eksperdihinnangus kindlaks määratud miinimumhind, st 55 miljonit eurot, ja SNS peab maksma kahelt edasilükatud osamakselt, mis kumbki on 9 miljonit eurot, intressi 1,5 % aastas. Lisaks, nagu on märgitud põhjenduses 122, hinnati Ecorysi teises aruandes omakapitali hindamise meetodil turuväärtuseks palju väiksem summa, 39,9 miljonit eurot. Lisaks kõigele märgib komisjon, et pakkumismenetluse ajal tehtud mitu paremate pakkumuste esitamise üleskutset (vt põhjendused 79–100) näitavad selgelt, et CdI ja SNSi vahel oli konkurentsidünaamika ja isegi kui CdI jäeti lõpuks menetlusest välja, oli ta ajal, millal SNSi edukas pakkumine esimest korda tehti, selles menetluses endiselt aktiivne pakkuja. Väljakujunenud kohtupraktikas on kehtestatud, et kui ametiasutus müüb ettevõtjat avatud, läbipaistva ja tingimusteta pakkumismenetluse teel, võib eeldada, et turuhind vastab suurimale saadud siduvale ja usaldusväärsele pakkumusele. Lisaks ei pruugi kohtupraktika kohaselt isegi ebaseaduslike tingimuste olemasolu selles pakkumismenetluses seda järeldust kahtluse alla seada, kui need tingimused ei vähenda selle pakkumuse summat (191).

191

| (528) | Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et üleandmise asjaolud välistavad erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari saadud mis tahes majandusliku eelise üleandmise SNSile. Seega ei saa antud juhul pidada üleandmise hinda majandusliku järjepidevuse näitajaks. |
| --- | --- |

(528)

Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et üleandmise asjaolud välistavad erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari saadud mis tahes majandusliku eelise üleandmise SNSile. Seega ei saa antud juhul pidada üleandmise hinda majandusliku järjepidevuse näitajaks.

11.3.   Omanike isik

Omanike isik

| (529) | Kui varade üleandmine toimub kahe seotud üksuse vahel, on see märk sellest, et üleandmise eesmärk võib olla hoida kõrvale komisjoni otsuses kehtestatud kohustusest ebaseaduslik ja kokkusobimatu abi tagasi maksta. Komisjon märgib, et käesolevas juhtumis ei olnud ega ole ka praegu erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremaril ja SNSil mingit seost. Esimene oli avalik-õiguslik äriühing, mis lõpuks kuulus täielikult majandusministeeriumile (vt põhjendus 22). Teine on eraettevõtja, millest 50 % kuulub äriühingule Ustica Lines S.p.A. ja 50 % äriühingule Caronte & Tourist S.p.A. Seetõttu märgib komisjon, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremaril ei olnud võimalik kontrollida SNSi ega vastupidi. |
| --- | --- |

(529)

Kui varade üleandmine toimub kahe seotud üksuse vahel, on see märk sellest, et üleandmise eesmärk võib olla hoida kõrvale komisjoni otsuses kehtestatud kohustusest ebaseaduslik ja kokkusobimatu abi tagasi maksta. Komisjon märgib, et käesolevas juhtumis ei olnud ega ole ka praegu erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremaril ja SNSil mingit seost. Esimene oli avalik-õiguslik äriühing, mis lõpuks kuulus täielikult majandusministeeriumile (vt põhjendus 22). Teine on eraettevõtja, millest 50 % kuulub äriühingule Ustica Lines S.p.A. ja 50 % äriühingule Caronte & Tourist S.p.A. Seetõttu märgib komisjon, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremaril ei olnud võimalik kontrollida SNSi ega vastupidi.

| (530) | Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et ka aktsionäride isikusamasuse kriteerium viitab sellele, et antud juhul majanduslik järjepidevus puudub. |
| --- | --- |

(530)

Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et ka aktsionäride isikusamasuse kriteerium viitab sellele, et antud juhul majanduslik järjepidevus puudub.

11.4.   Üleandmise ajastus

Üleandmise ajastus

| (531) | Kui varade üleandmine toimub pärast komisjoni sellise otsuse vastuvõtmist, mis tekitab kahtlusi juba antud abi kokkusobivuse suhtes, on see veel üks näitaja, mis osutab asjaolule, et selline üleandmine võidi teha tagasimaksmiskorraldusest kõrvale hoidmiseks. Komisjon märgib, et käesoleval juhul avaldati osalemiskutse 4. oktoobril 2010, samas kui SNS esitas oma siduva pakkumuse 23. mail 2011. Komisjoni otsus alustada ametlikku uurimist muu hulgas Siremari äriüksuse erastamise suhtes võeti vastu mitu kuud hiljem, 5. oktoobril 2011. Seejärel, 20. oktoobril 2011, allkirjastas CdI müügilepingu, tuginedes oma viimasele, 13. oktoobril 2011 esitatud pakkumusele. Üleandmine viidi lõpule alles 30. juulil 2012, kuna äriüksuse ja uue lepingu CdI-le andmine vaidlustati kohtus. Seejärel, 7. novembril 2012, laiendas komisjon ametlikku uurimist muu hulgas uuele lepingule, mille sõlmis CdI. Pärast punktis 2.3.3.2 kirjeldatud kohtumenetlust anti äriüksus 2016. aasta aprillis lõpuks SNSile üle. |
| --- | --- |

(531)

Kui varade üleandmine toimub pärast komisjoni sellise otsuse vastuvõtmist, mis tekitab kahtlusi juba antud abi kokkusobivuse suhtes, on see veel üks näitaja, mis osutab asjaolule, et selline üleandmine võidi teha tagasimaksmiskorraldusest kõrvale hoidmiseks. Komisjon märgib, et käesoleval juhul avaldati osalemiskutse 4. oktoobril 2010, samas kui SNS esitas oma siduva pakkumuse 23. mail 2011. Komisjoni otsus alustada ametlikku uurimist muu hulgas Siremari äriüksuse erastamise suhtes võeti vastu mitu kuud hiljem, 5. oktoobril 2011. Seejärel, 20. oktoobril 2011, allkirjastas CdI müügilepingu, tuginedes oma viimasele, 13. oktoobril 2011 esitatud pakkumusele. Üleandmine viidi lõpule alles 30. juulil 2012, kuna äriüksuse ja uue lepingu CdI-le andmine vaidlustati kohtus. Seejärel, 7. novembril 2012, laiendas komisjon ametlikku uurimist muu hulgas uuele lepingule, mille sõlmis CdI. Pärast punktis 2.3.3.2 kirjeldatud kohtumenetlust anti äriüksus 2016. aasta aprillis lõpuks SNSile üle.

| (532) | Seda tausta arvestades leiab komisjon, et isegi kui üleandmine SNSile toimus pärast 2011. ja 2012. aasta otsuse vastuvõtmist, ei saanud ajal, mil SNS koostas ja esitas oma siduva pakkumise, st 2011. aasta mais, ei SNS ega erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar teada, et paar kuud hiljem algatab komisjon ametliku uurimise. Tundub väga ebatõenäoline, et kumbki pool oleks võinud teada 2011. ja 2012. aasta otsuse sisu, hinnata nendega kaasnevaid riske ja otsustada vara üle anda, et muuta uurimine mõttetuks. |
| --- | --- |

(532)

Seda tausta arvestades leiab komisjon, et isegi kui üleandmine SNSile toimus pärast 2011. ja 2012. aasta otsuse vastuvõtmist, ei saanud ajal, mil SNS koostas ja esitas oma siduva pakkumise, st 2011. aasta mais, ei SNS ega erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar teada, et paar kuud hiljem algatab komisjon ametliku uurimise. Tundub väga ebatõenäoline, et kumbki pool oleks võinud teada 2011. ja 2012. aasta otsuse sisu, hinnata nendega kaasnevaid riske ja otsustada vara üle anda, et muuta uurimine mõttetuks.

| (533) | Lisaks sellele märgib komisjon, et Itaalia teavitas komisjoni temaga merekabotaaži määruse rakendamise üle peetud arutelude käigus aegsasti kavatsusest müüa Siremari äriüksus koos uue lepinguga (vt ka punkt 2.4). Lisaks sellele teatas Itaalia õiguskindluse huvides ka uue lepingu projektist (vt põhjendus 9). See on veel üks märk sellest, et Itaalia ei kavatsenud tulevasest tagasimaksmiskorraldusest kõrvale hoida, kui korraldas äriüksuse üleandmise ja uue lepingu kohaste ülesannete andmise punktis 8.1.3 kirjeldatud ja hinnatud viisil. |
| --- | --- |

(533)

Lisaks sellele märgib komisjon, et Itaalia teavitas komisjoni temaga merekabotaaži määruse rakendamise üle peetud arutelude käigus aegsasti kavatsusest müüa Siremari äriüksus koos uue lepinguga (vt ka punkt 2.4). Lisaks sellele teatas Itaalia õiguskindluse huvides ka uue lepingu projektist (vt põhjendus 9). See on veel üks märk sellest, et Itaalia ei kavatsenud tulevasest tagasimaksmiskorraldusest kõrvale hoida, kui korraldas äriüksuse üleandmise ja uue lepingu kohaste ülesannete andmise punktis 8.1.3 kirjeldatud ja hinnatud viisil.

| (534) | Eelöeldut arvestades leiab komisjon, et isegi kui üleandmine SNSile toimus pärast 2011. ja 2012. aasta otsuse vastuvõtmist, siis võttes arvesse kirjeldatud konkreetseid asjaolusid ja eelkõige pikaajalist kohtumenetlust äriüksuse esimese, CdI-le üleandmise vastu, osutab sündmuste toimumise aeg, et antud juhul puudub majanduslik järjepidevus. |
| --- | --- |

(534)

Eelöeldut arvestades leiab komisjon, et isegi kui üleandmine SNSile toimus pärast 2011. ja 2012. aasta otsuse vastuvõtmist, siis võttes arvesse kirjeldatud konkreetseid asjaolusid ja eelkõige pikaajalist kohtumenetlust äriüksuse esimese, CdI-le üleandmise vastu, osutab sündmuste toimumise aeg, et antud juhul puudub majanduslik järjepidevus.

11.5.   Üleandmise majanduslik loogika

Üleandmise majanduslik loogika

| (535) | See näitaja on seotud nii vara üleandmise poolte kavatsuste kui ka vara üleandmise majanduslike põhjustega, pidades silmas seda vara kasutama hakkava äriühingu tulevast majandustegevust. Selle kohta märgib komisjon esiteks, et ühelt poolt oli Itaalia ametiasutuste eesmärk täita mereveosektori liberaliseerimise kohustust, mis on sätestatud merekabotaaži määruses, erastades oma peamise avalik-õigusliku ettevõtja Tirrenia kontserni, sealhulgas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari, ning pannes avalike teenuste osutamise kohustused omandavale äriühingule. Kuigi kõnealuses määruses seda ei nõuta, oli nii varade kui ka avaliku teenuse hüvitise üleandmine tõepoolest üks võimalustest, mis oli Itaalia käsutuses selle liberaliseerimise ellu viimiseks (vt põhjendus 136), ning oli nendes tingimustes ka optimaalne kahe eraldi menetluse kasutamisega seotud varade müügihinna seisukohast (vt põhjendus 393). Teisest küljest oli SNSi eesmärk käitada avalike teenuste osutamise kohustustega hõlmatud liine tõhusamalt, kui seda tegi Siremar (kes hiljem kaasati erakorralisse haldusmenetlusse) ja teenida sellega kasumit. |
| --- | --- |

(535)

See näitaja on seotud nii vara üleandmise poolte kavatsuste kui ka vara üleandmise majanduslike põhjustega, pidades silmas seda vara kasutama hakkava äriühingu tulevast majandustegevust. Selle kohta märgib komisjon esiteks, et ühelt poolt oli Itaalia ametiasutuste eesmärk täita mereveosektori liberaliseerimise kohustust, mis on sätestatud merekabotaaži määruses, erastades oma peamise avalik-õigusliku ettevõtja Tirrenia kontserni, sealhulgas erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari, ning pannes avalike teenuste osutamise kohustused omandavale äriühingule. Kuigi kõnealuses määruses seda ei nõuta, oli nii varade kui ka avaliku teenuse hüvitise üleandmine tõepoolest üks võimalustest, mis oli Itaalia käsutuses selle liberaliseerimise ellu viimiseks (vt põhjendus 136), ning oli nendes tingimustes ka optimaalne kahe eraldi menetluse kasutamisega seotud varade müügihinna seisukohast (vt põhjendus 393). Teisest küljest oli SNSi eesmärk käitada avalike teenuste osutamise kohustustega hõlmatud liine tõhusamalt, kui seda tegi Siremar (kes hiljem kaasati erakorralisse haldusmenetlusse) ja teenida sellega kasumit.

| (536) | Tegevuse ulatus, st mereveoteenuste osutamine teatavatele Sitsiilia saartele ja nende vahel konkreetsete avalike teenuste osutamise kohustuste alusel, mis puudutavad sagedust, hindu ja laevade omadusi, jääb sisuliselt samaks. |
| --- | --- |

(536)

Tegevuse ulatus, st mereveoteenuste osutamine teatavatele Sitsiilia saartele ja nende vahel konkreetsete avalike teenuste osutamise kohustuste alusel, mis puudutavad sagedust, hindu ja laevade omadusi, jääb sisuliselt samaks.

| (537) | Äriühingu tulevase äritegevuse kohta märgib komisjon, et kuigi on tõsi, et SNS pakub Siremariga samu või väga sarnaseid liine ja sagedusi, on see uues lepingus sätestatud tõeliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise pideva vajaduse loogiline tagajärg. Teisisõnu, avaliku teenuse katkematust ei tohiks segi ajada riigiabi eeskirjade kohase majandusliku järjepidevusega. Komisjon ongi seisukohal, et Itaalia ei oleks saanud SNSi osutatavate avalike teenuste ulatust meelevaldselt muuta, rikkumata seejuures uue lepingu eesmärki, st i) tagada mandri ja saarte vaheline ühendus ning ii) aidata kaasa asjaomaste saarte majanduslikule arengule. |
| --- | --- |

(537)

Äriühingu tulevase äritegevuse kohta märgib komisjon, et kuigi on tõsi, et SNS pakub Siremariga samu või väga sarnaseid liine ja sagedusi, on see uues lepingus sätestatud tõeliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise pideva vajaduse loogiline tagajärg. Teisisõnu, avaliku teenuse katkematust ei tohiks segi ajada riigiabi eeskirjade kohase majandusliku järjepidevusega. Komisjon ongi seisukohal, et Itaalia ei oleks saanud SNSi osutatavate avalike teenuste ulatust meelevaldselt muuta, rikkumata seejuures uue lepingu eesmärki, st i) tagada mandri ja saarte vaheline ühendus ning ii) aidata kaasa asjaomaste saarte majanduslikule arengule.

| (538) | Lisaks märgib komisjon, et avalike teenuste osutamise kohustuste SNSi-poolse igapäevase täitmise tingimused erinevad nendest, mis kehtisid kuni 2009. aastani (kaasa arvatud). Hüvitise suurus määratakse kindlaks erineva mehhanismi abil, mis nõuab ettevõtjalt tõhusat tegutsemist. Pealegi, kuna kulude täielik katmine ei olnud tagatud ning nominaalse hüvitise suurus on kindlaks määratud mitmeks aastaks (st reaalväärtuses see väheneb), ei olnud SNSil muud valikut kui Siremari äristrateegiat muuta. Viimane osutas kogu oma pika ajaloo vältel Tirrenia kontsernis alati ja järjepidevalt avalikku teenust, ilma igasuguse strateegiata kestliku kasumlikkuse saavutamiseks, samal ajal kui erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari eesmärk oli lihtsalt äriühing korrakohaselt likvideerida, tagades samal ajal avaliku teenuse katkematuse kuni omandiõiguse üleminekuni CdI-le ja hiljem SNSile pakkumismenetluse järel. |
| --- | --- |

(538)

Lisaks märgib komisjon, et avalike teenuste osutamise kohustuste SNSi-poolse igapäevase täitmise tingimused erinevad nendest, mis kehtisid kuni 2009. aastani (kaasa arvatud). Hüvitise suurus määratakse kindlaks erineva mehhanismi abil, mis nõuab ettevõtjalt tõhusat tegutsemist. Pealegi, kuna kulude täielik katmine ei olnud tagatud ning nominaalse hüvitise suurus on kindlaks määratud mitmeks aastaks (st reaalväärtuses see väheneb), ei olnud SNSil muud valikut kui Siremari äristrateegiat muuta. Viimane osutas kogu oma pika ajaloo vältel Tirrenia kontsernis alati ja järjepidevalt avalikku teenust, ilma igasuguse strateegiata kestliku kasumlikkuse saavutamiseks, samal ajal kui erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari eesmärk oli lihtsalt äriühing korrakohaselt likvideerida, tagades samal ajal avaliku teenuse katkematuse kuni omandiõiguse üleminekuni CdI-le ja hiljem SNSile pakkumismenetluse järel.

| (539) | Komisjon märgibki, et oma esimeses äriplaanis, mis hõlmab ajavahemikku 2011–2022 ja mis koostati 2011. aasta mais, seadis SNS eesmärgiks suurendada laevapargi tõhusust hoolduse, kindlustuse ja kütusekulude seisukohast; parandada veebimüüki; säästa tööjõukulusid uute töölepingute abil ja vähendada kulusid, sõlmides tarnijatega uued lepingud. Teises äriplaanis, mis hõlmas ajavahemikku 2016–2027 ja koostati 2016. aasta veebruaris, uuendas SNS oma finantsprognoose ja -eeldusi, mis põhinevad CdI-lt saadud andmetel, muutis mõne laeva määramist erinevatele liinidele, eelkõige sõitjateveo teenuste puhul, ning muutis teatavaid personalikulude ja amortisatsiooni hinnanguid (192). Lõpuks jagas SNS alates 1. septembrist 2016 oma äritegevuse tegelikult parvlaevateenuste ja ainult sõitjatele mõeldud teenuste vahel ning määras need vastavalt Caronte & Touristile ja Liberty Linesile ning andis oma varad proportsionaalselt üle. Komisjon märgib, et see kujutab endast olulist erinevust SNSi ja erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari avalike teenuste toimimises. |
| --- | --- |

(539)

Komisjon märgibki, et oma esimeses äriplaanis, mis hõlmab ajavahemikku 2011–2022 ja mis koostati 2011. aasta mais, seadis SNS eesmärgiks suurendada laevapargi tõhusust hoolduse, kindlustuse ja kütusekulude seisukohast; parandada veebimüüki; säästa tööjõukulusid uute töölepingute abil ja vähendada kulusid, sõlmides tarnijatega uued lepingud. Teises äriplaanis, mis hõlmas ajavahemikku 2016–2027 ja koostati 2016. aasta veebruaris, uuendas SNS oma finantsprognoose ja -eeldusi, mis põhinevad CdI-lt saadud andmetel, muutis mõne laeva määramist erinevatele liinidele, eelkõige sõitjateveo teenuste puhul, ning muutis teatavaid personalikulude ja amortisatsiooni hinnanguid (192). Lõpuks jagas SNS alates 1. septembrist 2016 oma äritegevuse tegelikult parvlaevateenuste ja ainult sõitjatele mõeldud teenuste vahel ning määras need vastavalt Caronte & Touristile ja Liberty Linesile ning andis oma varad proportsionaalselt üle. Komisjon märgib, et see kujutab endast olulist erinevust SNSi ja erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari avalike teenuste toimimises.

192

| (540) | Seega täitis SNS oma avalike teenuste osutamise kohustusi oma äristrateegia alusel teistsugustel tegevustingimustel kui erakorralisse menetlusse kaasatud Siremar. Itaalia ametiasutused ei nõudnudki, et SNS järgiks teatavat spetsiifilist ärimudelit või säilitaks tegevuse teatava ulatuse, mis ületab uues lepingus sätestatut, või võtaks üle spetsiifilist vara või töötajaid, kes ei ole uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisega olemuslikult seotud. Sellega seoses oli SNSil (ja on siiani) vabadus teha äriühingu juhtimises enda jaoks sobivaid muudatusi. |
| --- | --- |

(540)

Seega täitis SNS oma avalike teenuste osutamise kohustusi oma äristrateegia alusel teistsugustel tegevustingimustel kui erakorralisse menetlusse kaasatud Siremar. Itaalia ametiasutused ei nõudnudki, et SNS järgiks teatavat spetsiifilist ärimudelit või säilitaks tegevuse teatava ulatuse, mis ületab uues lepingus sätestatut, või võtaks üle spetsiifilist vara või töötajaid, kes ei ole uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisega olemuslikult seotud. Sellega seoses oli SNSil (ja on siiani) vabadus teha äriühingu juhtimises enda jaoks sobivaid muudatusi.

| (541) | Selle taustal märgib komisjon, et kuigi avalike teenuste osutamise kohustused ise on liinide ja sageduste poolest paratamatult sarnased, kuna need vastavad sarnastele avaliku teenuse vajadustele, on nende täitmise tingimused ja selle taga olev äristrateegia erinevad. Selle tegevuse de facto sarnasus tulenes juhtumi väga spetsiifilistest asjaoludest ja seda leevendasid SNSi toimingute erinevad rahalised piirangud. Üldiselt on komisjon seisukohal, et mis puudutab tehingu majanduslikku loogikat, leidub praegusel juhul mõningaid märke majandusliku järjepidevuse olemasolust. |
| --- | --- |

(541)

Selle taustal märgib komisjon, et kuigi avalike teenuste osutamise kohustused ise on liinide ja sageduste poolest paratamatult sarnased, kuna need vastavad sarnastele avaliku teenuse vajadustele, on nende täitmise tingimused ja selle taga olev äristrateegia erinevad. Selle tegevuse de facto sarnasus tulenes juhtumi väga spetsiifilistest asjaoludest ja seda leevendasid SNSi toimingute erinevad rahalised piirangud. Üldiselt on komisjon seisukohal, et mis puudutab tehingu majanduslikku loogikat, leidub praegusel juhul mõningaid märke majandusliku järjepidevuse olemasolust.

de facto

11.6.   Järeldus majandusliku järjepidevuse kohta erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja SNSi vahel

Järeldus majandusliku järjepidevuse kohta erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja SNSi vahel

| (542) | Eespool esitatu põhjal märgib komisjon, et üleandmise hind, selle ajastus ning omanike isik ei osuta majanduslikule järjepidevusele. Isegi kui tehingu ulatus ja selle majanduslik loogika hõlmavad mõningaid elemente, mis viitavad, et majanduslik järjepidevus võis olemas olla, märgib komisjon nende kriteeriumide kohta, et mis tahes võimaliku järjepidevuse element tuleneb selle tehingu väga spetsiifilistest asjaoludest, st vara üleandmise ja avaliku teenindamise lepingu ühte menetlusse liitmisest, tehingu suurusest ja üldiselt kohaldatavatest tööseadustest. Eelkõige ei ole mingeid tõendeid tagasinõudmise kohustusest kõrvalehoidmise kohta. Seda arvestades järeldab komisjon, et Siremari ja SNSi vahel puudub majanduslik järjepidevus. Ühtlasi tähendab see seda, et Siremarile antud ebaseadusliku ja kokkusobimatu riigiabi tagasimaksmise kohustust ei laiendata SNSile, |
| --- | --- |

(542)

Eespool esitatu põhjal märgib komisjon, et üleandmise hind, selle ajastus ning omanike isik ei osuta majanduslikule järjepidevusele. Isegi kui tehingu ulatus ja selle majanduslik loogika hõlmavad mõningaid elemente, mis viitavad, et majanduslik järjepidevus võis olemas olla, märgib komisjon nende kriteeriumide kohta, et mis tahes võimaliku järjepidevuse element tuleneb selle tehingu väga spetsiifilistest asjaoludest, st vara üleandmise ja avaliku teenindamise lepingu ühte menetlusse liitmisest, tehingu suurusest ja üldiselt kohaldatavatest tööseadustest. Eelkõige ei ole mingeid tõendeid tagasinõudmise kohustusest kõrvalehoidmise kohta. Seda arvestades järeldab komisjon, et Siremari ja SNSi vahel puudub majanduslik järjepidevus. Ühtlasi tähendab see seda, et Siremarile antud ebaseadusliku ja kokkusobimatu riigiabi tagasimaksmise kohustust ei laiendata SNSile,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Siremarile antud hüvitis ja sildumise eesõigus, mis anti mereveoteenuste osutamiseks vastavalt esialgsele lepingule, mida pikendati alates 1. jaanuarist 2009 kuni 30. juulini 2012, on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Välja arvatud liinide D1 (Trapani–Pantelleria), D4 (Porto Empedocle – Linosa – Lampedusa), D5 (Palermo–Ustica), ALD/1 (Palermo–Ustica) teenindamiseks antud riigiabi, andis Itaalia abi ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud abi on siseturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

1.   Päästmisabi pikendamine alates 28. augustist 2011 kuni 18. septembrini 2012 on Siremarile antud abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Itaalia andis riigiabi ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud abi, mille suurus on 15 121 838,33 eurot, on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 3

1.   Vabastus kaudsetest maksudest Siremari äriüksuse SNSile üleandmisest saadud tulult on Siremarile antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Itaalia andis riigiabi ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

2.   SNSi poolt Siremari äriüksuse ostulepingu registreerimise eest siseriikliku õiguse kohaselt tavapäraselt makstava tasu asemel kindlasummalise tasu maksmine vastavalt 2010. aasta seadusele kujutab endast riigiabi SNSile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Itaalia andis riigiabi ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

3.   Vabastus äriühingu tulumaksu maksmisest Siremari äriüksuse SNSile müügist saadud tulult on Siremarile antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Itaalia andis riigiabi ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

4.   Käesoleva artikli lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud riigiabi on siseturuga kokkusobimatu.

5.   Käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal ei ole Itaalia käesoleva artikli lõikes 3 osutatud abi veel välja maksnud.

Artikkel 4

1.   Sellise uue lepingu sõlmimine ajavahemikuks 11. aprillist 2016 kuni 11. aprillini 2028, mis on seotud Siremari äriüksusega ja sildumise eesõiguse andmisega SNSile, ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

2.   Võimalus kasutada Fondo Aree Sottoutilizzate rahalisi vahendeid likviidsusvajaduste rahuldamiseks, nagu on sätestatud 2010. aasta seaduses, ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

3.   2010. aasta seaduses sätestatud võimalust kasutada pakiliste likviidsusvajaduste katmiseks ajutiselt rahalisi vahendeid, mis on juba eraldatud laevapargi uuendamiseks ja ajakohastamiseks, ei ole Siremari puhul kasutatud. Seetõttu ei saa seda lepingut pidada riigiabiks Siremarile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 5

1.   Itaalia nõuab abisaajatelt artiklites 2 ja 3 osutatud siseturuga kokkusobimatu abi tagasi väljamakstud ulatuses.

2.   Tagasinõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, millal need anti abisaaja käsutusse, kuni nende tegeliku tagasisaamiseni.

3.   Intress arvutatakse liitintressina vastavalt määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile ja määrusele (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.

4.   Komisjon kinnitab tema käsutuses oleva teabe põhjal, et abisaaja on artiklis 2 nimetatud abi põhiosa ja osa tagasinõudmisega seotud intressist juba tagasi maksnud.

5.   Itaalia tühistab kõik artikli 3 lõikes 2 osutatud abi väljamaksmata maksed alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 6

1.   Artiklis 5 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Itaalia tagab käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.

Artikkel 7

1.   Kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist esitab Itaalia komisjonile järgmise teabe:

| — | abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress); |
| --- | --- |

—

abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress);

| — | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

—

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| — | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajaid on abi tagastamise kohustusest teavitatud. |
| --- | --- |

—

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajaid on abi tagastamise kohustusest teavitatud.

2.   Itaalia teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete edenemisest, kuni artiklis 6 osutatud abi on täies ulatuses tagasi makstud. Ta esitab komisjoni taotluse korral viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjaliku teabe abisaajatelt juba tagasi saadud abisummade ja intressi kohta.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Komisjon võib avalikustada käesoleva otsuse kohaldamisel tagasinõutavad abisummad ja viivised, ilma et see piiraks nõukogu määruse (EL) 2015/1589 artikli 30 kohaldamist.

Brüssel, 17. juuni 2021

Komisjoni nimel

juhtiv asepresident

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 28, 1.2.2012, lk 18, ja ELT C 84, 22.3.2013, lk 58.

1

(2)  
  EÜT C 306, 23.10.1999, lk 2. Endine Tirrenia kontsern koosnes järgmistest äriühingutest: Tirrenia di Navigazione S.p.A., Adriatica S.p.A., Caremar – Campania Regionale Maritima S.p.A., Saremar – Sardegna Regionale Marittima S.p.A., Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. ja Toremar – Toscana Regionale Marittima S.p.A.

2

(3)  Komisjoni 21. juuni 2001. aasta otsus 2001/851/EÜ riigiabi kohta, mida Itaalia on andnud laevaühingule Tirrenia di Navigazione (EÜT L 318, 4.12.2001, lk 9).

3

(4)  Komisjoni 16. märtsi 2004. aasta otsus 2005/163/EÜ riigiabi kohta, mida Itaalia on andnud laevaühingutele Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar ja Toremar (Tirrenia kontsern) (ELT L 53, 26.2.2005, lk 29).

4

(5)  Eelkõige: Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar ja Toremar.

5

(6)  Liidetud kohtuasjad T-265/04, T-292/04 ja T-504/04: Tirrenia di Navigazione vs. komisjon (ECLI:EU:T:2009:48).

6

vs.

(7)  
  ELT C 28, 1.2.2012, lk 18.

7

(8)  Kõik muudatused puudutasid äriühingu Saremar kasuks võetud meetmeid.

8

(9)  
  ELT C 84, 22.3.2013, lk 58.

9

(10)  Komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta otsus (EL) 2018/261 abimeetmete SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C) kohta, mida Sardiinia maakond rakendas äriühingu Saremar kasuks (ELT L 49, 22.2.2018, lk 22).

10

(11)  Aastatel 2019–2020 vahetasid komisjon ja Itaalia mitteametlikult täiendavalt teavet, nt e-kirjade ja konverentskõnede teel.

11

(12)  Komisjoni 2. märtsi 2020. aasta otsus (EL) 2020/1411 riigiabi nr C 64/99 (ex NN 68/99) kohta, mida Itaalia andis laevandusettevõtjatele Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar ja Toremar (Tirrenia kontsern) (ELT L 332, 12.10.2020, lk 1).

12

(13)  Komisjoni teatis „Euroopa Liidu raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena“ (ELT C 8, 11.1.2012, lk 15).

13

(14)  Komisjoni 2. märtsi 2020. aasta otsus (EL) 2020/1412 meetmete SA.32014, SA.32015, SA.32016 (11/C) (ex 11/NN) kohta, mida Itaalia rakendas äriühingu Tirrenia di Navigazione ja selle omandaja Compagnia Italiana di Navigazione suhtes (ELT L 332, 12.10.2020, lk 45).

14

(15)  Fintecna kuulub täielikult Itaalia majandus- ja rahandusministeeriumile (edaspidi „majandusministeerium“) ning on spetsialiseerunud osalustega seotud ja erastamisprotsesside juhtimisele, aga ka tootmis-, finants- või korralduslikesse raskustesse sattunud äriühingute ratsionaliseerimise ja restruktureerimise projektidele.

15

(16)  See üleandmine vormistati 1. juunil 2011.

16

(17)  Dekreet-seaduse 135/2009 artikli 19b lõige 10.

17

(18)  See summa jaotati kaheks: 19 839 226 eurot, mille andis Campania maakond, ja 10 030 606 eurot, mille andis Lazio maakond.

18

(19)  Käesolevas otsuses tuleks väljendit „avaliku teenindamise kohustused“ mõista üldises tähenduses, tõlgendamata seda merekabotaaži määruse artiklite 2 ja 4 (vt joonealune märkus 61) ning mereveo riigiabi suuniste punkti 9 (vt joonealune märkus 110) spetsiifilises tähenduses, st avaliku teenindamise kohustuste alternatiivina avaliku teenindamise lepingutele, st riigilt tasu saamata. Komisjon märgib, et Siremarile, CdI-le või SNSile pandud avaliku teenindamise kohustusega kaasnes riigipoolne tasu.

19

(20)  See hõlmab ostuhinna maksmise edasilükkamist CINi poolt Tirrenia äriüksuse omandamise eest ja mitut väidetavat täiendavat abimeedet seoses Siremari äriüksuse erastamisega (nt sealhulgas CdI-le riigi antud edasigarantii ja kapitali suurendamine).

20

(21)  7. meedet, välja arvatud projekt „Bonus Sardo – Vacanza“, hinnati 2014. aasta otsuses.

21

(22)  2004. aasta käskkirjaga kinnitati Tirrenia viie aasta plaanis teatavad muudatused aastateks 2000–2004 ja lisati sätteid Tirrenia kontserni teiste äriühingute, sealhulgas Siremari kohta.

22

(23)  Parvlaev: Milazzo – Lipari saared – Napoli; Milazzo – ida- ja läänepoolsed Lipari saared ning saartevahelised ühendused; Milazzo – Lipari saared (põhisaared), põhisadam Milazzo; Milazzo – Lipari saared (põhisaared), põhisadam Lipari. Kiirlaev: Milazzo – ida- ja läänepoolsed Lipari saared ning saartevahelised ühendused; Milazzo – Lipari saared (põhisaared) ja saartevahelised ühendused, põhisadam Milazzo; saartevahelised ühendused, põhisadam Lipari; Milazzo – Lipari saared ja saartevahelised ühendused, põhisadam Lipari.

23

(24)  Parvlaev: Palermo–Ustica. Kiirlaev: Ustica–Palermo.

24

(25)  Selle arvu puhul on tegemist Siremarile kuni Siremari äriüksuse omandiõiguse CdI-le üleandmiseni makstud summaga. Ülejäänud 2012. aasta eest maksti CdI-le 23 346 079 eurot. Seega oli 2012. aasta eest makstud hüvitise kogusumma 55 694 895 eurot, mis on vastavuses 2009. aasta seaduses sätestatud hüvitise ülemmääraga.

25

(26)  Aastatel 1988–1994 teist makset ei tehtud ja võlgnetav lõppmakse tuli teha iga aasta 31. juuliks.

26

(27)  CIPE – Comitato interministeriale per la programmazione economica.

27

Comitato interministeriale per la programmazione economica

(28)  
  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr 50, 28. veebruar 2008.

28

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

(29)  Vastavalt 27. detsembri 2006. aasta seaduse nr 296 artikli 1 punktile 999 ja dekreet-seaduse 430/1997 artikli 1 punktile e.

29

(30)  Omakapitaliinvestori soovitud tulumäär, arvestades äriühingu riskiprofiili ja sellega seotud rahavoogusid.

30

(31)  
  ELT C 102, 2.4.2011, lk 1.

31

(32)  
  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

32

(33)  Lisateave mõiste „äriüksus“ kasutamise kohta siinses kontekstis on esitatud põhjenduses 32.

33

(34)  The Financial Times, Il Corriere della Sera, Il Sole 24 Ore, La Repubblica, Il Giornale, Il Mattino, Il Giornale di Sicilia, La Sicilia ja La Gazzetta del Sud.

34

(35)  Delloyd, Naftemporiki, Fairplay, Lloyd’s List ja Tradewinds.

35

(36)  See isik oli D.B. Real Estate 2 S.r.l.

36

(37)  Praegu osa kontsernist Caronte & Tourist.

37

(38)  Nime muudeti hiljem ja uueks nimeks sai Sicilia Occidentale Marittima S.r.l.

38

(39)  Osalus suurenes hiljem 65,32 %ni.

39

(40)  
  13. aprillil 2016 muudeti äriühingu Ustica Lines nime ja uueks nimeks sai Liberty Lines.

40

(41)  
  1. septembril 2016 jagati SNS uue lepingu alusel segaveoteenuste liine teenindava Caronte & Touristi ja uue lepingu alusel ainult sõitjatele mõeldud liine teenindava Liberty Linesi vahel. Praegu teenindab kumbki äriühing vastavaid liine iseseisvalt ning äriühingust SNS S.p.A. sai SNS Società Consortile per Azioni ning ta tegutseb üksnes Itaalia ja Sitsiilia ametiasutustega suhete koordineerimise keskusena.

41

SNS Società Consortile per Azioni

(42)  Kinnituskiri on lubadus sõlmida tulevikus teatavatel tingimustel ametlik garantiileping (fideiussione). Unicrediti kinnituskiri on aga saatjale siduv ja seetõttu võib seda riigiabi seaduse kohaselt pidada garantiiks.

42

fideiussione

(43)  Komisjoni teatis EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (ELT C 155, 20.6.2008, lk 10).

43

(44)  Eelkõige tühistati otsusega 5172/2012 ministeeriumi poolt erakorralisele volinikule antud luba anda äriüksus CdI-le.

44

(45)  Ka CdI kaebas otsuse 592/14 edasi, taotledes nii selle tagasivõtmist CdSi enda poolt (lükati 4. juulil 2014 tagasi) kui ka tühistamist Corte di Cassazione poolt (lükati 12. jaanuaril 2016 tagasi, otsus avaldati 4. veebruaril 2016).

45

Corte di Cassazione

(46)  See oli kuupäev, millal finantsnõustaja kutsus CdI-d ja SNSi üles esitama lõpliku lisapakkumise, kuna erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar võttis vastu CdI 5. augustil 2011 esitatud garantii (ja edasigarantii) (vt põhjendus 88).

46

(47)  34,6 miljonit eurot, lisaks intressi- ja inflatsioonimäär.

47

(48)  Varasem, erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremari ja CdI vahel sõlmitud müügileping sisaldab väga sarnaseid sätteid ja tingimusi. Enamik lepingutevahelisi erinevusi tuleneb üleandmise erinevast kontekstist, eelkõige erinevast hinnast ja ajakavast.

48

(49)  Patendi- ja intellektuaalomandi õigused; kontsessioonid, litsentsid, kaubamärgid ja sarnased õigused; muu immateriaalne vara.

49

(50)  Süsteemid ja masinad; tööstus- ja kaubandusseadmed; muu materiaalne vara.

50

(51)  Ecorys arvutas selle väärtuse kõigi töötajate koondamisega seotud kulude ja Siremari äriüksuse varade korrigeeritud puhasväärtuse vahena. Analüüsi tulemusel hinnati Siremari vara likvideerimisväärtuseks – 0,3 miljonit eurot. Koondamiskulud, kokku 36,6 miljonit eurot, ületavad korrigeeritud netovara turuväärtust.

51

(52)  Ecorys märkis, et kuigi sellist pikendamist ei saa välistada, on tulevase uuendamisega seotud tingimuste suhtes valitseva ebakindluse ja igasuguse seda puudutava usaldusväärse teabe puudumise tõttu Siremari äriüksuse väärtuse hindamine mõistlik, olenemata avalike teenuste osutamise korra võimalikust pikendamisest tulevikus.

52

(53)  Ecorys leiab, et see suhtarv näitab, kas tööjõukulud mõjutavad Siremari äriüksuse eelarvet märkimisväärselt või mitte, võrreldes sarnaste äriühingutega.

53

(54)  Ecorys leiab, et see suhtarv näitab, kas Siremari äriüksuse tööjõukulud on sarnaste äriühingutega võrreldes ebaproportsionaalsed.

54

(55)  Käesolevas otsuses viitab termin „kõrghooaeg“ suvele ning „madalhooaeg“ ülejäänud aasta palju pikemale osale.

55

(56)  Nagu on sätestatud dekreet-seaduse 78/2009 (mis muudeti seaduseks 102/2009, edaspidi „seadus 102/2009“) artikli 19 lõikes 13a ja dekreet-seaduse 135/2009 artikli 19b lõikes 19.

56

(57)  Kõik dekreet-seaduse 135/2009 artikli 19b lõikes 19 ette nähtud rahalised vahendid (s.o 7 000 000 eurot) ja 16 750 000 eurot seaduses 102/2009 ette nähtud vahenditest.

57

(58)  Need ohutusstandardid sätestati nõukogu 17. märtsi 1998. aasta direktiivis 98/18/EÜ, mis võeti Itaalia õigusesse üle 4. veebruari 2000. aasta dekreet-seadusega nr 45, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. aprilli 2003. aasta direktiivis 2003/24/EÜ, mis võeti Itaalia õigusesse üle 8. märtsi 2005. aasta dekreet-seadusega nr 52, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2003/25/EÜ, mis võeti Itaalia õigusesse üle 14. märtsi 2005. aasta dekreet-seadusega nr 65.

58

(59)  FAS on riiklik fond, mis toetab Itaalia regionaalpoliitika elluviimist.

59

(60)  
  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr 137, 16. juuni 2009.

60

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

(61)  Nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3577/92 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) (EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7). Komisjon märgib, et merekabotaaži määrus ei kohusta liikmesriike oma mereveoettevõtteid erastama, vaid üksnes seda spetsiifilist turgu liberaliseerima.

61

(62)  Ametlik kiri kinnitati 28. jaanuaril 2010, kuid Itaaliale edastati see alles järgmisel päeval.

62

(63)  Ehkki Tirrenia, Toremari ja Siremari omandiõigus anti ametlikult üle alles 2012. aastal.

63

(64)  Vt 24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans, ECLI:EU:C:2003:415.

64

(65)  Komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsus 2005/842/EÜ EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 312, 29.11.2005, lk 67).

65

(66)  Ühenduse raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (ELT C 297, 29.11.2005, lk 4).

66

(67)  Komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus 2012/21/EL Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3).

67

(68)  Kriteeriumi üksikasjalik kirjeldus on esitatud põhjenduse 303 punktis d.

68

(69)  Itaalia viitas ulatuslikult ka erakorralise juhtkonna punktis 5.1 esitatud märkustele.

69

(70)  Vt kohtuasi C-205/99: Analir jt, ECLI:EU:C:2001:107, punktid 27–28.

70

(71)  Itaalia viitas eelkõige 2004. aasta otsuse põhjendustele 105–110 ja 123–153.

71

(72)  Täpsemalt öeldes korraldati kaks pakkumismenetlust: üks menetlus Tirrenia kiirparvlaevade Aries, Taurus, Capricorn, Scorpio ja Scatto ning Siremari kiirparvlaeva Guizzo müümiseks ja eraldi menetlus Tirrenia mootorlaeva Domiziana jaoks.

72

(73)  2010. aasta seisuga oli Siremari äriüksusel 18 laeva ja ligi 500 töötajat.

73

(74)  Need erinevused puudutavad eelkõige riskivabu ja tururiski määrasid, beetakordajaid ja võla maksumust. Banca Profilo kasutas näiteks riskivaba intressimäärana Itaalia valitsuse kümneaastaste võlakirjade intressimäärasid, sest Siremari äriüksus tegutseb ainult Itaalias. Ecorys kasutas aga Saksamaa riigivõlakirjade madalamaid intressimäärasid, millega aga Banca Profilo väitel alahinnatakse äriüksuse kapitalikulu. Lisaks kasutasid nii Ecorys kui ka Banca Profilo Itaalia jaoks kehtestatud riskipreemiat, kuid Banca Profilo lisas 1 % suuruse spetsiifilise riski, mis on seotud asjaoluga, et Siremar tegutseb ainult Sitsiilias, mille puhul on risk Itaalia keskmisest suurem.

74

(75)  Kuna Unicrediti välja antud kinnituskirjas edasigarantii olemasolu ei nimetatud.

75

(76)  Komisjon märgib, et nendes andmetes esines lünki, mis olid seotud riigisisese kohtumenetluse ja äriüksuse kahe üleandmisega (täpsemalt öeldes ei olnud väliskonsultant 2015. aasta andmeid kontrollinud ja ajavahemiku kohta aasta 2016. 1. jaanuarist kuni 10. aprillini ei olnud üldse andmeid esitatud).

76

(77)  Nendes kirjades väitsid äriühingud, et naftahinna tõusu tõttu ei piisa 2009. aasta seaduses sätestatud avaliku teenuse hüvitise summadest teenuse netokulude katmiseks. 2010. aasta juuni kirjas peeti seda summat Siremari jaoks „esialgu“ veel piisavaks, kuid Tirreniale prognoositi juba 23,1 miljoni euro suurust puudujääki.

77

(78)  Maakonna pearaamatupidaja kirjaga.

78

(79)  
  3. veebruaril 2012 tagastas Unicredit CdI edasigarantii Sitsiiliale ja kinnitas, et tema enda garantii ei ole seotud Sitsiilia edasigarantiiga. Garantii jõustus 31. juulil 2012, kui Siremari äriüksuse müük lõpule jõudis.

79

(80)  C11320 – Compagnia delle Isole/Ramo di azienda di Tirrenia di Navigazione (Siremar), Provvedimento n. 23023 del 23 novembre 2011.

80

(81)  Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar viitab eelkõige Üldkohtu 15. juuni 2005. aasta otsusele kohtuasjas T-17/02: Fred Olsen, SA, ECLI:EU:T:2005:218, punkt 215.

81

(82)  Erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar viitab Euroopa Kohtu 10. mai 2005. aasta otsusele kohtuasjas C-400/99: Itaalia vs. komisjon, ECLI:EU:C:2005:275 ja Üldkohtu 4. märtsi 2009. aasta otsusele liidetud kohtuasjades T-265/04, T-292/04 ja T-504/04: Tirrenia di Navigazione vs. komisjon, ECLI:EU:T:2009:48.

82

vs.

vs

(83)  Komisjon märgib siiski, et ühel liinil (ALC/2) oli keskmine sõitjate arv 2010. ja 2011. aastal 300 357,5.

83

(84)  Vt http://www.tirreniadinavigazioneamministrazionestraordinaria.it/ (äriühingu esitatud), samuti http://www.siremar-in-as.it/.

84

(85)  
  28. veebruari 2012. aasta otsus kohtuasjas T-282/08: Grazer Wechselseitige Versicherung AG vs. Euroopa Komisjon, ECLI:EU:T:2012:91.

85

vs

(86)  
  30. jaanuaril 2012 esitas SNS ka kaebuse Siremari äriüksuse müügimenetluse kohta, mis registreeriti numbri SA.34292 all.

86

(87)  Transpordiministeerium lükkas NGI väited tagasi, kuid viimane ei loobunud neist ja palus selle asemel, et ministeerium peataks ligikaudu 55 miljoni euro suuruse aastahüvitise maksmise. SNS ei esitanud seda kirjavahetust ega avaldanud üksikasju võimalike järelmeetmete kohta (kui neid oli).

87

(88)  Sitsiilial oli esindaja Unicrediti haldusnõukogus ning Unicredit haldas Sitsiilia valitsuskassat ja pensionifonde.

88

(89)  Ainult kolmel neist saartest on keskkool ja ainult kahel haigla (ühel neist ei ole günekoloogia- ja sünnitusosakonda).

89

(90)  Pan Med tõi näite kulude ja tulude arvutamisest 2010. aastal Ravenna–Catania liini teenindamisel, mis oleks toonud 8,3 miljoni euro suuruse kasumi ja seega seda liini teenindavale ettevõtjale Tirreniale ülemäärase hüvitise. Komisjon jõudis Tirreniat/CINi käsitleva 2020. aasta otsuse punktis 259 ja joonealuses märkuses 91 aga järeldusele, et kuna Tirrenia teatas 2010. aastal sellel liinil saadud kahjumist, ei ole vaja seda tõendamata väidet täpsemalt hinnata.

90

(91)  Pan Med esitas mõned kohalikele omavalitsusasutustele ja sadamavaldajatele saadetud kirjad, milles paluti vajalikke lube selle liini teenindamiseks.

91

(92)  Vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) artiklile 11 (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

92

(93)  Kohtuasi C-205/99: Analir jt, ECLI:EU:C:2001:107.

93

(94)  Nimelt Vulcano, Panarea, Stromboli, Filicudi ja Alicudi.

94

(95)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).

95

(96)  CdI puhul hoitakse kõiki liine käigus aasta ringi.

96

(97)  See hõlmas meeskonnaliikmete arvu ning igale liinile määratud haldustöötajate ja kaldal töötajate arvu.

97

(98)  Ka esitas CdI teavet Itaalia halduskohtutes toimunud menetluste kohta ja teatas komisjonile, et on kaevanud Corte di Cassazione’s edasi CdSi kohtuasjas 592/14 tehtud otsuse (vt põhjendus 96 ja joonealune märkus 45).

98

Corte di Cassazione

(99)  Need institutsioonid ja üksused olid järgmised: peaministri kantselei asekantsler, majandusarengu ministeerium, transpordiministeerium, maakond, erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar, SNS ja CdI.

99

(100)  Äriühing viitas 20. septembri 2001. aasta otsusele kohtuasjas C-390/98: Banks (ECLI:EU:C:2001:456) ja 29. aprilli 2004. aasta otsusele kohtuasjas C-277/00: Saksamaa vs. komisjon (ECLI:EU:C:2004:238).

100

vs

(101)  Need kaks tingimust olid järgmised: CdI pidi võitma äriüksuse pakkumismenetluse ja müügileping tuli allkirjastada 31. detsembriks 2011.

101

(102)  Komisjon märgib, et igal juhul on CdI praegu likvideerimisel ega tegutse aktiivselt. Seetõttu oleks igasuguse talle antud abi uurimine põhjendamatu (vt põhjendused 408 ja 413).

102

(103)  Vt 24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans, ECLI:EU:C:2003:415.

103

(104)  
  ELT C 8, 11.1.2012, lk 4.

104

(105)  Vt eelkõige kohtuasi 730/79: Philip Morris vs. komisjon, ECLI:EU:C:1980:209, punkt 11; kohtuasi C-53/00: Ferring, ECLI:EU:C:2001:627, punkt 21; kohtuasi C-372/97: Itaalia vs. komisjon, ECLI:EU:C:2004:234, punkt 44.

105

vs.

vs

(106)  Kohtuasi T-214/95: Het Vlaamse Gewest vs. komisjon, ECLI:EU:T:1998:77.

106

vs.

(107)  Nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4055/86 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelises mereveos (EÜT L 378, 31.12.1986, lk 1).

107

(108)  Kohtuasi C-590/14 P: DEI ja komisjon vs. Alouminion tis Ellados, ECLI:EU:C:2016:797, punkt 45.

108

vs

(109)  Liidetud kohtuasjad T-127/99, T-129/99 ja T-148/99: Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava ja teised vs. komisjon, ECLI:EU:T:2002:59, punkt 175.

109

vs

(110)  Komisjoni teatis K(2004)43 – Ühenduse suunised meretranspordile antava riigiabi kohta, (ELT C 13, 17.1.2004, lk 3).

110

(111)  Vt kohtuasi C-205/99: Analir jt, ECLI:EU:C:2001:107.

111

(112)  Komisjoni teatis, milles käsitletakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 3577/92 (teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž)) tõlgendamist, Brüssel, COM(2014) 232 final, 22.4.2014.

112

(113)  Vt kohtuasi T-454/13: SNCM vs. komisjon, ECLI:EU:T:2017:134, punktid 130 ja 134.

113

vs

(114)  Lisaks märgib komisjon, et viit liinipaketti teenindati juba 1950. aastatel mingis vormis riikliku hüvitise eest.

114

(115)  Itaalia esitas 2015. aasta kohta ainult hinnanguid, mida väliskonsultant ei ole uue lepingu nõuete kohaselt kontrollinud, ja ei esitanud andmeid 1. jaanuarist kuni 15. aprillini 2016 kestnud ajavahemiku kohta, millal CdI valmistas ette äriüksuse tagastamist erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile, ega ajavahemiku kohta 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juulini 2012, millal erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar täitis avalike teenuste osutamise kohustusi.

115

(116)  Näitena sisaldab Table 5 seda statistikat liinide kaupa 2019. aasta kohta. Lühiduse huvides ei esita komisjon andmeid kõigi teiste aastate kohta, mil CdI või SNS teenust osutas.

116

(117)  Sõitjate koguarv, jagatuna asjaomase perioodi edasi-tagasisõitude koguarvuga.

117

(118)  Lasti koguhulk (meetrites), jagatuna asjaomase perioodi edasi-tagasisõitude koguarvuga.

118

(119)  Alates 1. septembrist 2016 muudeti liin kaheks täiendavaks teenuseks: „ALC/2“ (esimene etapp) ja „ALC/2 bis“ (tagasi).

119

(120)  Erinevalt teistest aastatest ei kinnitanud 2015. aasta näitajaid väliskonsultant, kuid Itaalia ametiasutused koostasid need tagantjärele, kasutades CdI dokumente.

120

(121)  Ajavahemiku 1. jaanuar kuni 10. aprill 2016 kohta ei ole Itaalia andmeid esitanud. Itaalia väidab, et seda statistikat ei kogutud, kuna sel ajal valmistas CdI ette äriüksuse tagasiandmist erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile.

121

(122)  Vt kohtuasi C-205/99: Analir jt, ECLI:EU:C:2001:107, punkt 71.

122

(123)  Vt 2004. aasta otsuse põhjendus 135.

123

(124)  Vt 2012. aasta otsuse põhjendused 101–103 ja 201.

124

(125)  Kuna teiste ettevõtjate pakutavad teenused ei kuulu käesoleva otsuse kohaldamisalasse, ei kommenteeri komisjon asjaolu, kas nende teenused on tõelised üldist majandushuvi pakkuvad teenused.

125

(126)  Üksikandmed liinide ja sageduste kohta on esitatud Table 3. Pikendamisperioodil (2009–2012) olid need sagedused enamjaolt samad, väikesi erinevusi oli vaid mõnel üksikliinil ja/või perioodil aastas.

126

(127)  Vt joonealune märkus 112.

127

(128)  Aja jooksul võidakse muuta ka liinipaketti kuuluvate üksikliinide ajakava – vt joonealune märkus 119.

128

(129)  Arvesse tuleb võtta, et alates 1. septembrist 2016 teenindab SNS ainult nelja kiirliini (vt joonealune märkus 119).

129

(130)  Pikendamisperioodil rühmitati neli kiirliini aruandluse eesmärgil kahte rühma.

130

(131)  Praegu Caronte & Touristi kontserni koordineerimise ja kontrolli all.

131

(132)  Ajavahemiku 11. aprillist kuni 31. detsembrini 2016 kohta teatas SNS positiivsetest tulemustest liinidel ALC/6 ja ALD/3 bis. Komisjon märgib siiski, et märkimisväärse osa 2016. aasta madalhooajast (1. jaanuarist 10. aprillini), millal liinid ei ole tavaliselt kasumlikud, osutas teenust CdI. Seetõttu kallutas nende liinide 2016. aasta finantstulemusi tõenäoliselt asjaolu, et SNS sel perioodil teenust ei osutanud.

132

(133)  Eelkõige puudutas see äriühinguid Minoan Lines Shipping, La Méridionale, Moby, Grandi Navi Veloci, Liberty Lines (varasema nimega Ustica Lines), Grimaldi Group, Corsica Ferries, SNAV ja Caronte & Tourist. Endise Tirrenia kontserni äriühingud (nt Caremar, Toremar) on võrdlusrühmast välja jäetud. Võrdlusrühma kuuluvad kaks ettevõtjat, kes hakkasid hiljem ühisettevõtte SNS raames uut lepingut täitma – Liberty Lines (varasema nimega Ustica Lines) ja Caronte & Tourist. Sel ajal osutasid need kaks äriühingut siiski erinevaid teenuseid väljaspool esialgse lepingu kohaldamisala. Seega ei ole komisjon neid võrdlusrühmast välja jätnud.

133

(134)  Komisjon tuletab meelde, et 2009 oli viimane aasta, millal Siremar tegutses tavatingimustel (st erakorralist haldusmenetlust ei olnud veel algatatud).

134

(135)  Nendel aastatel oli netokapital, mille CdI ja SNS igal aastal investeerisid, keskmiselt 33,8 miljonit eurot.

135

(136)  Välja arvatud 2015. aasta ja 2016. aasta esimesed kuud (vt joonealused märkused 120 ja 121). Kuigi komisjon peab kahetsusväärseks, et Itaalia ei ole neid andmeid esitanud, märgib ta, et see mõjutab ainult viimast perioodi, millal CdI teenust osutas, samas kui komisjoni hinnangus keskendutakse SNSile, nagu on selgitatud põhjenduses 295.

136

(137)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.4.2004, lk 1).

137

(138)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114).

138

(139)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

139

(140)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

140

(141)  Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 5 on tõepoolest sätestatud, et selle kohaldamisalasse kuuluvad ainult raudtee-, automaatsüsteemide, trammi-, trollibussi-, bussi- või kaabeltranspordi teenused.

141

(142)  Direktiivi 2004/18/EÜ artikli 21 kohaselt.

142

(143)  Direktiivi 2004/18/EÜ artikli 1 lõige 4 on sõnastatud järgmiselt: „Teenuste kontsessioon – sama liiki leping kui teenuste riigihankeleping, välja arvatud asjaolu, et vastutasuks teenuste osutamise eest antakse üksnes õigus teenust kasutada või see õigus koos tasuga“.

143

(144)  Komisjoni teatis riigiabi mõiste kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (ELT C 262, 19.7.2016, lk 1).

144

(145)  Abi mõistet käsitleva teatise joonealuses märkuses 146 märgib komisjon, et riigiabi puhul osutavad liidu kohtud sageli „avatud“ hankemenetlusele. Mõiste „avatud“ ei osuta siiski konkreetsele menetlusele, mis on sätestatud riigihangete direktiivis. Seetõttu leiab komisjon, et sõna „konkureeriv“ on asjakohasem ja sellega ei kavatseta kalduda kõrvale kohtupraktikaga sätestatud sisulistest tingimustest.

145

(146)  Eelkõige dekreet-seadus 134/2008.

146

(147)  Lisaks, nagu on selgitatud põhjenduses 373, ei kohaldatud selle pakkumismenetluse suhtes direktiivi 2004/18/EÜ artikli 36 lõiget 1. Seetõttu ei olnud Itaalial tegelikult kohustust osalemiskutses valikukriteeriume esitada.

147

(148)  Komisjon juhib tähelepanu sellele, et Itaalial ei olnud ka kohustust esitada osalemiskutses müüdava vara üksikasjalikku kirjeldust ja uut avaliku teenindamise lepingut, kuna direktiivi 2004/18/EÜ artikli 36 lõige 1 ei olnud selle pakkumismenetluse suhtes kohaldatav.

148

(149)  Kuna direktiivi 2004/18/EÜ artikli 36 lõige 1 ei olnud selle pakkumismenetluse suhtes kohaldatav, ei olnud Itaalia ka kohustatud osalemiskutses kirjeldama, kuidas korraldatakse pakkumismenetluse järgmised etapid.

149

(150)  Vt kohtuotsus, Üldkohus, 28. veebruar 2012, Land Burgenland ja Austria vs. komisjon, liidetud kohtuasjad T-268/08 ja T-281/08, ECLI:EU:T:2012:90, punkt 87.

150

vs

(151)  Dekreet-seaduse 270/1999 artikli 63 lõikes 2 on nõutud, et erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud suurettevõtte äriüksuse iga potentsiaalne omandaja kohustub säilitama töötajate arvu ja jätkama äritegevust vähemalt kaks aastat pärast omandamist.

151

(152)  Välja arvatud täpselt kindlaksmääratud asjaoludel.

152

(153)  Nagu ametiühingutega 2011. aasta novembris kokku lepiti, hõlmas see müügilepingu allkirjastamise ajal tegelikult kõiki äriüksuse töötajaid.

153

(154)  Selle lepingu projekt tehti andmeruumis kõigile pakkujatele kättesaadavaks. Lisaks olid selle põhisätted juba kindlaks määratud dekreet-seaduse 135/2009 artiklis 19b.

154

(155)  Ferrando & Massone Srl.

155

(156)  Ferrando & Massone Srl-i aruandes leiti tõepoolest, et kahel laeval ei olnud mingit rahalist väärtust.

156

(157)  Seda seetõttu, et kui laev ei ole veel kasutusea lõppu jõudnud, on selle väärtus laevanduse jaoks suurem kui selle väärtus vanametallina. Sellise stsenaariumi korral, kus laevu müüakse eraldi, on tõenäoline, et vähemalt mõned laevad tuleks müüa nende vanametalli väärtusega. Seega kui siduda laevad avaliku teenindamise lepinguga, võivad kõik meresõidukõlblikud laevad jääda kasutusse ja seetõttu saab neid müüa nende vanametalli väärtusest kõrgema hinnaga.

157

(158)  Vt täpsemalt komisjoni 29. aprilli 2013. aasta vastus küsimusele 68 tema talituste töödokumendis „Juhend Euroopa Liidu riigiabi, riigihanke ja siseturu eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes“ (vt http://ec.europa.eu/competition/state_aid/overview/new_guide_eu_rules_procurement_et.pdf).

158

(159)  Komisjoni otsus juhtumis SA.42710, SGEI – sõitjate mereveo kiirühendus Messina ja Reggio Calabria vahel – Itaalia (ELT C 40, 2.2.2018, lk 4).

159

(160)  Komisjoni otsus juhtumis SA.42366, äriühingule bpost antud avaliku teenuse hüvitised perioodil 2016–2020 – Belgia (ELT C 341, 16.9.2016, lk 5).

160

(161)  Direktiivi 2004/18/EÜ artikkel 30 ja direktiivi 2004/17/EÜ artikli 1 lõike 9 punkt a.

161

(162)  Komisjoni otsus juhtumis SA.22843, Korsika avaliku teenuste delegeerimise leping 2007–2013, mis sõlmiti äriühingutega SNCM ja CMN (ELT L 220, 17.8.2013, lk 20).

162

(163)  Vt ka komisjoni varasemad otsused, mille puhul menetluse jätkamine ei olnud enam põhjendatud, nagu Mines de potasse d’Alsace (ELT L 86, 24.3.2006, lk 20) ja Ducatt (juhtum SA.39990, Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

163

Euroopa Liidu Teatajas

(164)  Kohtuasi C-385/18: Arriva Italia, ECLI:EU:C:2019:1121, punkt 36.

164

(165)  Itaalia ametiasutused on teatanud üksnes uue lepingu alusel antud avaliku teenuse hüvitisest, mille kohta komisjon on leidnud, et see ei kujuta endast riigiabi (vt põhjendus 9). Lisaks on erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar väitnud, et Siremarile pikendatud esialgse lepingu alusel antud avaliku teenuse hüvitis oli siseturuga kokkusobiv ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohaselt teavitamisest vabastatud. Komisjon hindab punktis 8.3.1, kas see oli tõepoolest nii.

165

(166)  Täielikkuse huvides märgib komisjon, et vastavalt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 10 punktis a sisalduvale üleminekusättele, mille kohaselt on enne kõnealuse otsuse jõustumist (s.o 31. jaanuar 2012) kehtestatud abikava, mis oli üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse kohaselt siseturuga kokkusobiv ja teavitamiskohustusest vaba, kokkusobiv ja teavitamisest vabastatud veel kahe aasta jooksul (s.o 30. jaanuarini 2014 (kaasa arvatud)). See näitab, et kõnealuse korra alusel alates üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse jõustumisest 19. detsembril 2005 kuni üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse jõustumiseni 31. jaanuaril 2012 antud abi peetakse siseturuga kokkusobivaks, aga ainult selle andmise kuupäevast kuni 30. jaanuarini 2014 (kaasa arvatud). Alates 31. jaanuarist 2012 antud abile ei kohaldata mingil juhul üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 10 punktis a sisalduvat üleminekusätet ning siseturuga kokkusobivuse hindamine tuleb teha üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse alusel.

166

(167)  
  ELT C 249, 31.7.2014, lk 1.

167

(168)  Vt 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 140.

168

(169)  Välja arvatud 2015. aasta (väliskonsultandid ei ole andmeid kinnitanud – vt joonealune märkus 120) ja ajavahemik 1. jaanuarist kuni 10. aprillini 2016 (andmed puuduvad – vt joonealune märkus 121).

169

(170)  Lühiduse huvides ei esita komisjon käesolevas otsuses üksikasjalikke andmeid.

170

(171)  Pärast 2001. aasta otsuse vastuvõtmist koostasid Itaalia ametiasutused äriühingule Tirrenia di Navigazione viie aasta plaani aastateks 2000–2004. See plaan kinnitati ministri 20. septembri 2001. aasta käskkirjaga.

171

(172)  Nagu otsustati 30. detsembril 2004 ministeeriumidevahelisel konverentsil. Selle otsusega pikendati algselt kavandatud amortisatsiooniperioodi parvlaevade puhul 20 aastast 30 aastani ja kiirreisilaevade puhul 15–20 aastani. Ministeeriumidevaheline konverents korraldati seaduse 856/1986 artikli 11 kohaselt ja selles osalesid transpordiministeeriumi, majandusministeeriumi ja majandusarengu ministeeriumi esindajad.

172

(173)  
  ELT L 318 17.11.2006, lk 17.

173

(174)  Nagu on kindlaks tehtud põhjenduses 440. Muude liinide teenindamiseks antud abi seaduslikkust uuritakse lähemalt punktis 8.3.1.8.

174

(175)  Itaalia ametiasutused esitasid selle aasta kohta teatavat teavet: 2009. aasta hüvitise summa, st 67 miljonit eurot, arvutatud esialgses lepingus sätestatud metoodika ja iga liini eraldi raamatupidamisarvestuse alusel. Selle aasta eest taotles Siremar ligikaudu 72,2 miljonit eurot, kuid Itaalia lükkas teatavad esitatud kulud tagasi, kuna selle meetodi kohaselt ei olnud need rahastamiskõlblikud. Määratud 67 miljoni euro suurune summa on 2008. aastaks kinnitatud hüvitissummast (st 75,4 miljonit eurot) tunduvalt väiksem. Itaalia selgitas ka seda, et kapitalitootluseks (ROIC) arvutati esialgse lepingu alusel 2,9 miljonit eurot. 67 miljoni euro suuruse hüvitise kindlaksmääramisel lisati see summa kogukuludele.

175

(176)  Komisjon tuletab sellega seoses meelde, et nende nelja liini puhul leiti, et tegemist on tõelise üldist majandushuvi pakkuva teenusega (vt punkt 8.3.1.2) ja need vastavad merekabotaaži määrusega kehtestatud avalike teenuste osutamise kohustuste nõuetele. Lisaks kiitis komisjon heaks Siremari esialgse lepingu pikendamise, pidades silmas selle äriühingu erastamisprotsessi, ning seetõttu ei puudutanud tema 21. juuni 2012. aasta põhjendatud arvamus Siremari (vt põhjendus 143).

176

(177)  Isegi kui see abi anti enne 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste jõustumist vastavalt nende suuniste punktile 139, peab komisjon kohaldama raskustes olevate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele, nagu Siremar, antud abi uurimisel 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste sätteid, olenemata abi andmise kuupäevast. Kui komisjon hindab raskustes olevate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele enne 31. jaanuari 2012 antud abi kokkusobivust siseturuga 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaselt, arvatakse see abi siseturuga kokkusobivaks, kui see vastab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku sätetele, välja arvatud punktid 9, 14, 19, 20, 24, 39 ja 60.

177

(178)  See summa sisaldas riigile ajavahemiku 30. juuni 2011 kuni 11. juuli 2011 eest võlgnetavaid intresse summas 11 367,51 eurot.

178

(179)  
  Ad abundantiam, seoses nende maksuvabastuste kaudu Siremarile antud abiga märgib komisjon, et käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal ei osuta erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremar enam üldist majandushuvi pakkuvat teenust ega tegele ka muu majandustegevusega.

179

Ad abundantiam

(180)  Kohtuasi C-301/87: Prantsusmaa vs. komisjon, ECLI:EU:C:1990:67, punkt 41.

180

vs

(181)  Komisjon märgib muu seas, et kuna äriüksus anti erakorralisse haldusmenetlusse kaasatud Siremarile tagasi ja seejärel koos uue lepinguga SNSile, ei tule CdI ja SNSi kui pakkumismenetluse kahe eraldi osalise vaheline võimalik majanduslik järjepidevus kõne alla.

181

(182)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. juuli 1973, komisjon vs. Saksamaa, C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, punkt 13.

182

vs.

(183)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. märts 1990, Belgia vs. komisjon, C-142/87, ECLI:EU:C:1990:125, punkt 66.

183

vs.

(184)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. juuni 1999, Belgia vs. komisjon, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, punktid 64 ja 65.

184

vs.

(185)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).

185

(186)  Riigiabi nõude rahuldamisjärku võlanimekirjas reguleeritakse siseriikliku õigusega, tingimusel et see järk on kooskõlas tõhususe ja samaväärsuse põhimõttega. Vt komisjoni ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu riigiabi tagasinõudmist käsitleva ELT C 247, 23.7.2019, lk 1 punkt 64. Igal juhul ei või riigiabi nõude rahuldamisjärk olla tavaliste tagamata nõuete rahuldamisjärgust madalam. Riigiabi nõude lõplik registreerimine peatab ka tagasinõudmisega seotud lisaintressi arvestamise.

186

(187)  Kohtuasi C–303/88: Itaalia vs. komisjon, ECLI:EU:C:1991:136.

187

vs

(188)  Kohtuasi T-121/15: Fortischem a.s. vs. komisjon, ECLI:EU:T:2019:684, punkt 208.

188

vs.

(189)  Kohtuasi T-123/09: Ryanair vs. komisjon, ECLI:EU:T:2012:164, punkt 156.

189

vs.

(190)  Nagu on aga kirjeldatud joonealuses märkuses 41, pakub SNS praegu oma teenuseid kas Caronte & Touristi või Liberty Linesi all, mitte iseseisvalt (vt nt Siremari veebisait http://siremar.it/, mis suunab vaataja kohe ühele nende kahe äriühingu veebisaitidest).

190

(191)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. oktoober 2013, Land Burgenland vs. komisjon, liidetud kohtuasjad C-214/12 P, C-215/12 P ja C-223/12 P, ECLI:EU:C:2013:682, punktid 94–96.

191

vs.

(192)  2016.–2027. aasta äriplaan ei sisaldanud liinide teenindamise sagedust (vt põhjendus 123). Samuti ei sisaldanud see äriplaani peamisi strateegilisi „käivitavaid tegureid“, mis sisaldusid 2011.–2022. aasta plaanis: uued töölepingud kogu personalile, internetimüük, kütusesäästlikkus, tegevuse tõhusus.

192

---