# Euroopa Liidu L 109/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 109 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik8. aprill 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 109

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik8. aprill 2022

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/562, 6. aprill 2022, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 223/2014 seoses ühtekuuluvusmeetmetega pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE) | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/563, 6. aprill 2022, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Moldova Vabariigile | 6 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/562, 6. aprill 2022, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 223/2014 seoses ühtekuuluvusmeetmetega pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE)

1

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/563, 6. aprill 2022, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Moldova Vabariigile

6

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave Euroopa Liidu ning Barbadose vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, jõustumise kohta | 13 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/564, 19. november 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 347/2013 seoses liidu ühishuviprojektide loendiga | 14 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/565, 7. aprill 2022, millega antakse luba kasutada 3-nitrooksüpropanooli preparaati lüpsilehmade ja karja taastootmiseks ettenähtud lehmade söödalisandina (loa hoidja: DSM Nutritional Products Ltd, keda liidus esindab DSM Nutritional Products Sp. z o.o.) (
  1
  ) | 32 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2022/566, 7. aprill 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate flutianiili jääkide piirnormidega (
  1
  ) | 35 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/567, 4. aprill 2022, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga loodud partnerlusnõukogus seoses kodanikuühiskonna foorumi korraldamise tegevussuuniste vastuvõtmisega | 48 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/568, 4. aprill 2022, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepinguga loodud tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitees seoses tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee töökorra vastuvõtmisega | 52 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/569, 4. aprill 2022, DNA-andmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Itaalias | 58 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/570, 4. aprill 2022, daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Itaalias | 60 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/571, 4. aprill 2022, sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Itaalias | 62 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/572, 4. aprill 2022, sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Kreekas | 64 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2022/573, 7. aprill 2022, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/538 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) tegevuse toetamise kohta massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia rakendamise raames | 66 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2022/574, 7. aprill 2022, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/809 massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetamiseks | 67 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/575, 6. aprill 2022, milles käsitletakse erakorralisi meetmeid kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt pärit heina- ja põhusaadetiste kaudu suu- ja sõrataudi liitu sissetoomise ärahoidmiseks ning millega tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2020/2208
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 2078 all)

   (
  1
  ) | 69 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave Euroopa Liidu ning Barbadose vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, jõustumise kohta

13

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/564, 19. november 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 347/2013 seoses liidu ühishuviprojektide loendiga

14

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/565, 7. aprill 2022, millega antakse luba kasutada 3-nitrooksüpropanooli preparaati lüpsilehmade ja karja taastootmiseks ettenähtud lehmade söödalisandina (loa hoidja: DSM Nutritional Products Ltd, keda liidus esindab DSM Nutritional Products Sp. z o.o.) (
  1
  )

1

32

*

Komisjoni määrus (EL) 2022/566, 7. aprill 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate flutianiili jääkide piirnormidega (
  1
  )

1

35

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/567, 4. aprill 2022, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga loodud partnerlusnõukogus seoses kodanikuühiskonna foorumi korraldamise tegevussuuniste vastuvõtmisega

48

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/568, 4. aprill 2022, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepinguga loodud tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitees seoses tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee töökorra vastuvõtmisega

52

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/569, 4. aprill 2022, DNA-andmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Itaalias

58

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/570, 4. aprill 2022, daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Itaalias

60

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/571, 4. aprill 2022, sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Itaalias

62

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/572, 4. aprill 2022, sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Kreekas

64

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2022/573, 7. aprill 2022, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/538 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) tegevuse toetamise kohta massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia rakendamise raames

66

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2022/574, 7. aprill 2022, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/809 massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetamiseks

67

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/575, 6. aprill 2022, milles käsitletakse erakorralisi meetmeid kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt pärit heina- ja põhusaadetiste kaudu suu- ja sõrataudi liitu sissetoomise ärahoidmiseks ning millega tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2020/2208
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 2078 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 2078 all)

1

69

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 20. detsembri 2021. aasta määruse (EL) 2021/2278 (millega peatatakse määruse (EL) nr 952/2013 artikli 56 lõike 2 punktis c osutatud ühise tollitariifistiku tollimaksude kohaldamine teatavate põllumajandus- ja tööstustoodete suhtes ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1387/2013) parandus ( ELT L 466, 29.12.2021 ) | 73 |
| | * | Nõukogu 28. veebruari 2022. aasta otsuse (ÜVJP) 2022/338 (mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmiseks) parandus ( ELT L 60, 28.2.2022 ) | 74 |
| | * | Nõukogu 28. veebruari 2022. aasta otsuse (ÜVJP) 2022/339 (mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõudude toetuseks) parandus ( ELT L 61, 28.2.2022 ) | 75 |

Parandused

*

Nõukogu 20. detsembri 2021. aasta määruse (EL) 2021/2278 (millega peatatakse määruse (EL) nr 952/2013 artikli 56 lõike 2 punktis c osutatud ühise tollitariifistiku tollimaksude kohaldamine teatavate põllumajandus- ja tööstustoodete suhtes ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1387/2013) parandus ( ELT L 466, 29.12.2021 )

( ELT L 466, 29.12.2021 )

73

*

Nõukogu 28. veebruari 2022. aasta otsuse (ÜVJP) 2022/338 (mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmiseks) parandus ( ELT L 60, 28.2.2022 )

( ELT L 60, 28.2.2022 )

74

*

Nõukogu 28. veebruari 2022. aasta otsuse (ÜVJP) 2022/339 (mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõudude toetuseks) parandus ( ELT L 61, 28.2.2022 )

( ELT L 61, 28.2.2022 )

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 8.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2022/562,

6. aprill 2022,

millega muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 223/2014 seoses ühtekuuluvusmeetmetega pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 175 kolmandat lõiku ja artiklit 177,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Venemaa Föderatsiooni hiljutine sõjaline agressioon Ukraina vastu ja jätkuv relvakonflikt on oluliselt muutnud julgeolekuolukorda Euroopas. Selle sõjalise agressiooni tulemusena toimub märkimisväärne inimeste sissevool liitu ja eelkõige tema idapiirkondadesse. See toob endaga kaasa veelgi enam katsumusi ajal, mil liikmesriikide majandused on COVID-19 pandeemia mõjust alles taastumas. |
| --- | --- |

(1)

Venemaa Föderatsiooni hiljutine sõjaline agressioon Ukraina vastu ja jätkuv relvakonflikt on oluliselt muutnud julgeolekuolukorda Euroopas. Selle sõjalise agressiooni tulemusena toimub märkimisväärne inimeste sissevool liitu ja eelkõige tema idapiirkondadesse. See toob endaga kaasa veelgi enam katsumusi ajal, mil liikmesriikide majandused on COVID-19 pandeemia mõjust alles taastumas.

| (2) | Liikmesriigid võivad oma ühtekuuluvuspoliitika programmide raames Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) juba rahastada mitmesuguseid investeeringuid rändeprobleemide lahendamiseks, sealhulgas lisavahenditest, mis tehakse kättesaadavaks ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetava taasteabina (REACT-EU), et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil. Meetmed võivad hõlmata investeeringuid sotsiaalse kaasatuse, tervishoiu, hariduse, tööhõive, eluaseme ja lastehoiu valdkonnas, sealhulgas investeeringud, mis tehakse taristusse, mahajäänud linnapiirkondade taaselustamisse, rändajate ruumilist ja hariduslikku eraldatust vähendatavatesse meetmetesse ja alustavatesse ettevõtetesse. Liikmesriigid võivad ülejäänud vahendid oma programmide raames selliste rändeprobleemide lahendamiseks ümber suunata. Lisaks võib Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD) kasutada toidu ja esmase materiaalse abi andmiseks Venemaa Föderatsiooni sõjalise agressiooni all kannatavatele isikutele, sealhulgas kolmandate riikide kodanikele. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigid võivad oma ühtekuuluvuspoliitika programmide raames Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) juba rahastada mitmesuguseid investeeringuid rändeprobleemide lahendamiseks, sealhulgas lisavahenditest, mis tehakse kättesaadavaks ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetava taasteabina (REACT-EU), et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil. Meetmed võivad hõlmata investeeringuid sotsiaalse kaasatuse, tervishoiu, hariduse, tööhõive, eluaseme ja lastehoiu valdkonnas, sealhulgas investeeringud, mis tehakse taristusse, mahajäänud linnapiirkondade taaselustamisse, rändajate ruumilist ja hariduslikku eraldatust vähendatavatesse meetmetesse ja alustavatesse ettevõtetesse. Liikmesriigid võivad ülejäänud vahendid oma programmide raames selliste rändeprobleemide lahendamiseks ümber suunata. Lisaks võib Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD) kasutada toidu ja esmase materiaalse abi andmiseks Venemaa Föderatsiooni sõjalise agressiooni all kannatavatele isikutele, sealhulgas kolmandate riikide kodanikele.

| (3) | Kuigi REACT-EU kaudu kättesaadavaks tehtud lisavahendite rakenduskord on juba küllaltki paindlik, on vaja muuta ERFi, ESFi ja FEADi 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku vahendite kasutamine veelgi paindlikumaks. Võttes arvesse kiireloomulist vajadust tegeleda rändeprobleemidega, mis on tingitud Venemaa Föderatsiooni sõjalisest agressioonist Ukraina vastu, peaksid neid probleeme käsitlevate tegevustega seotud kulud olema rahastamiskõlblikud alates kuupäevast, mil kõnealune sõjaline agressioon algas. Lisaks tuleks selliste tegevuste puhul suurendada paindlikkust ERFist ja ESFist antava toetuse kasutamisel, et programmide olemasolevaid rahalisi vahendeid saaks kiiresti kasutada, tingimusel et asjaomane tegevus on kooskõlas rakenduskavaga, mida on vajaduse korral muudetud. Selline paindlikkus peaks suurendama võimalusi juba ette nähtud tegevuste täiendavaks rahastamiseks. Samuti tuleks sellistes tegevustes osalejate kohta käivate andmete suhtes kehtestada lihtsustatud aruandluskord. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi REACT-EU kaudu kättesaadavaks tehtud lisavahendite rakenduskord on juba küllaltki paindlik, on vaja muuta ERFi, ESFi ja FEADi 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku vahendite kasutamine veelgi paindlikumaks. Võttes arvesse kiireloomulist vajadust tegeleda rändeprobleemidega, mis on tingitud Venemaa Föderatsiooni sõjalisest agressioonist Ukraina vastu, peaksid neid probleeme käsitlevate tegevustega seotud kulud olema rahastamiskõlblikud alates kuupäevast, mil kõnealune sõjaline agressioon algas. Lisaks tuleks selliste tegevuste puhul suurendada paindlikkust ERFist ja ESFist antava toetuse kasutamisel, et programmide olemasolevaid rahalisi vahendeid saaks kiiresti kasutada, tingimusel et asjaomane tegevus on kooskõlas rakenduskavaga, mida on vajaduse korral muudetud. Selline paindlikkus peaks suurendama võimalusi juba ette nähtud tegevuste täiendavaks rahastamiseks. Samuti tuleks sellistes tegevustes osalejate kohta käivate andmete suhtes kehtestada lihtsustatud aruandluskord.

| (4) | Tagamaks, et kannatanud isikud saavad FEADi raames kiiret abi, on asjakohane lubada liikmesriikidel muuta FEADist toetatavate rakenduskavade teatavaid elemente, ilma et oleks vaja vastu võtta komisjoni otsust. |
| --- | --- |

(4)

Tagamaks, et kannatanud isikud saavad FEADi raames kiiret abi, on asjakohane lubada liikmesriikidel muuta FEADist toetatavate rakenduskavade teatavaid elemente, ilma et oleks vaja vastu võtta komisjoni otsust.

| (5) | Ühtekuuluvuspoliitika raames antav toetus peaks eelkõige täiendama Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist rahastatavaid meetmeid, et maksimeerida olemasolevate vahendite mõju. |
| --- | --- |

(5)

Ühtekuuluvuspoliitika raames antav toetus peaks eelkõige täiendama Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist rahastatavaid meetmeid, et maksimeerida olemasolevate vahendite mõju.

| (6) | COVID-19 pandeemia tagajärjed on liikmesriike enneolematul viisil mõjutanud. Pandeemia üldine mõju on avaldanud liikmesriikide eelarvetele väga suurt survet, kuna ootamatult ja märkimisväärselt on suurenenud vajadus avaliku sektori investeeringute järele nende tervishoiusüsteemi ja muudesse majandussektoritesse. See võib seada ohtu ka enim puudust kannatavatele isikutele ette nähtud toetuse andmise jätkumise. See on tekitanud erandliku olukorra, mille lahendamiseks on vaja võtta erimeetmeid. |
| --- | --- |

(6)

COVID-19 pandeemia tagajärjed on liikmesriike enneolematul viisil mõjutanud. Pandeemia üldine mõju on avaldanud liikmesriikide eelarvetele väga suurt survet, kuna ootamatult ja märkimisväärselt on suurenenud vajadus avaliku sektori investeeringute järele nende tervishoiusüsteemi ja muudesse majandussektoritesse. See võib seada ohtu ka enim puudust kannatavatele isikutele ette nähtud toetuse andmise jätkumise. See on tekitanud erandliku olukorra, mille lahendamiseks on vaja võtta erimeetmeid.

| (7) | COVID-19 puhangu mõjule reageerimiseks muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/460 (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1301/2013 (4) ja (EL) nr 1303/2013, (5) et võimaldada suuremat paindlikkust ERFist, ESFist ja Ühtekuuluvusfondist (edaspidi „fondid“) ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist toetatavate rakenduskavade rakendamisel. Kuna kõnealusest kriisist tulenev suur kahju liidu majandusele ja ühiskonnale aina kasvas, muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/558 (6) mõlemat määrust uuesti. Selleks et reageerida COVID-19 kriisi mõjule enim puudust kannatavatele isikutele, muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/559 (7) ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 223/2014, (8) et kehtestada FEADi erimeetmed tulemaks toime COVID-19 puhanguga. Need muudatused on võimaldanud liikmesriikidele erakorralist lisapaindlikkust, et nad saaksid keskenduda praeguse enneolematu kriisiga seoses vajalike meetmete võtmisele; selleks suurendati võimalusi fondidest kasutamata jäänud toetuse kasutuselevõtmiseks ning lihtsustati programmide rakendamise menetlusnõudeid, et kõnealusele kriisile kiiresti reageerida. Määruse (EL) nr 1303/2013 hilisema muutmisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2020/2221 (9) tehti REACT-EUga kättesaadavaks märkimisväärsed lisavahendid, et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil. Sama paketi osana muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/177 (10) ka määrust (EL) nr 223/2014, et liikmesriigid saaksid FEADi rakendamise käigus need lisavahendid enim puudust kannatavate isikute jaoks kasutusele võtta. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 puhangu mõjule reageerimiseks muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/460 (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1301/2013 (4) ja (EL) nr 1303/2013, (5) et võimaldada suuremat paindlikkust ERFist, ESFist ja Ühtekuuluvusfondist (edaspidi „fondid“) ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist toetatavate rakenduskavade rakendamisel. Kuna kõnealusest kriisist tulenev suur kahju liidu majandusele ja ühiskonnale aina kasvas, muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/558 (6) mõlemat määrust uuesti. Selleks et reageerida COVID-19 kriisi mõjule enim puudust kannatavatele isikutele, muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/559 (7) ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 223/2014, (8) et kehtestada FEADi erimeetmed tulemaks toime COVID-19 puhanguga. Need muudatused on võimaldanud liikmesriikidele erakorralist lisapaindlikkust, et nad saaksid keskenduda praeguse enneolematu kriisiga seoses vajalike meetmete võtmisele; selleks suurendati võimalusi fondidest kasutamata jäänud toetuse kasutuselevõtmiseks ning lihtsustati programmide rakendamise menetlusnõudeid, et kõnealusele kriisile kiiresti reageerida. Määruse (EL) nr 1303/2013 hilisema muutmisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2020/2221 (9) tehti REACT-EUga kättesaadavaks märkimisväärsed lisavahendid, et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil. Sama paketi osana muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/177 (10) ka määrust (EL) nr 223/2014, et liikmesriigid saaksid FEADi rakendamise käigus need lisavahendid enim puudust kannatavate isikute jaoks kasutusele võtta.

| (8) | Kuigi programmitöö perioodiks 2014–2020 ette nähtud paindlikkus ja lisavahendid on aidanud liikmesriike kriisile reageerimisel ja jõupingutustel sellest taastuda, avaldasid uute koroonaviiruse variantide, eriti omikronvariandi esilekerkimine ning piirangute ulatuslik karmistamine 2021. aasta viimases kvartalis jätkuvalt suurt negatiivset mõju liikmesriikide majandusele ja ühiskonnale ning takistasid ühtekuuluvuspoliitika programmide ja FEADist toetatavate programmide tavapärast rakendamist. Venemaa Föderatsiooni hiljutine sõjaline agressioon ja sellest tulenevad rändevood on seda mõju süvendanud ja võivad omakorda takistada liidu majanduse taastumist. Kooskõlas määruses (EL) 2020/558 sätestatud võimalusega on seetõttu vaja erandkorras pikendada ühte nimetatud määrusega kehtestatud meedet, nimelt võimalust kohaldada aruandeaastaks 2020–2021 ettenähtud 100 %-list kaasrahastamismäära ka järgmise aruandeaasta suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Kuigi programmitöö perioodiks 2014–2020 ette nähtud paindlikkus ja lisavahendid on aidanud liikmesriike kriisile reageerimisel ja jõupingutustel sellest taastuda, avaldasid uute koroonaviiruse variantide, eriti omikronvariandi esilekerkimine ning piirangute ulatuslik karmistamine 2021. aasta viimases kvartalis jätkuvalt suurt negatiivset mõju liikmesriikide majandusele ja ühiskonnale ning takistasid ühtekuuluvuspoliitika programmide ja FEADist toetatavate programmide tavapärast rakendamist. Venemaa Föderatsiooni hiljutine sõjaline agressioon ja sellest tulenevad rändevood on seda mõju süvendanud ja võivad omakorda takistada liidu majanduse taastumist. Kooskõlas määruses (EL) 2020/558 sätestatud võimalusega on seetõttu vaja erandkorras pikendada ühte nimetatud määrusega kehtestatud meedet, nimelt võimalust kohaldada aruandeaastaks 2020–2021 ettenähtud 100 %-list kaasrahastamismäära ka järgmise aruandeaasta suhtes.

| (9) | Selleks et leevendada kriisiolukorrale reageerimise vajadusest tulenevat koormust avaliku sektori eelarvetele, kiirendada programmi rakendamist ja võimaldada piirkondade taastumiseks vajalikke investeeringuid, tuleks liikmesriikidele anda erandlik võimalus taotleda 100 %-lise kaasrahastamismäära kohaldamist ERFist, ESFist, Ühtekuuluvusfondist või FEADist toetatava programmi puhul ka aruandeaastal 2021–2022. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et leevendada kriisiolukorrale reageerimise vajadusest tulenevat koormust avaliku sektori eelarvetele, kiirendada programmi rakendamist ja võimaldada piirkondade taastumiseks vajalikke investeeringuid, tuleks liikmesriikidele anda erandlik võimalus taotleda 100 %-lise kaasrahastamismäära kohaldamist ERFist, ESFist, Ühtekuuluvusfondist või FEADist toetatava programmi puhul ka aruandeaastal 2021–2022.

| (10) | Selleks et järgida mitmeaastase finantsraamistiku 2022. ja 2023. aasta maksete ülemmäärasid, tuleks kehtestada ERFi, Ühtekuuluvusfondi või ESFi raames nende aastate puhul 100 %-lise kaasrahastamismäära kohaldamisest tulenevate maksete ülemmäär. Maksed, mida ei ole võimalik teha kõnealuste ülemmäärade kohaldamise tõttu, peaks komisjon tegema esimesel võimalusel, sõltuvalt rahaliste vahendite olemasolust kas raamatupidamisarvestuse heakskiitmisel või järgnevate maksete kaudu. Sellised edasilükatud maksed ei tohiks mõjutada raamatupidamisaruannete heakskiitmist ega avaldada muud mõju. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et järgida mitmeaastase finantsraamistiku 2022. ja 2023. aasta maksete ülemmäärasid, tuleks kehtestada ERFi, Ühtekuuluvusfondi või ESFi raames nende aastate puhul 100 %-lise kaasrahastamismäära kohaldamisest tulenevate maksete ülemmäär. Maksed, mida ei ole võimalik teha kõnealuste ülemmäärade kohaldamise tõttu, peaks komisjon tegema esimesel võimalusel, sõltuvalt rahaliste vahendite olemasolust kas raamatupidamisarvestuse heakskiitmisel või järgnevate maksete kaudu. Sellised edasilükatud maksed ei tohiks mõjutada raamatupidamisaruannete heakskiitmist ega avaldada muud mõju.

| (11) | Võttes arvesse, et 100 %-lise kaasrahastamismäära kohaldamine ei mõjuta oluliselt rakenduskavade sisu, on asjakohane võimaldada selle kiiret rakendamist, ilma et oleks vaja komisjoni otsust, millega kiidetakse heaks rakenduskava finantstabelite muutmine liikmesriikide poolt. Siiski peaks liikmesriik esitama muudetud finantstabelid enne asjaomase aruandeaasta lõppmaksetaotluse esitamist. Sellekohased võimalikud muudatused, sealhulgas näitajate väärtustes, võib teha programmi hilisema muudatuse osana pärast aruandeaasta lõppu. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse, et 100 %-lise kaasrahastamismäära kohaldamine ei mõjuta oluliselt rakenduskavade sisu, on asjakohane võimaldada selle kiiret rakendamist, ilma et oleks vaja komisjoni otsust, millega kiidetakse heaks rakenduskava finantstabelite muutmine liikmesriikide poolt. Siiski peaks liikmesriik esitama muudetud finantstabelid enne asjaomase aruandeaasta lõppmaksetaotluse esitamist. Sellekohased võimalikud muudatused, sealhulgas näitajate väärtustes, võib teha programmi hilisema muudatuse osana pärast aruandeaasta lõppu.

| (12) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kehtestada paindlikkusmeetmed fondidest antava toetuse valdkonnas, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda pakutud meetmete ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(12)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kehtestada paindlikkusmeetmed fondidest antava toetuse valdkonnas, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda pakutud meetmete ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (13) | Määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 223/2014 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 223/2014 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (14) | Võttes arvesse kiireloomulisust, mis tuleneb Venemaa Föderatsiooni sõjalisest agressioonist põhjustatud rändeprobleemidest ja COVID-19 pandeemiast tingitud jätkuvast rahvatervisekriisist, peetakse asjakohaseks teha erand ELi lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4 osutatud kaheksa nädala pikkusest tähtajast. |
| --- | --- |

(14)

Võttes arvesse kiireloomulisust, mis tuleneb Venemaa Föderatsiooni sõjalisest agressioonist põhjustatud rändeprobleemidest ja COVID-19 pandeemiast tingitud jätkuvast rahvatervisekriisist, peetakse asjakohaseks teha erand ELi lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4 osutatud kaheksa nädala pikkusest tähtajast.

| (15) | Võttes arvesse vajadust võimaldada liikmesriikidel oma programme õigel ajal muuta, et saada kasu 100 %-lise kaasrahastamismäära kohaldamisest aruandeaastal 2021–2022, peaks käesolev määrus jõustuma kiireloomulisena järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(15)

Võttes arvesse vajadust võimaldada liikmesriikidel oma programme õigel ajal muuta, et saada kasu 100 %-lise kaasrahastamismäära kohaldamisest aruandeaastal 2021–2022, peaks käesolev määrus jõustuma kiireloomulisena järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1303/2013 muutmine

Määrust (EL) nr 1303/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 25a lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Erandina artikli 60 lõikest 1 ning artikli 120 lõike 3 esimesest ja neljandast lõigust võib kohaldada 100 %-list kaasrahastamismäära kulude suhtes, mis on deklareeritud maksetaotlustes 1. juulil 2021 algava ja 30. juunil 2022 lõppeva aruandeaasta jooksul ERFist, ESFist või Ühtekuuluvusfondist toetatava programmi ühe või mitme prioriteetse suuna kohta.
  Erandina artikli 30 lõigetest 1 ja 2 ning artikli 96 lõikest 10 ei ole 100 %-lise kaasrahastamismäära kohaldamiseks vaja komisjoni otsust programmi muutmise heakskiitmise kohta. Liikmesriik edastab muudetud finantstabelid komisjonile pärast seda, kui seirekomisjon on need heaks kiitnud. 100 %-list kaasrahastamismäära kohaldatakse üksnes juhul, kui finantstabelid edastatakse komisjonile enne lõpliku vahemaksetaotluse esitamist 1. juulil 2021 algava ja 30. juunil 2022 lõppeva aruandeeaasta kohta vastavalt artikli 135 lõikele 2.
  100 %-lise kaasrahastamismäära kohaldamisest tulenevad täiendavad maksed kokku ei tohi ületada 5 miljardit eurot 2022. aastal ja 1 miljardit eurot 2023. aastal.
  Komisjon teeb vahemakseid, kohaldades asjaomaste prioriteetsete suundade suhtes kohaldatavat kaasrahastamismäära enne teises lõigus osutatud edastamist. Erandina artikli 135 lõikest 5 teeb komisjon täiendavaid makseid, mis tulenevad 100 %-lise kaasrahastamismäära kohaldamisest pärast kõigi aruandeaasta 2021–2022 lõplike vahemaksetaotluste kättesaamist, vajaduse korral proportsionaalselt, et pidada kinni kolmandas lõigus sätestatud ülemmääradest.
  Erandina artikli 139 lõikest 7 makstakse ülejäänud summad, mis tulenevad 100 %-lise kaasrahastamismäära kohaldamisest ja mida ei saa pärast raamatupidamise aastaaruande heakskiitmist kolmandas lõigus sätestatud ülemmäärade järgimiseks välja maksta, välja 2024. aastal või hiljem.“ |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 25a lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Erandina artikli 60 lõikest 1 ning artikli 120 lõike 3 esimesest ja neljandast lõigust võib kohaldada 100 %-list kaasrahastamismäära kulude suhtes, mis on deklareeritud maksetaotlustes 1. juulil 2021 algava ja 30. juunil 2022 lõppeva aruandeaasta jooksul ERFist, ESFist või Ühtekuuluvusfondist toetatava programmi ühe või mitme prioriteetse suuna kohta.

Erandina artikli 30 lõigetest 1 ja 2 ning artikli 96 lõikest 10 ei ole 100 %-lise kaasrahastamismäära kohaldamiseks vaja komisjoni otsust programmi muutmise heakskiitmise kohta. Liikmesriik edastab muudetud finantstabelid komisjonile pärast seda, kui seirekomisjon on need heaks kiitnud. 100 %-list kaasrahastamismäära kohaldatakse üksnes juhul, kui finantstabelid edastatakse komisjonile enne lõpliku vahemaksetaotluse esitamist 1. juulil 2021 algava ja 30. juunil 2022 lõppeva aruandeeaasta kohta vastavalt artikli 135 lõikele 2.

100 %-lise kaasrahastamismäära kohaldamisest tulenevad täiendavad maksed kokku ei tohi ületada 5 miljardit eurot 2022. aastal ja 1 miljardit eurot 2023. aastal.

Komisjon teeb vahemakseid, kohaldades asjaomaste prioriteetsete suundade suhtes kohaldatavat kaasrahastamismäära enne teises lõigus osutatud edastamist. Erandina artikli 135 lõikest 5 teeb komisjon täiendavaid makseid, mis tulenevad 100 %-lise kaasrahastamismäära kohaldamisest pärast kõigi aruandeaasta 2021–2022 lõplike vahemaksetaotluste kättesaamist, vajaduse korral proportsionaalselt, et pidada kinni kolmandas lõigus sätestatud ülemmääradest.

Erandina artikli 139 lõikest 7 makstakse ülejäänud summad, mis tulenevad 100 %-lise kaasrahastamismäära kohaldamisest ja mida ei saa pärast raamatupidamise aastaaruande heakskiitmist kolmandas lõigus sätestatud ülemmäärade järgimiseks välja maksta, välja 2024. aastal või hiljem.“

| 2) | Artikli 65 lõikesse 10 lisatakse järgmine lõik:

  „Erandina lõikest 9 on Venemaa Föderatsiooni sõjalisest agressioonist tulenevad rändeprobleeme käsitlevate tegevustega seotud kulud rahastamiskõlblikud alates 24. veebruarist 2022.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 65 lõikesse 10 lisatakse järgmine lõik:

„Erandina lõikest 9 on Venemaa Föderatsiooni sõjalisest agressioonist tulenevad rändeprobleeme käsitlevate tegevustega seotud kulud rahastamiskõlblikud alates 24. veebruarist 2022.“

| 3) | Artiklisse 98 lisatakse järgmine lõige:

  „4.   Venemaa Föderatsiooni sõjalisest agressioonist tulenevaid rändeprobleeme käsitlevaid tegevusi võib rahastada kas ERFist või ESFist teise fondi suhtes kohaldatavate eeskirjade alusel.
  Sellisel juhul kavandatakse need tegevused kõnealuse teise fondi sihtotstarbelise prioriteetse suuna raames, mis aitab kaasa fondi vastavate investeerimisprioriteetide saavutamisele.
  Kui teises lõigus osutatud sihtotstarbelise prioriteetse suuna alla kuuluvate tegevuste puhul tuleb esitada andmed osalejate kohta, põhinevad need teadlikel hinnangutel ning piirduvad toetatud isikute koguarvu ja alla 18-aastaste laste arvuga.
  Käesolevat lõiget ei kohaldata Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluvatele programmidele.“ |
| --- | --- |

3)

Artiklisse 98 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Venemaa Föderatsiooni sõjalisest agressioonist tulenevaid rändeprobleeme käsitlevaid tegevusi võib rahastada kas ERFist või ESFist teise fondi suhtes kohaldatavate eeskirjade alusel.

Sellisel juhul kavandatakse need tegevused kõnealuse teise fondi sihtotstarbelise prioriteetse suuna raames, mis aitab kaasa fondi vastavate investeerimisprioriteetide saavutamisele.

Kui teises lõigus osutatud sihtotstarbelise prioriteetse suuna alla kuuluvate tegevuste puhul tuleb esitada andmed osalejate kohta, põhinevad need teadlikel hinnangutel ning piirduvad toetatud isikute koguarvu ja alla 18-aastaste laste arvuga.

Käesolevat lõiget ei kohaldata Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluvatele programmidele.“

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 223/2014 muutmine

Määrust (EL) nr 223/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 9 lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

  „Esimese ja teise lõigu sätteid kohaldatakse ka rakenduskava nende elementide muutmise suhtes, mis käsitlevad Venemaa Föderatsiooni sõjalisest agressioonist tulenevaid rändeprobleeme.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 9 lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

„Esimese ja teise lõigu sätteid kohaldatakse ka rakenduskava nende elementide muutmise suhtes, mis käsitlevad Venemaa Föderatsiooni sõjalisest agressioonist tulenevaid rändeprobleeme.“

| 2) | Artiklisse 20 lisatakse järgmine lõige:

  „1b.   Erandina lõikest 1 võib kohaldada 100 % kaasrahastamismäära selliste kulude suhtes, mis on deklareeritud 1. juulil 2021 algava ja 30. juunil 2022 lõppeva aruandeaasta jooksul esitatud maksetaotlustes.
  Erandina artikli 9 lõigetest 1, 2 ja 3 ei ole 100 % kaasrahastamismäära kohaldamiseks vaja komisjoni otsust programmi muudatuse heakskiitmise kohta. Liikmesriik esitab komisjonile muudetud finantstabelid, millele on osutatud I lisas esitatud rakenduskavade vormide punktis 5.1. 100 % kaasrahastamismäära kohaldatakse üksnes juhul, kui finantstabelid esitatakse komisjonile enne lõpliku vahemaksetaotluse esitamist 1. juulil 2021 algava ja 30. juunil 2022 lõppeva aruandeaasta kohta vastavalt artikli 45 lõikele 2.“ |
| --- | --- |

2)

Artiklisse 20 lisatakse järgmine lõige:

„1b.   Erandina lõikest 1 võib kohaldada 100 % kaasrahastamismäära selliste kulude suhtes, mis on deklareeritud 1. juulil 2021 algava ja 30. juunil 2022 lõppeva aruandeaasta jooksul esitatud maksetaotlustes.

Erandina artikli 9 lõigetest 1, 2 ja 3 ei ole 100 % kaasrahastamismäära kohaldamiseks vaja komisjoni otsust programmi muudatuse heakskiitmise kohta. Liikmesriik esitab komisjonile muudetud finantstabelid, millele on osutatud I lisas esitatud rakenduskavade vormide punktis 5.1. 100 % kaasrahastamismäära kohaldatakse üksnes juhul, kui finantstabelid esitatakse komisjonile enne lõpliku vahemaksetaotluse esitamist 1. juulil 2021 algava ja 30. juunil 2022 lõppeva aruandeaasta kohta vastavalt artikli 45 lõikele 2.“

| 3) | Artikli 22 lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

  „Erandina esimesest lõigust on Venemaa Föderatsiooni sõjalisest agressioonist tulenevad rändeprobleeme käsitlevate tegevustega seotud kulud rahastamiskõlblikud alates 24. veebruarist 2022.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 22 lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

„Erandina esimesest lõigust on Venemaa Föderatsiooni sõjalisest agressioonist tulenevad rändeprobleeme käsitlevate tegevustega seotud kulud rahastamiskõlblikud alates 24. veebruarist 2022.“

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 6. aprill 2022

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BEAUNE

---

(1)  
  23. märtsi 2022. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 4. aprilli 2022. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID-19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID-19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/559, millega muudetakse määrust (EL) nr 223/2014 seoses erimeetmete kehtestamisega, et reageerida COVID-19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 7).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 223/2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2221, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses lisavahendite ja rakenduskorraga, et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil (REACT-EU) (ELT L 437, 28.12.2020, lk 30).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/177, millega muudetakse määrust (EL) nr 223/2014 seoses erimeetmete kehtestamisega, et reageerida COVID-19 puhanguga seotud kriisile (ELT L 53, 16.2.2021, lk 1).

10

---

OTSUSED

| 8.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/6

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/563,

6. aprill 2022,

makromajandusliku finantsabi andmise kohta Moldova Vabariigile

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 212 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit (edaspidi „liit“) ja Moldova Vabariik (edaspidi „Moldova“) jätkavad suhete arendamist Euroopa naabruspoliitika ja idapartnerluse raames. Moldova ühines idapartnerlusega 2009. aastal ning seejärel toimusid läbirääkimised ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu (2) (edaspidi „assotsieerimisleping“) üle. Assotsieerimisleping, milles nähakse ette järkjärguline põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna loomine, kirjutati alla 27. juunil 2014. aastal ja see jõustus 1. juulil 2016. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit (edaspidi „liit“) ja Moldova Vabariik (edaspidi „Moldova“) jätkavad suhete arendamist Euroopa naabruspoliitika ja idapartnerluse raames. Moldova ühines idapartnerlusega 2009. aastal ning seejärel toimusid läbirääkimised ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu (2) (edaspidi „assotsieerimisleping“) üle. Assotsieerimisleping, milles nähakse ette järkjärguline põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna loomine, kirjutati alla 27. juunil 2014. aastal ja see jõustus 1. juulil 2016.

| (2) | Moldova majandust on märkimisväärselt mõjutanud majanduslangus 2020. aastal mille põhjustas COVID-19 pandeemia, riigi pikaajaline poliitiline ummikseis pärast 2020. aasta novembris toimunud presidendivalimisi ning hiljutine energiakriis. Nimetatud asjaolude tõttu tekkis Moldoval suur rahastamispuudujääk, halvenes välispositsioon ja suurenesid eelarvevajadused. |
| --- | --- |

(2)

Moldova majandust on märkimisväärselt mõjutanud majanduslangus 2020. aastal mille põhjustas COVID-19 pandeemia, riigi pikaajaline poliitiline ummikseis pärast 2020. aasta novembris toimunud presidendivalimisi ning hiljutine energiakriis. Nimetatud asjaolude tõttu tekkis Moldoval suur rahastamispuudujääk, halvenes välispositsioon ja suurenesid eelarvevajadused.

| (3) | Pärast 2021. aasta juulis toimunud parlamendivalimisi on Moldova uus valitsus näidanud üles kindlat pühendumust edasistele reformidele ulatusliku programmiga „Moldova headel aegadel 2021–2025“. Nimetatud programm keskendub peamistele poliitikavaldkondadele, sealhulgas õigussektori reformidele, korruptsioonivastasele võitlusele, heale valitsemistavale ja õigusriigi põhimõttele. |
| --- | --- |

(3)

Pärast 2021. aasta juulis toimunud parlamendivalimisi on Moldova uus valitsus näidanud üles kindlat pühendumust edasistele reformidele ulatusliku programmiga „Moldova headel aegadel 2021–2025“. Nimetatud programm keskendub peamistele poliitikavaldkondadele, sealhulgas õigussektori reformidele, korruptsioonivastasele võitlusele, heale valitsemistavale ja õigusriigi põhimõttele.

| (4) | Taas kinnitatud valmisoleku tõttu nimetatud reforme ellu viia ja tugeva poliitilise tahte toel on Moldova ametiasutused reformide rakendamist märkimisväärselt kiirendanud. See võimaldas Moldoval vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele (EL) 2020/701 (3) edukalt lõpule viia ka COVID-19 pandeemiaga seotud makromajandusliku finantsabi tehingud, kuna kõik vastastikuse mõistmise memorandumis liiduga kokku lepitud reformimeetmed on ellu viidud, välja üks meede, mis käsitleb vara tagasivõitmist, mille suhtes tehti erand. Selleks konsulteeris komisjon liikmesriikide esindajate komiteega ja ei saanud vastuväiteid. |
| --- | --- |

(4)

Taas kinnitatud valmisoleku tõttu nimetatud reforme ellu viia ja tugeva poliitilise tahte toel on Moldova ametiasutused reformide rakendamist märkimisväärselt kiirendanud. See võimaldas Moldoval vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele (EL) 2020/701 (3) edukalt lõpule viia ka COVID-19 pandeemiaga seotud makromajandusliku finantsabi tehingud, kuna kõik vastastikuse mõistmise memorandumis liiduga kokku lepitud reformimeetmed on ellu viidud, välja üks meede, mis käsitleb vara tagasivõitmist, mille suhtes tehti erand. Selleks konsulteeris komisjon liikmesriikide esindajate komiteega ja ei saanud vastuväiteid.

| (5) | Rahvusvahelise Valuutafondi (edaspidi „IMF“) uue programmi (kokku lepitud 2020. aastal) vastuvõtmise takerdumise järel on IMF pärast 2021. aasta juulis toimunud parlamendivalimisi Moldova uuesti kaasanud ja jõudnud tehnilisele kokkuleppele 564 miljoni USA dollari suuruse laiendatud laenuvahendi ja laiendatud rahastamisvahendi programmi suhtes. Uus programm võeti vastu IMFi direktorite nõukogu otsusega 20. detsembril 2021. Nimetatud programmi eesmärk on toetada Moldova majanduse taastamist, käivitada ulatuslik valitsemis- ja institutsiooniliste reformide kava, suurendada läbipaistvust ja aruandekohustust, parandada avaliku poliitika prognoositavust, tugevdada finantseerimisasutusi ja soodustada piirangute vähendamist. |
| --- | --- |

(5)

Rahvusvahelise Valuutafondi (edaspidi „IMF“) uue programmi (kokku lepitud 2020. aastal) vastuvõtmise takerdumise järel on IMF pärast 2021. aasta juulis toimunud parlamendivalimisi Moldova uuesti kaasanud ja jõudnud tehnilisele kokkuleppele 564 miljoni USA dollari suuruse laiendatud laenuvahendi ja laiendatud rahastamisvahendi programmi suhtes. Uus programm võeti vastu IMFi direktorite nõukogu otsusega 20. detsembril 2021. Nimetatud programmi eesmärk on toetada Moldova majanduse taastamist, käivitada ulatuslik valitsemis- ja institutsiooniliste reformide kava, suurendada läbipaistvust ja aruandekohustust, parandada avaliku poliitika prognoositavust, tugevdada finantseerimisasutusi ja soodustada piirangute vähendamist.

| (6) | Majanduse olukorra ja tulevikuväljavaadete halvenemise tõttu taotles Moldova 2021. aasta novembris liidult täiendavat makromajanduslikku finantsabi. |
| --- | --- |

(6)

Majanduse olukorra ja tulevikuväljavaadete halvenemise tõttu taotles Moldova 2021. aasta novembris liidult täiendavat makromajanduslikku finantsabi.

| (7) | Moldovale Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist antava liidu toetuse soovituslik suurus ajavahemikus 2014–2020 oli 518,15 miljonit eurot ning see hõlmas eelarvetoetusi ja tehnilist abi. Ajavahemike 2014–2017 ja 2017–2020 ühtses toetusraamistikus on kindlaks määratud Moldovaga tehtava koostöö prioriteetsed valdkonnad Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames eelmise eelarveperioodi kohta. Ajavahemiku 2021–2027 prioriteedid esitatakse uues mitmeaastases sihtprogrammis, mis on koostatud tihedas koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega. |
| --- | --- |

(7)

Moldovale Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist antava liidu toetuse soovituslik suurus ajavahemikus 2014–2020 oli 518,15 miljonit eurot ning see hõlmas eelarvetoetusi ja tehnilist abi. Ajavahemike 2014–2017 ja 2017–2020 ühtses toetusraamistikus on kindlaks määratud Moldovaga tehtava koostöö prioriteetsed valdkonnad Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames eelmise eelarveperioodi kohta. Ajavahemiku 2021–2027 prioriteedid esitatakse uues mitmeaastases sihtprogrammis, mis on koostatud tihedas koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega.

| (8) | Arvestades, et Euroopa naabruspoliitika hõlmab Moldovat, peaks tal olema õigus saada liidu makromajanduslikku finantsabi. |
| --- | --- |

(8)

Arvestades, et Euroopa naabruspoliitika hõlmab Moldovat, peaks tal olema õigus saada liidu makromajanduslikku finantsabi.

| (9) | Liidu makromajanduslik finantsabi peaks olema erandlik rahastamisvahend, millega antakse maksebilansi sidumata ja sihtotstarbeta toetust eesmärgiga rahuldada abisaaja kiireloomulist välisrahastamisvajadust ja millega peaks kaasnema sellise poliitilise programmi rakendamine, mis hõlmaks abisaaja maksebilansi olukorra lühiajaliseks parandamiseks võetavaid tugevaid ja viivitamatuid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid. |
| --- | --- |

(9)

Liidu makromajanduslik finantsabi peaks olema erandlik rahastamisvahend, millega antakse maksebilansi sidumata ja sihtotstarbeta toetust eesmärgiga rahuldada abisaaja kiireloomulist välisrahastamisvajadust ja millega peaks kaasnema sellise poliitilise programmi rakendamine, mis hõlmaks abisaaja maksebilansi olukorra lühiajaliseks parandamiseks võetavaid tugevaid ja viivitamatuid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid.

| (10) | Arvestades et Moldova maksebilansis on jätkuvalt märkimisväärne täiendava välisrahastamise puudujääk ka pärast IMFi ja teiste mitmepoolsete institutsioonide vahendite eraldamist, on Moldovale antav liidu makromajanduslik finantsabi koostoimes IMFi programmiga praeguses erandlikus olukorras asjakohane vastus Moldova taotlusele toetada tema majanduse stabiliseerimist. Liidu makromajanduslik finantsabi toetaks Moldova majanduse stabiliseerimist ja struktuurireformikava, täiendades IMFi rahastamiskokkuleppe alusel kättesaadavaks tehtud vahendeid. |
| --- | --- |

(10)

Arvestades et Moldova maksebilansis on jätkuvalt märkimisväärne täiendava välisrahastamise puudujääk ka pärast IMFi ja teiste mitmepoolsete institutsioonide vahendite eraldamist, on Moldovale antav liidu makromajanduslik finantsabi koostoimes IMFi programmiga praeguses erandlikus olukorras asjakohane vastus Moldova taotlusele toetada tema majanduse stabiliseerimist. Liidu makromajanduslik finantsabi toetaks Moldova majanduse stabiliseerimist ja struktuurireformikava, täiendades IMFi rahastamiskokkuleppe alusel kättesaadavaks tehtud vahendeid.

| (11) | Liidu makromajandusliku finantsabi eesmärk peaks olema toetada kestliku välisrahastamise taastamist Moldovas, toetades seeläbi Moldova majanduslikku ja sotsiaalset arengut. |
| --- | --- |

(11)

Liidu makromajandusliku finantsabi eesmärk peaks olema toetada kestliku välisrahastamise taastamist Moldovas, toetades seeläbi Moldova majanduslikku ja sotsiaalset arengut.

| (12) | Eeldatakse, et liidu makromajandusliku finantsabiga kaasnevad eelarvetoetused naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendist „Globaalne Euroopa“, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/947 (4). |
| --- | --- |

(12)

Eeldatakse, et liidu makromajandusliku finantsabiga kaasnevad eelarvetoetused naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendist „Globaalne Euroopa“, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/947 (4).

| (13) | Liidu makromajandusliku finantsabi suuruse kindlaksmääramisel võetakse aluseks täielik kvantitatiivne hinnang Moldova täiendava välisrahastamisvajaduse suuruse kohta ning arvestatakse riigi suutlikkust rahastada end omavahenditest, eelkõige tema käsutuses olevatest rahvusvahelistest reservidest. Liidu makromajanduslik finantsabi peaks täiendama IMFi ja Maailmapanga programme ja vahendeid. Finantsabi suuruse kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka mitmepoolsete rahastajate eeldatavat rahalist panust ja vajadust tagada koormuse õiglane jagunemine liidu ja muude rahastajate vahel, samuti Moldovas juba kasutatavaid liidu muid välisrahastamisvahendeid ning liidu osalemisega saavutatavat lisaväärtust. |
| --- | --- |

(13)

Liidu makromajandusliku finantsabi suuruse kindlaksmääramisel võetakse aluseks täielik kvantitatiivne hinnang Moldova täiendava välisrahastamisvajaduse suuruse kohta ning arvestatakse riigi suutlikkust rahastada end omavahenditest, eelkõige tema käsutuses olevatest rahvusvahelistest reservidest. Liidu makromajanduslik finantsabi peaks täiendama IMFi ja Maailmapanga programme ja vahendeid. Finantsabi suuruse kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka mitmepoolsete rahastajate eeldatavat rahalist panust ja vajadust tagada koormuse õiglane jagunemine liidu ja muude rahastajate vahel, samuti Moldovas juba kasutatavaid liidu muid välisrahastamisvahendeid ning liidu osalemisega saavutatavat lisaväärtust.

| (14) | Võttes arvesse Moldova täiendavat välisrahastamisvajadust, tema majandusliku arengu taset, mille mõõtmisel lähtutakse sissetulekust elaniku kohta ning vaesuse määrast, riigi suutlikkust rahastada end omavahenditest ja eelkõige tema käsutuses olevatest rahvusvahelistest reservidest ning tema tagasimaksevõime hindamist, mille puhul lähtutakse võla jätkusuutlikkuse analüüsist, tuleks osa makromajanduslikust finantsabist anda toetuste vormis. |
| --- | --- |

(14)

Võttes arvesse Moldova täiendavat välisrahastamisvajadust, tema majandusliku arengu taset, mille mõõtmisel lähtutakse sissetulekust elaniku kohta ning vaesuse määrast, riigi suutlikkust rahastada end omavahenditest ja eelkõige tema käsutuses olevatest rahvusvahelistest reservidest ning tema tagasimaksevõime hindamist, mille puhul lähtutakse võla jätkusuutlikkuse analüüsist, tuleks osa makromajanduslikust finantsabist anda toetuste vormis.

| (15) | Komisjon peaks tagama, et liidu makromajanduslik finantsabi on õiguslikult ja sisuliselt kooskõlas välistegevuse eri valdkondade peamiste põhimõtete ja eesmärkidega ning nimetatud valdkondades võetud meetmetega ja liidu muude asjakohaste poliitikatega. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon peaks tagama, et liidu makromajanduslik finantsabi on õiguslikult ja sisuliselt kooskõlas välistegevuse eri valdkondade peamiste põhimõtete ja eesmärkidega ning nimetatud valdkondades võetud meetmetega ja liidu muude asjakohaste poliitikatega.

| (16) | Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama liidu välispoliitikat Moldova suhtes. Komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid liidu välispoliitika kooskõlastamiseks ja selle järjepidevuse tagamiseks tegema makromajandusliku finantsabi andmisel tihedat koostööd. |
| --- | --- |

(16)

Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama liidu välispoliitikat Moldova suhtes. Komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid liidu välispoliitika kooskõlastamiseks ja selle järjepidevuse tagamiseks tegema makromajandusliku finantsabi andmisel tihedat koostööd.

| (17) | Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama Moldova pühendumist väärtustele, mis on liiduga ühised, sealhulgas demokraatiale, õigusriigi põhimõttele, heale valitsemistavale, inimõiguste austamisele, kestlikule arengule ja vaesuse vähendamisele, samuti tema pühendumist avatud, reeglitel põhineva ja õiglase kaubanduse põhimõtetele. |
| --- | --- |

(17)

Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama Moldova pühendumist väärtustele, mis on liiduga ühised, sealhulgas demokraatiale, õigusriigi põhimõttele, heale valitsemistavale, inimõiguste austamisele, kestlikule arengule ja vaesuse vähendamisele, samuti tema pühendumist avatud, reeglitel põhineva ja õiglase kaubanduse põhimõtetele.

| (18) | Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus peaks olema see, et Moldova järgib tulemuslikke demokraatlikke mehhanisme, sealhulgas parlamentaarset mitmeparteisüsteemi, ning õigusriigi põhimõtet ja tagab inimõiguste austamise. Lisaks peaksid liidu makromajandusliku finantsabi konkreetsed eesmärgid suurendama riigi rahanduse juhtimise süsteemide tõhusust ja läbipaistvust ning nendega seotud aruandekohustust, samuti edendama Moldova finantssektori valitsemistava ja järelevalvet ning soodustama struktuurireforme, mis toetavad kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, inimväärsete töökohtade loomist ja eelarve konsolideerimist. Komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid korrapäraselt seirama nii eeltingimuste täitmist kui ka kõnealuste eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(18)

Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus peaks olema see, et Moldova järgib tulemuslikke demokraatlikke mehhanisme, sealhulgas parlamentaarset mitmeparteisüsteemi, ning õigusriigi põhimõtet ja tagab inimõiguste austamise. Lisaks peaksid liidu makromajandusliku finantsabi konkreetsed eesmärgid suurendama riigi rahanduse juhtimise süsteemide tõhusust ja läbipaistvust ning nendega seotud aruandekohustust, samuti edendama Moldova finantssektori valitsemistava ja järelevalvet ning soodustama struktuurireforme, mis toetavad kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, inimväärsete töökohtade loomist ja eelarve konsolideerimist. Komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid korrapäraselt seirama nii eeltingimuste täitmist kui ka kõnealuste eesmärkide saavutamist.

| (19) | Selleks et tagada liidu makromajandusliku finantsabiga seotud liidu finantshuvide tõhus kaitse, peaks Moldova võtma asjakohaseid meetmeid kõnealuse abiga seotud kelmuste ja pettuste, korruptsiooni ja muude õigusnormide rikkumise ärahoidmiseks ja tõkestamiseks. Lisaks sellele tuleks sätestada, et komisjon teeb kontrolle, kontrollikoda auditeid ja Euroopa Prokuratuur teostab oma pädevust. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et tagada liidu makromajandusliku finantsabiga seotud liidu finantshuvide tõhus kaitse, peaks Moldova võtma asjakohaseid meetmeid kõnealuse abiga seotud kelmuste ja pettuste, korruptsiooni ja muude õigusnormide rikkumise ärahoidmiseks ja tõkestamiseks. Lisaks sellele tuleks sätestada, et komisjon teeb kontrolle, kontrollikoda auditeid ja Euroopa Prokuratuur teostab oma pädevust.

| (20) | Liidu makromajandusliku finantsabi andmisega ei piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu kui eelarvepädevate institutsioonide volitusi. |
| --- | --- |

(20)

Liidu makromajandusliku finantsabi andmisega ei piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu kui eelarvepädevate institutsioonide volitusi.

| (21) | Liidu toetusena antava makromajandusliku finantsabi suurus ja laenu vormis antava makromajandusliku finantsabi jaoks vajalike eraldiste suurus peaksid olema kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud eelarveassigneeringutega. |
| --- | --- |

(21)

Liidu toetusena antava makromajandusliku finantsabi suurus ja laenu vormis antava makromajandusliku finantsabi jaoks vajalike eraldiste suurus peaksid olema kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud eelarveassigneeringutega.

| (22) | Liidu makromajandusliku finantsabi andmist peaks korraldama komisjon. Selleks et Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid jälgida käesoleva otsuse rakendamist, peaks komisjon nimetatud abiga seotud asjaajamise käigust korrapäraselt teavitama ja edastama neile asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

(22)

Liidu makromajandusliku finantsabi andmist peaks korraldama komisjon. Selleks et Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid jälgida käesoleva otsuse rakendamist, peaks komisjon nimetatud abiga seotud asjaajamise käigust korrapäraselt teavitama ja edastama neile asjakohased dokumendid.

| (23) | Selleks et tagada käesoleva otsuse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (5). |
| --- | --- |

(23)

Selleks et tagada käesoleva otsuse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (5).

| (24) | Liidu makromajandusliku finantsabi suhtes tuleks kohaldada majanduspoliitilisi tingimusi, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis (edaspidi „vastastikuse mõistmise memorandum“). Selleks et tagada ühetaolised rakendamistingimused ja tõhusus, tuleks komisjonile anda volitused pidada Moldova ametiasutustega kõnealuste tingimuste üle läbirääkimisi liikmesriikide esindajate komitee järelevalve all kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Nimetatud määruse kohaselt tuleks üldjuhul kohaldada nõuandemenetlust, kui määruses ei ole sätestatud teisiti. Arvestades, et üle 90 miljoni euro suurusel abil võib olla oluline mõju, on seda künnisväärtust ületavate tehingute puhul asjakohane kasutada määruses (EL) nr 182/2011 sätestatud kontrollimenetlust. Võttes arvesse Moldovale antava liidu makromajandusliku finantsabi suurust, tuleks vastastikuse mõistmise memorandumi vastuvõtmise ning abi vähendamise, peatamise või lõpetamise suhtes kohaldada kontrollimenetlust, |
| --- | --- |

(24)

Liidu makromajandusliku finantsabi suhtes tuleks kohaldada majanduspoliitilisi tingimusi, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis (edaspidi „vastastikuse mõistmise memorandum“). Selleks et tagada ühetaolised rakendamistingimused ja tõhusus, tuleks komisjonile anda volitused pidada Moldova ametiasutustega kõnealuste tingimuste üle läbirääkimisi liikmesriikide esindajate komitee järelevalve all kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Nimetatud määruse kohaselt tuleks üldjuhul kohaldada nõuandemenetlust, kui määruses ei ole sätestatud teisiti. Arvestades, et üle 90 miljoni euro suurusel abil võib olla oluline mõju, on seda künnisväärtust ületavate tehingute puhul asjakohane kasutada määruses (EL) nr 182/2011 sätestatud kontrollimenetlust. Võttes arvesse Moldovale antava liidu makromajandusliku finantsabi suurust, tuleks vastastikuse mõistmise memorandumi vastuvõtmise ning abi vähendamise, peatamise või lõpetamise suhtes kohaldada kontrollimenetlust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Moldova majanduse stabiliseerimise ja põhjaliku reformikava toetamiseks annab liit Moldovale maksimaalselt 150 miljonit eurot makromajanduslikku finantsabi (edaspidi „liidu makromajanduslik finantsabi“). Nimetatud maksimumsummast antakse kuni 120 miljonit eurot laenudena ja kuni 30 miljonit eurot toetustena. Liidu makromajanduslikku finantsabi antakse tingimusel, et Euroopa Parlament ja nõukogu kiidavad heaks liidu asjaomase aasta eelarve. Abi aitab katta Moldova maksebilansivajadusi, mis on kindlaks määratud IMFi programmis.

2.   Liidu makromajandusliku finantsabi laenukomponendi rahastamiseks volitatakse komisjoni liidu nimel laenama vajalikud rahalised vahendid kapitaliturgudelt või finantseerimisasutustelt ja laenama need edasi Moldovale. Keskmine maksimaalne laenutähtaeg on 15 aastat.

3.   Liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksmist korraldab komisjon kooskõlas IMFi ja Moldova vahel sõlmitud lepingute või kokkulepetega ning assotsieerimislepingus, mis hõlmab põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda, sätestatud majandusreformide peamiste põhimõtete ja eesmärkidega, mis lepiti kokku Euroopa naabruspoliitika raames.

Komisjon teavitab korrapäraselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu liidu makromajandusliku finantsabiga, sealhulgas abi väljamaksetega, seotud suundumustest ning esitab nendele institutsioonidele õigel ajal asjakohased dokumendid.

4.   Liidu makromajanduslikku finantsabi antakse kahe ja poole aasta jooksul alates artikli 3 lõikes 1 osutatud vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumisele järgnevast päevast.

5.   Kui Moldova rahastamisvajadus liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksete perioodil algsete prognoosidega võrreldes oluliselt väheneb, vähendab komisjon antava abi summat või peatab või lõpetab abi andmise, kasutades artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlust.

Artikkel 2

1.   Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus on see, et Moldova järgib tulemuslikke demokraatlikke mehhanisme, sealhulgas parlamentaarset mitmeparteisüsteemi, ning õigusriigi põhimõtet ja tagab inimõiguste austamise.

2.   Komisjon ja Euroopa välisteenistus seiravad lõikes 1 sätestatud eeltingimuse täitmist kogu liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodi jooksul.

3.   Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse kooskõlas nõukogu otsusega 2010/427/EL (6).

Artikkel 3

1.   Kohaldades artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlust lepib komisjon Moldova ametiasutustega kokku liidu makromajandusliku finantsabi andmise eelduseks olevad selgelt määratletud majanduspoliitilised ja finantstingimused, mis keskenduvad struktuurireformidele ja riigi rahanduse usaldusväärsusele. Need majanduspoliitilised ja finantstingimused sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis, mis sisaldab nende tingimuste täitmise ajakava. Nimetatud majanduspoliitilised ja finantstingimused peavad olema kooskõlas artikli 1 lõikes 3 osutatud lepingute või kokkulepetega, sealhulgas Moldovas IMFi toetusel rakendatavate makromajandusliku kohandamise ja struktuurireformi programmidega.

2.   Lõikes 1 osutatud tingimuste eesmärk on eelkõige suurendada Moldovas riigi rahanduse juhtimise süsteemide tõhusust ja läbipaistvust ning nendega seotud aruandekohustust, sealhulgas liidu makromajandusliku finantsabi kasutamise puhul. Poliitikameetmete kavandamisel võetakse igakülgselt arvesse ka turgude vastastikusel avamisel tehtavaid edusamme, reeglitel põhineva ja õiglase kaubanduse arengut ning muid liidu välispoliitika prioriteete. Komisjon seirab korrapäraselt kõnealuste eesmärkide saavutamise edenemist.

3.   Liidu makromajandusliku finantsabi üksikasjalikud finantstingimused sätestatakse laenulepingus ja toetuslepingus, mille sõlmivad komisjon ja Moldova.

4.   Komisjon kontrollib korrapäraselt artikli 4 lõikes 3 osutatud tingimuste täitmist, sealhulgas Moldova majanduspoliitika vastavust liidu makromajandusliku finantsabi eesmärkidele. Selle kontrolli eesmärgil koordineerib komisjon oma tegevust põhjalikult IMFi ja Maailmapangaga ning vajaduse korral ka Euroopa Parlamendi ja nõukoguga.

Artikkel 4

1.   Kui lõikes 3 osutatud tingimused on täidetud, teeb komisjon liidu makromajandusliku finantsabi kättesaadavaks kolme osamaksena, millest igaüks sisaldab toetus- ja laenukomponenti. Iga osamakse suurus määratakse kindlaks artiklis 3 osutatud vastastikuse mõistmise memorandumis.

2.   Laenudena antava liidu makromajandusliku finantsabi eraldisi tehakse vajaduse korral vastavalt määrusele (EL) 2021/947.

3.   Komisjon teeb osamaksete väljamaksmise otsuse, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | artikli 2 lõikes 1 sätestatud eeltingimus; |
| --- | --- |

a)

artikli 2 lõikes 1 sätestatud eeltingimus;

| b) | poliitilist programmi, mis hõlmab tugevaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid, mida toetab IMFi mitteennetav krediidikokkulepe, rakendatakse jätkuvalt ja rahuldavalt; |
| --- | --- |

b)

poliitilist programmi, mis hõlmab tugevaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid, mida toetab IMFi mitteennetav krediidikokkulepe, rakendatakse jätkuvalt ja rahuldavalt;

| c) | vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilisi ja finantstingimusi täidetakse rahuldavalt. |
| --- | --- |

c)

vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilisi ja finantstingimusi täidetakse rahuldavalt.

4.   Teine osamakse tehakse üldjuhul mitte varem kui kolme kuu möödumisel esimese osamakse tegemisest. Kolmas osamakse tehakse üldjuhul mitte varem kui kolme kuu möödumisel teise osamakse tegemisest.

5.   Kui lõikes 3 osutatud tingimused ei ole täidetud, peatab komisjon liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksed ajutiselt või lõpetab need. Sel juhul teavitab komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu peatamise või lõpetamise põhjustest.

6.   Liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksed tehakse Moldova Keskpangale. Kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud kokkulepitud tingimustega ja eeldusel, et täiendav rahastamisvajadus leiab kinnitust, võib liidu rahalised vahendid üle kanda Moldova rahandusministeeriumile kui lõplikule abisaajale.

Artikkel 5

1.   Liidu makromajandusliku finantsabi laenukomponendiga seotud laenuvõtmis- ja laenuandmistehingud tehakse eurodes sama väärtuspäeva kursiga ja need ei too liidu jaoks kaasa laenutähtaegade muutmist ning nendest ei tulene liidule valuuta- või intressimäärariski ega muid kommertsriske.

2.   Kui asjaolud seda võimaldavad ning kui Moldova seda taotleb, võib komisjon astuda vajalikke samme, et tagada laenulepingu tingimustesse ennetähtaegse tagasimaksmise klausli lisamine ning vastava klausli lisamine ka laenuvõtmistehingute tingimustesse.

3.   Kui asjaolud võimaldavad laenu intressimäära parandada ja kui Moldova seda taotleb, võib komisjon otsustada esialgsed laenud täielikult või osaliselt refinantseerida või asjaomased finantstingimused restruktureerida. Refinantseerimine või restruktureerimine toimub kooskõlas lõigetega 1 ja 4 ning see ei põhjusta asjaomase laenu tähtaja pikenemist ega refinantseerimise või restruktureerimise kuupäevaks laekumata põhisumma suurenemist.

4.   Moldova kannab kõik käesoleva otsuse kohaste laenuvõtmis- ja laenuandmistehingutega seotud liidu kulud.

5.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu lõigetes 2 ja 3 osutatud tehingute käigust.

Artikkel 6

1.   Liidu makromajanduslikku finantsabi rakendatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2018/1046 (7).

2.   Liidu makromajanduslikku finantsabi rakendatakse eelarve otsese täitmise raames.

3.   Moldova ametiasutustega sõlmitav laenuleping ja toetusleping peab sisaldama kõiki järgmisi sätted, millega:

| a) | tagatakse, et Moldova kontrollib korrapäraselt liidu üldeelarvest eraldatud vahendite nõuetekohast kasutamist, võtab asjakohaseid meetmeid õigusnormide rikkumise ning kelmuste ja pettuste ärahoidmiseks ning vajaduse korral ka õiguslikke meetmeid, et nõuda tagasi kõik käesoleva otsuse alusel antud rahalised vahendid, mis on ebaseaduslikult omastatud; |
| --- | --- |

a)

tagatakse, et Moldova kontrollib korrapäraselt liidu üldeelarvest eraldatud vahendite nõuetekohast kasutamist, võtab asjakohaseid meetmeid õigusnormide rikkumise ning kelmuste ja pettuste ärahoidmiseks ning vajaduse korral ka õiguslikke meetmeid, et nõuda tagasi kõik käesoleva otsuse alusel antud rahalised vahendid, mis on ebaseaduslikult omastatud;

| b) | tagatakse liidu finantshuvide kaitse, eelkõige nähes ette konkreetsed meetmed liidu makromajanduslikku finantsabi mõjutava kelmuse ja pettuse, korruptsiooni ning muude õigusnormide rikkumise ärahoidmiseks ja nende vastu võitlemiseks kooskõlas nõukogu määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (8) ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96, (9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 (10) ning nende liikmesriikide puhul, kes osalevad tõhustatud koostöös seoses Euroopa Prokuratuuriga, samuti kooskõlas nõukogu määrusega (EL) 2017/1939; (11) |
| --- | --- |

b)

tagatakse liidu finantshuvide kaitse, eelkõige nähes ette konkreetsed meetmed liidu makromajanduslikku finantsabi mõjutava kelmuse ja pettuse, korruptsiooni ning muude õigusnormide rikkumise ärahoidmiseks ja nende vastu võitlemiseks kooskõlas nõukogu määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (8) ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96, (9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 (10) ning nende liikmesriikide puhul, kes osalevad tõhustatud koostöös seoses Euroopa Prokuratuuriga, samuti kooskõlas nõukogu määrusega (EL) 2017/1939; (11)

| c) | antakse Euroopa Pettustevastasele Ametile sõnaselge õigus korraldada juurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, sealhulgas digitaalkriminalistika toimingud ja intervjuud; |
| --- | --- |

c)

antakse Euroopa Pettustevastasele Ametile sõnaselge õigus korraldada juurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, sealhulgas digitaalkriminalistika toimingud ja intervjuud;

| d) | antakse komisjonile või tema esindajatele sõnaselge õigus teha kontrolle, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi; |
| --- | --- |

d)

antakse komisjonile või tema esindajatele sõnaselge õigus teha kontrolle, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi;

| e) | antakse komisjonile ja Euroopa Kontrollikojale sõnaselge õigus teha liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodil ja selle järel auditeid, sealhulgas dokumentide auditeid ja kohapealseid auditeid, nagu tegevusanalüüsid; |
| --- | --- |

e)

antakse komisjonile ja Euroopa Kontrollikojale sõnaselge õigus teha liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodil ja selle järel auditeid, sealhulgas dokumentide auditeid ja kohapealseid auditeid, nagu tegevusanalüüsid;

| f) | tagatakse, et liidul on õigus nõuda laenu ennetähtaegset tagasimaksmist või toetuse täielikku tagasimaksmist, kui on kindlaks tehtud, et Moldova on liidu makromajandusliku finantsabi haldamise kontekstis olnud seotud kelmuse või pettuse või korruptsioonijuhtumiga või mõne muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab liidu finantshuve; |
| --- | --- |

f)

tagatakse, et liidul on õigus nõuda laenu ennetähtaegset tagasimaksmist või toetuse täielikku tagasimaksmist, kui on kindlaks tehtud, et Moldova on liidu makromajandusliku finantsabi haldamise kontekstis olnud seotud kelmuse või pettuse või korruptsioonijuhtumiga või mõne muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab liidu finantshuve;

| g) | tagatakse, et kõik käesoleva otsuse kohaste laenuvõtmis- ja laenuandmistehingutega seotud liidu kulud tasub Moldova. |
| --- | --- |

g)

tagatakse, et kõik käesoleva otsuse kohaste laenuvõtmis- ja laenuandmistehingutega seotud liidu kulud tasub Moldova.

4.   Enne liidu makromajandusliku finantsabi rakendamist hindab komisjon tegevusanalüüsis Moldova abi saamisega seotud finantskorda, haldusmenetluste ning sise- ja väliskontrollimehhanismide usaldusväärsust.

Artikkel 7

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 8

1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga aasta 30. juuniks aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta eelnenud aastal, sealhulgas hinnangu otsuse rakendamise kohta. Nimetatud aruandes:

| a) | analüüsitakse liidu makromajandusliku finantsabi rakendamise edenemist; |
| --- | --- |

a)

analüüsitakse liidu makromajandusliku finantsabi rakendamise edenemist;

| b) | hinnatakse Moldova majanduse olukorda ja väljavaateid ning artikli 3 lõikes 1 osutatud poliitikameetmete rakendamise edusamme; |
| --- | --- |

b)

hinnatakse Moldova majanduse olukorda ja väljavaateid ning artikli 3 lõikes 1 osutatud poliitikameetmete rakendamise edusamme;

| c) | tuuakse välja seos vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitiliste tingimuste, Moldova jooksvate majandus- ja eelarvetulemuste ning liidu makromajandusliku finantsabi väljamakseid käsitlevate komisjoni otsuste vahel. |
| --- | --- |

c)

tuuakse välja seos vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitiliste tingimuste, Moldova jooksvate majandus- ja eelarvetulemuste ning liidu makromajandusliku finantsabi väljamakseid käsitlevate komisjoni otsuste vahel.

2.   Hiljemalt kaks aastat pärast artikli 1 lõikes 4 osutatud abiperioodi lõppu esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule järelhindamise aruande, milles hinnatakse liidu makromajandusliku finantsabi tulemusi ja tõhusust ning seda, mil määral on liidu makromajanduslik finantsabi aidanud kaasa abi eesmärkide saavutamisele.

Artikkel 9

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 6. aprill 2022

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BEAUNE

---

(1)  Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 4. aprilli 2022. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  ELT L 260, 30.8.2014, lk 4.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 2020. aasta otsus (EL) 2020/701, mis käsitleb makromajandusliku finantsabi andmist laienemis- ja naabruspoliitika partneritele COVID-19 pandeemia kontekstis (ELT L 165, 27.5.2020, lk 31).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, muudetakse otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 209, 14.6.2021, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

5

(6)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (ELT L 201, 3.8.2010, lk 30).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

10

(11)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

11

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 8.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/13

---

Teave Euroopa Liidu ning Barbadose vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, jõustumise kohta

Euroopa Liidu ning Barbadose vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, jõustub 1. septembril 2022, kuna lepingu artiklis 2 sätestatud menetlus viidi lõpule 29. märtsil 2022.

---

MÄÄRUSED

| 8.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/14

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/564,

19. november 2021,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 347/2013 seoses liidu ühishuviprojektide loendiga

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, (1) eelkõige selle artikli 3 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrus (EL) nr 347/2013 moodustab raamistiku selleks, et määrata kindlaks, kavandada ja rakendada ühishuviprojekte, mis on vajalikud selleks, et rakendada üheksa geograafilist energiataristu esmatähtsat koridori elektri-, gaasi- ja naftavaldkonnas ning kolm üleliidulist esmatähtsat taristuvaldkonda nutivõrkude, elektrikiirteede ja CO2 transpordivõrkude valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Määrus (EL) nr 347/2013 moodustab raamistiku selleks, et määrata kindlaks, kavandada ja rakendada ühishuviprojekte, mis on vajalikud selleks, et rakendada üheksa geograafilist energiataristu esmatähtsat koridori elektri-, gaasi- ja naftavaldkonnas ning kolm üleliidulist esmatähtsat taristuvaldkonda nutivõrkude, elektrikiirteede ja CO2 transpordivõrkude valdkonnas.

| (2) | Ühishuviprojektide loend koostatakse iga kahe aasta tagant. Viimane loend koostati 2019. aastal ja see jõustus 2020. aastal. Seega tuleb see asendada. |
| --- | --- |

(2)

Ühishuviprojektide loend koostatakse iga kahe aasta tagant. Viimane loend koostati 2019. aastal ja see jõustus 2020. aastal. Seega tuleb see asendada.

| (3) | Liidu loendisse lisamiseks esitatud projekte on hinnanud määruse (EL) nr 347/2013 artiklis 3 osutatud piirkondlikud rühmad, kes kinnitasid, et projektid vastavad kõnealuse määruse artiklis 4 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(3)

Liidu loendisse lisamiseks esitatud projekte on hinnanud määruse (EL) nr 347/2013 artiklis 3 osutatud piirkondlikud rühmad, kes kinnitasid, et projektid vastavad kõnealuse määruse artiklis 4 sätestatud kriteeriumidele.

| (4) | Ühishuviprojektide piirkondlike loendite kavandid kiideti heaks piirkondlike rühmade tehnilisel tasandi kohtumistel. Pidades silmas liidu kliimaeesmärke ja CO2-neutraalsuse eesmärki, leppis naftavaldkonna piirkondlik rühm kokku, et ei esita liidu ühishuviprojektide loendisse lisamiseks naftavaldkonna projektide loendi kavandit. Pärast seda, kui Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER, edaspidi „koostööamet“) oli 27. oktoobril esitanud oma arvamuse hindamiskriteeriumide järjepideva kohaldamise ja kulude-tulude analüüsi kohta piirkondade lõikes, võtsid piirkondlike rühmade otsuseid tegevad organid 9. novembril vastu piirkondlikud loendid. Määruse (EL) nr 347/2013 artikli 3 lõike 3 punkti a kohaselt saadi enne kavandatavate projektide piirkondliku loendi vastuvõtmist heakskiit kõigilt liikmesriikidelt, mille territooriumiga need projektid on seotud. |
| --- | --- |

(4)

Ühishuviprojektide piirkondlike loendite kavandid kiideti heaks piirkondlike rühmade tehnilisel tasandi kohtumistel. Pidades silmas liidu kliimaeesmärke ja CO2-neutraalsuse eesmärki, leppis naftavaldkonna piirkondlik rühm kokku, et ei esita liidu ühishuviprojektide loendisse lisamiseks naftavaldkonna projektide loendi kavandit. Pärast seda, kui Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER, edaspidi „koostööamet“) oli 27. oktoobril esitanud oma arvamuse hindamiskriteeriumide järjepideva kohaldamise ja kulude-tulude analüüsi kohta piirkondade lõikes, võtsid piirkondlike rühmade otsuseid tegevad organid 9. novembril vastu piirkondlikud loendid. Määruse (EL) nr 347/2013 artikli 3 lõike 3 punkti a kohaselt saadi enne kavandatavate projektide piirkondliku loendi vastuvõtmist heakskiit kõigilt liikmesriikidelt, mille territooriumiga need projektid on seotud.

| (5) | Liidu loendisse kantavate projektide üle konsulteeriti asjaomaseid sidusrühmi esindavate organisatsioonide, sealhulgas tootjate, jaotusvõrguettevõtjate, tarnijate ning tarbija- ja keskkonnakaitseorganisatsioonidega. |
| --- | --- |

(5)

Liidu loendisse kantavate projektide üle konsulteeriti asjaomaseid sidusrühmi esindavate organisatsioonide, sealhulgas tootjate, jaotusvõrguettevõtjate, tarnijate ning tarbija- ja keskkonnakaitseorganisatsioonidega.

| (6) | Ühishuviprojekte tuleks loetleda määruse (EL) nr 347/2013 I lisas sätestatud järjekorras strateegilise üleeuroopalise energiataristu prioriteetide kaupa. |
| --- | --- |

(6)

Ühishuviprojekte tuleks loetleda määruse (EL) nr 347/2013 I lisas sätestatud järjekorras strateegilise üleeuroopalise energiataristu prioriteetide kaupa.

| (7) | Ühishuviprojektid tuleks loendisse kanda kas eraldiseisvate ühishuviprojektidena või mitmest ühishuviprojektist koosneva rühma osana, sest nad on üksteisest sõltuvad või (potentsiaalselt) konkureerivad. |
| --- | --- |

(7)

Ühishuviprojektid tuleks loendisse kanda kas eraldiseisvate ühishuviprojektidena või mitmest ühishuviprojektist koosneva rühma osana, sest nad on üksteisest sõltuvad või (potentsiaalselt) konkureerivad.

| (8) | Liidu loend sisaldab projekte nende arengu eri etappides, sealhulgas teostatavusuuringu eelses, teostatavusuuringu, lubade andmise ja ehituse etapis. Varases arendusetapis olevate ühishuviprojektide puhul võib olla vaja tõendada tehnilist ja majanduslikku elujõulisust ning vastavust liidu õigusaktidele, sealhulgas keskkonnaalastele õigusaktidele. Selle käigus tuleks võimalik kahjulik keskkonnamõju nõuetekohaselt välja selgitada, seda hinnata ning vältida või leevendada. |
| --- | --- |

(8)

Liidu loend sisaldab projekte nende arengu eri etappides, sealhulgas teostatavusuuringu eelses, teostatavusuuringu, lubade andmise ja ehituse etapis. Varases arendusetapis olevate ühishuviprojektide puhul võib olla vaja tõendada tehnilist ja majanduslikku elujõulisust ning vastavust liidu õigusaktidele, sealhulgas keskkonnaalastele õigusaktidele. Selle käigus tuleks võimalik kahjulik keskkonnamõju nõuetekohaselt välja selgitada, seda hinnata ning vältida või leevendada.

| (9) | Projektide lisamine liidu loendisse ei mõjuta asjaomaste keskkonnamõju hindamise ja loaandmise menetluste tulemust. |
| --- | --- |

(9)

Projektide lisamine liidu loendisse ei mõjuta asjaomaste keskkonnamõju hindamise ja loaandmise menetluste tulemust.

| (10) | Seega tuleks määrust (EL) nr 347/2013 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Seega tuleks määrust (EL) nr 347/2013 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 347/2013 VII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. november 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 115, 25.4.2013, lk 39.

1

---

LISA

Määruse (EL) nr 347/2013 VII lisa asendatakse järgmisega:

„VII LISA

LIIDU ÜHISHUVIPROJEKTIDE LOEND („LIIDU LOEND“),

millele osutatakse artikli 3 lõikes 4

A.   PÕHIMÕTTED, MIDA KOHALDATAKSE LIIDU LOENDI KEHTESTAMISELE

1)   Ühishuviprojektide klastrid

Mõned ühishuviprojektid kuuluvad klastrisse nende vastastikuse sõltuvuse, potentsiaalselt konkureeriva või konkureeriva sisu tõttu. Määratletud on järgmised ühishuviprojektide klastrite liigid:

| a) | üksteisest sõltuvate ühishuviprojektide klaster on määratletud kui „klaster X, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte“. Selline klaster on moodustatud selliste ühishuviprojektide väljaselgitamiseks, mis kõik on vajalikud ühe ja sama riigipiire ületava kitsaskoha leevendamiseks ja mis looksid üheskoos elluviimisel sünergiat. Sellisel juhul tuleb tervet ELi hõlmava kasu realiseerimiseks rakendada kõik need ühishuviprojektid; |
| --- | --- |

a)

üksteisest sõltuvate ühishuviprojektide klaster on määratletud kui „klaster X, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte“. Selline klaster on moodustatud selliste ühishuviprojektide väljaselgitamiseks, mis kõik on vajalikud ühe ja sama riigipiire ületava kitsaskoha leevendamiseks ja mis looksid üheskoos elluviimisel sünergiat. Sellisel juhul tuleb tervet ELi hõlmava kasu realiseerimiseks rakendada kõik need ühishuviprojektid;

| b) | potentsiaalselt konkureerivate ühishuviprojektide klaster on määratletud kui „klaster X, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti“. Selline klaster näitab, et riigipiire ületava kitsaskoha ulatuse suhtes valitseb ebakindlus. Sellisel juhul ei ole vaja ellu viia kõiki klastrisse kuuluvaid ühishuviprojekte. See, kas ellu viiakse kõik projektid, mitu projekti või üks projekt, jääb turu otsustada ning sõltub vajalikust projekteerimisest, loamenetlustest ja õiguslikust heakskiidust. Vajadust ühishuviprojektide järele, sealhulgas vajadust võimsuse järele, hinnatakse uuesti järgmise ühishuviprojektide väljaselgitamise protsessi käigus; ning |
| --- | --- |

b)

potentsiaalselt konkureerivate ühishuviprojektide klaster on määratletud kui „klaster X, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti“. Selline klaster näitab, et riigipiire ületava kitsaskoha ulatuse suhtes valitseb ebakindlus. Sellisel juhul ei ole vaja ellu viia kõiki klastrisse kuuluvaid ühishuviprojekte. See, kas ellu viiakse kõik projektid, mitu projekti või üks projekt, jääb turu otsustada ning sõltub vajalikust projekteerimisest, loamenetlustest ja õiguslikust heakskiidust. Vajadust ühishuviprojektide järele, sealhulgas vajadust võimsuse järele, hinnatakse uuesti järgmise ühishuviprojektide väljaselgitamise protsessi käigus; ning

| c) | konkureerivate ühishuviprojektide klaster on määratletud kui „klaster X, mis hõlmab üht järgmistest ühishuviprojektidest“. Sellises klastris tegeldakse ühe ja sama kitsaskohaga. Kitsaskoha ulatus on aga selgem kui eespool potentsiaalselt konkureerivate ühishuviprojektide klastri puhul, seepärast tuleb rakendada ainult üks ühishuviprojekt. See jääb turu otsustada, milline ühishuviprojektidest rakendatakse, ning see sõltub vajalikust projekteerimisest, loamenetlustest ja õiguslikust heakskiidust. Vajaduse korral hinnatakse vajadust ühishuviprojektide järele uuesti järgmise ühishuviprojektide väljaselgitamise protsessi käigus. |
| --- | --- |

c)

konkureerivate ühishuviprojektide klaster on määratletud kui „klaster X, mis hõlmab üht järgmistest ühishuviprojektidest“. Sellises klastris tegeldakse ühe ja sama kitsaskohaga. Kitsaskoha ulatus on aga selgem kui eespool potentsiaalselt konkureerivate ühishuviprojektide klastri puhul, seepärast tuleb rakendada ainult üks ühishuviprojekt. See jääb turu otsustada, milline ühishuviprojektidest rakendatakse, ning see sõltub vajalikust projekteerimisest, loamenetlustest ja õiguslikust heakskiidust. Vajaduse korral hinnatakse vajadust ühishuviprojektide järele uuesti järgmise ühishuviprojektide väljaselgitamise protsessi käigus.

Kõikide ühishuviprojektide suhtes kehtivad ühesugused määruse (EL) nr 347/2013 kohased õigused ja kohustused.

2)   Alajaamade ja kompressorjaamade käsitamine

Alajaamu, vastulülitusjaamu ja gaasikompressorjaamu käsitatakse ühishuviprojektide osana siis, kui nende geograafiline asukoht on ülekandeliinidel. Alajaamu, vastulülitusjaamu ja gaasikompressorjaamu käsitatakse eraldiseisvate ühishuviprojektidena ja loetletakse selgesõnaliselt ELi loendis, kui nende geograafiline asukoht ei ole ülekandeliinidel. Nende suhtes kohaldatakse määruses (EL) nr 347/2013 sätestatud õigusi ja kohustusi.

3)   Projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina, ja projektid, mis said muude ühishuviprojektide osaks

| a) | Mitut projekti, mis olid loetletud delegeeritud määrusega (EL) nr 1391/2013, delegeeritud määrusega (EL) 2016/89, delegeeritud määrusega (EL) 2018/540 ja delegeeritud määrusega (EL) 2020/389 kehtestatud ELi loendites, ei käsitata enam ühishuviprojektina ühel või mitmel järgmisel põhjusel:






  — | projekt on juba kasutusse võetud või võetakse kasutusse 2022. aasta märtsiks ning seega ei saa projekt kasu delegeeritud määruse (EL) nr 347/2013 sätetest; |
| --- | --- | --- |

a)

Mitut projekti, mis olid loetletud delegeeritud määrusega (EL) nr 1391/2013, delegeeritud määrusega (EL) 2016/89, delegeeritud määrusega (EL) 2018/540 ja delegeeritud määrusega (EL) 2020/389 kehtestatud ELi loendites, ei käsitata enam ühishuviprojektina ühel või mitmel järgmisel põhjusel:

—

projekt on juba kasutusse võetud või võetakse kasutusse 2022. aasta märtsiks ning seega ei saa projekt kasu delegeeritud määruse (EL) nr 347/2013 sätetest;

| — | uute andmete kohaselt ei vasta projekt üldkriteeriumidele; |
| --- | --- |

—

uute andmete kohaselt ei vasta projekt üldkriteeriumidele;

| — | projekti arendaja ei ole projekti uuesti esitanud sellesse liidu loendisse valimise menetlusele; |
| --- | --- |

—

projekti arendaja ei ole projekti uuesti esitanud sellesse liidu loendisse valimise menetlusele;

| — | liikmesriik, kelle territooriumiga projekt on seotud, ei ole oma heakskiitu andnud; või |
| --- | --- |

—

liikmesriik, kelle territooriumiga projekt on seotud, ei ole oma heakskiitu andnud; või

| — | projekt hinnati loendisse valimise menetlusel vähem tähtsaks kui muud võimalikud ühishuviprojektid. |
| --- | --- |

—

projekt hinnati loendisse valimise menetlusel vähem tähtsaks kui muud võimalikud ühishuviprojektid.

Võib kaaluda nende projektide (v.a kasutusse võetud või 2022. aasta märtsiks kasutusse võetavad projektid) lisamist järgmisse ELi loendisse, kui põhjused, miks neid ei võetud senisesse ELi loendisse, enam ei kehti.

Sellised projektid ei ole ühishuviprojektid, kuid need on loetletud läbipaistvuse ja selguse huvides oma esialgse numbriga VII lisa C osas kui projektid, mida enam ei käsitata ühishuviprojektina.

| b) | Lisaks on mõned delegeeritud määrusega (EL) nr 1391/2013 ja delegeeritud määrusega (EL) 2016/89 kehtestatud liidu loendites esitatud projektid muutunud rakendamise käigus muude ühishuviprojektide (klastrite) lahutamatuks osaks.
  Selliseid projekte ei käsitata enam iseseisvate ühishuviprojektidena, kuid need projektid on loetletud läbipaistvuse ja selguse huvides oma esialgse numbriga VII lisa C osas kui projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks. |
| --- | --- |

b)

Lisaks on mõned delegeeritud määrusega (EL) nr 1391/2013 ja delegeeritud määrusega (EL) 2016/89 kehtestatud liidu loendites esitatud projektid muutunud rakendamise käigus muude ühishuviprojektide (klastrite) lahutamatuks osaks.

Selliseid projekte ei käsitata enam iseseisvate ühishuviprojektidena, kuid need projektid on loetletud läbipaistvuse ja selguse huvides oma esialgse numbriga VII lisa C osas kui projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks.

B.   LIIDU ÜHISHUVIPROJEKTIDE LOEND

1)   Esmatähtis koridor: Põhjamere avamere elektrivõrk (NSOG)

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| 1.6 | Prantsusmaa–Iirimaa võrkude sidumine La Martyre’i (FR) ja Great Islandi või Knockraha (IE) vahel [praegune nimi „Celtic Interconnector“] |
| 1.19 | Üks või mitu Põhjamere piirkonna avameresõlme, mis tagaks Põhjamere-äärsete riikide (Taani, Saksamaa, Madalmaad) elektrivõrkude vahelise ühenduse [praegune nimi „North Sea Wind Power Hub“] |
| 1.21 | Saastevaba vesiniku sõlme suruõhksalvesti („Green Hydrogen Hub Compressed Air Storage“) (DK) |

Nr

Määratlus

1.6

Prantsusmaa–Iirimaa võrkude sidumine La Martyre’i (FR) ja Great Islandi või Knockraha (IE) vahel [praegune nimi „Celtic Interconnector“]

1.19

Üks või mitu Põhjamere piirkonna avameresõlme, mis tagaks Põhjamere-äärsete riikide (Taani, Saksamaa, Madalmaad) elektrivõrkude vahelise ühenduse [praegune nimi „North Sea Wind Power Hub“]

1.21

Saastevaba vesiniku sõlme suruõhksalvesti („Green Hydrogen Hub Compressed Air Storage“) (DK)

2)   Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud elektrivõrgud Lääne-Euroopas („NSI West Electricity“)

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| 2.4 | Codrongianose (IT), Lucciana (Korsika, FR) ja Suvereto (IT) võrkude sidumine [praegune nimi „SACOI 3“] |
| 2.7 | Akvitaania (FR) ja Baskimaa (ES) võrkude sidumine [praegune nimi „Biscay Gulf“] |
| 2.9 | Saksamaa Osterathi ja Philippsburgi (DE) vaheline riigisisene elektriliin ülekandevõimsuse suurendamiseks läänepiiril [praegune nimi „Ultranet“] |
| 2.10 | Saksamaa Brunsbütteli/Wilsteri ja Grοβgartachi/Bergrheinfeld-Westi (DE) vaheline riigisisene elektriliin ülekandevõimsuse suurendamiseks põhja- ja lõunapiiril [praegune nimi „Suedlink“] |
| 2.14 | Thusis/Silsi (CH) ja Verderio Inferiore (IT) võrkude sidumine [praegune nimi „Greenconnector“] |
| 2.16 | Portugali riigisiseste elektriliinide klaster, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  2.16.1 | Pedralva ja Sobrado (PT) vaheline riigisisene elektriliin varasema tähistusega Pedralva ja Alfena (PT) |

Nr

Määratlus

2.4

Codrongianose (IT), Lucciana (Korsika, FR) ja Suvereto (IT) võrkude sidumine [praegune nimi „SACOI 3“]

2.7

Akvitaania (FR) ja Baskimaa (ES) võrkude sidumine [praegune nimi „Biscay Gulf“]

2.9

Saksamaa Osterathi ja Philippsburgi (DE) vaheline riigisisene elektriliin ülekandevõimsuse suurendamiseks läänepiiril [praegune nimi „Ultranet“]

2.10

Saksamaa Brunsbütteli/Wilsteri ja Grοβgartachi/Bergrheinfeld-Westi (DE) vaheline riigisisene elektriliin ülekandevõimsuse suurendamiseks põhja- ja lõunapiiril [praegune nimi „Suedlink“]

2.14

Thusis/Silsi (CH) ja Verderio Inferiore (IT) võrkude sidumine [praegune nimi „Greenconnector“]

2.16

Portugali riigisiseste elektriliinide klaster, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

2.16.1

Pedralva ja Sobrado (PT) vaheline riigisisene elektriliin varasema tähistusega Pedralva ja Alfena (PT)

| 2.16.3 | Vieira do Minho, Ribeira de Pena ja Feira (PT) vaheline riigisisene elektriliin varasema tähistusega Frades B, Ribeira de Pena ja Feira (PT) |
| --- | --- |

2.16.3

Vieira do Minho, Ribeira de Pena ja Feira (PT) vaheline riigisisene elektriliin varasema tähistusega Frades B, Ribeira de Pena ja Feira (PT)

2.17

Portugali–Hispaania võrkude sidumine Bearizi–Fontefría (ES) ja Fontefría (ES) – Ponte de Lima (PT) vahel (varem Vila Fria/Viana do Castelo) ning Ponte de Lima – Vila Nova de Famalicão (PT) vahel (varem Vila do Conde) (PT), sealhulgas järgmised alajaamad: Beariz (ES), Fontefría (ES) ja Ponte de Lima (PT)

2.18

Pumpelektrijaama võimsuse suurendamine Tiroolis Kaunertalis (AT)

2.23

Belgia riigisisesed liinid põhjapiiri läheduses, Zandvlieti ja Lillo-Liefkenshoeki (BE) ning Liefkenshoeki ja Mercatori vahel, sealhulgas Lillo (BE) alajaam [praegune nimi „BRABO II + III“]

2.27

| 2.27.1 | Aragóni (ES) ja Atlandi-äärsete Püreneede (FR) võrkude sidumine [praegune nimi „Pyrenean crossing 2“] |
| --- | --- |

2.27.1

Aragóni (ES) ja Atlandi-äärsete Püreneede (FR) võrkude sidumine [praegune nimi „Pyrenean crossing 2“]

| 2.27.2 | Navarra (ES) ja Landes’i (FR) võrkude sidumine [praegune nimi „Pyrenean crossing 1“] |
| --- | --- |

2.27.2

Navarra (ES) ja Landes’i (FR) võrkude sidumine [praegune nimi „Pyrenean crossing 1“]

2.28

| 2.28.2 | Navaleo (ES) pumpelektrijaam |
| --- | --- |

2.28.2

Navaleo (ES) pumpelektrijaam

| 2.28.5 | Velilla del Río Carrióni (ES) vett puhastav pumpelektrijaam |
| --- | --- |

2.28.5

Velilla del Río Carrióni (ES) vett puhastav pumpelektrijaam

2.29

Silvermines’i hüdroelektrijaam (IE)

2.30

Riedli (DE) pumpelektrijaam

2.31

Saksamaa riigisiseste elektriliinide klaster, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 2.31.1 | Emdeni idaosa ja Osterathi vaheline riigisisene elektriliin, et suurendada ülekandevõimsust Põhja-Saksamaalt Rheinlandi |
| --- | --- |

2.31.1

Emdeni idaosa ja Osterathi vaheline riigisisene elektriliin, et suurendada ülekandevõimsust Põhja-Saksamaalt Rheinlandi

| 2.31.2 | Heide lääneosa ja Polsumi vahelised riigisisesed elektriliinid, et suurendada ülekandevõimsust Põhja-Saksamaalt Ruhri piirkonda |
| --- | --- |

2.31.2

Heide lääneosa ja Polsumi vahelised riigisisesed elektriliinid, et suurendada ülekandevõimsust Põhja-Saksamaalt Ruhri piirkonda

| 2.31.3. | Wilhelmshaveni ja Uentropi vahelised riigisisesed elektriliinid, et suurendada ülekandevõimsust Põhja-Saksamaalt Ruhri piirkonda |
| --- | --- |

2.31.3.

Wilhelmshaveni ja Uentropi vahelised riigisisesed elektriliinid, et suurendada ülekandevõimsust Põhja-Saksamaalt Ruhri piirkonda

2.32

Lonny (FR) ja Gramme (BE) võrkude sidumine

2.33

Sitsiilia (IT) ja Tuneesia (TU) võrkude sidumine [praegune nimi „ELMED“], nr 3.27 neljandas ühishuviprojektide loendis)

3)   Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud elektrivõrgud Ida-Euroopa keskosas ja Lõuna-Euroopas („NSI East Electricity“)

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| 3.1 | Klaster Austria–Saksamaa, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  3.1.1 | St. Peteri (AT) ja Isari (DE) võrkude sidumine |

Nr

Määratlus

3.1

Klaster Austria–Saksamaa, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

3.1.1

St. Peteri (AT) ja Isari (DE) võrkude sidumine

| 3.1.2 | St. Peteri ja Tauerni (AT) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.1.2

St. Peteri ja Tauerni (AT) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.1.4 | Lääne-Tirooli ja Zell-Zilleri (AT) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.1.4

Lääne-Tirooli ja Zell-Zilleri (AT) vaheline riigisisene elektriliin

3.10

Klaster Iisrael–Küpros–Kreeka [praegune nimi „EUROASIA Interconnector“], mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 3.10.1 | Hadera (IL) ja Kofinou (CY) võrkude sidumine |
| --- | --- |

3.10.1

Hadera (IL) ja Kofinou (CY) võrkude sidumine

| 3.10.2 | Kofinou (CY) ja Kreetal asuva Korakia (EL) võrkude sidumine |
| --- | --- |

3.10.2

Kofinou (CY) ja Kreetal asuva Korakia (EL) võrkude sidumine

3.11

Tšehhi riigisiseste elektriliinide klaster, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 3.11.1 | Vernerovi ja Vitkovi (CZ) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.11.1

Vernerovi ja Vitkovi (CZ) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.11.2 | Vitkovi ja Prestice (CZ) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.11.2

Vitkovi ja Prestice (CZ) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.11.3 | Prestice ja Kocini (CZ) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.11.3

Prestice ja Kocini (CZ) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.11.4 | Kocini ja Mirovka (CZ) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.11.4

Kocini ja Mirovka (CZ) vaheline riigisisene elektriliin

3.12

Wolmirstedti ja Isarto vaheline riigisisene elektriliin Saksamaal, et suurendada riigisisest põhja-lõunasuunalist ülekandevõimsust [praegune nimi „SuedOstLink“]

3.14

Poola riigisiseste elektriliinide täiustamise klaster [klastri selle osa praegune nimi „GerPol Power Bridge“], mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 3.14.2 | Krajniki ja Baczyna (PL) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.14.2

Krajniki ja Baczyna (PL) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.14.3 | Mikułowa ja Świebodzice (PL) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.14.3

Mikułowa ja Świebodzice (PL) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.14.4 | Baczyna ja Plewiska (PL) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.14.4

Baczyna ja Plewiska (PL) vaheline riigisisene elektriliin

3.22

Klaster Rumeenia–Serbia [praegune nimi „Mid Continental East Corridor“], mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 3.22.1 | Resita (RO) ja Pancevo (RS) võrkude sidumine |
| --- | --- |

3.22.1

Resita (RO) ja Pancevo (RS) võrkude sidumine

| 3.22.2 | Portile de Fieri ja Resita (RO) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.22.2

Portile de Fieri ja Resita (RO) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.22.3 | Resita ja Timisoara/Sacalazi (RO) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.22.3

Resita ja Timisoara/Sacalazi (RO) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.22.4 | Aradi ja Timisoara/Sacalazi (RO) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.22.4

Aradi ja Timisoara/Sacalazi (RO) vaheline riigisisene elektriliin

3.24

Amfilochia (EL) pumpelektrijaam

3.28

Austria riigisisene elektriliin Lienzi ja Obersielachi vahel

4)   Esmatähtis koridor: Läänemere energiaturu elektrivõrkude ühendamise kava („BEMIP Electricity“)

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| 4.4 | 4.4.2 | Ekhyddani ja Nybro/Hemsjö (SE) vaheline riigisisene elektriliin |

Nr

Määratlus

4.4

4.4.2

Ekhyddani ja Nybro/Hemsjö (SE) vaheline riigisisene elektriliin

4.5

| 4.5.2 | Stanisławówi ja Ostrołęka (PL) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.5.2

Stanisławówi ja Ostrołęka (PL) vaheline riigisisene elektriliin

4.6

Eesti pumpelektrijaam

4.8

Balti riikide elektrivõrkude integreerimine ja sünkroniseerimine Euroopa võrkudega, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 4.8.1 | Tartu (EE) ja Valmiera (LV) võrkude sidumine |
| --- | --- |

4.8.1

Tartu (EE) ja Valmiera (LV) võrkude sidumine

| 4.8.2 | Balti SEJ ja Tartu (EE) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.8.2

Balti SEJ ja Tartu (EE) vaheline riigisisene elektriliin

| 4.8.3 | Tsirguliina (EE) ja Valmiera (LV) võrkude sidumine |
| --- | --- |

4.8.3

Tsirguliina (EE) ja Valmiera (LV) võrkude sidumine

| 4.8.4 | Viru ja Tsirguliina (EE) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.8.4

Viru ja Tsirguliina (EE) vaheline riigisisene elektriliin

| 4.8.7 | Paide ja Sindi (EE) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.8.7

Paide ja Sindi (EE) vaheline riigisisene elektriliin

| 4.8.8 | Vilniuse ja Nerise (LT) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.8.8

Vilniuse ja Nerise (LT) vaheline riigisisene elektriliin

| 4.8.9 | Täiendavad taristuaspektid Balti riikide elektrivõrkude sünkroniseerimiseks Euroopa võrkudega |
| --- | --- |

4.8.9

Täiendavad taristuaspektid Balti riikide elektrivõrkude sünkroniseerimiseks Euroopa võrkudega

| 4.8.10 | Leedu ja Poola võrkude sidumine [praegune nimi „Harmony Link“] |
| --- | --- |

4.8.10

Leedu ja Poola võrkude sidumine [praegune nimi „Harmony Link“]

| 4.8.13 | Uus 330 kV Mūša alajaam (LT) |
| --- | --- |

4.8.13

Uus 330 kV Mūša alajaam (LT)

| 4.8.14 | Bitenai ja Kruonise pumpelektrijaama (LT) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.8.14

Bitenai ja Kruonise pumpelektrijaama (LT) vaheline riigisisene elektriliin

| 4.8.15 | Uus 330 kV Darbėnai alajaam (LT) |
| --- | --- |

4.8.15

Uus 330 kV Darbėnai alajaam (LT)

| 4.8.16 | Darbenai ja Bitenai (LT) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.8.16

Darbenai ja Bitenai (LT) vaheline riigisisene elektriliin

| 4.8.18 | Dunowo ja Żydowo Kierzkowo (PL) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.8.18

Dunowo ja Żydowo Kierzkowo (PL) vaheline riigisisene elektriliin

| 4.8.19 | Piła Krzewina ja Żydowo Kierzkowo (PL) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.8.19

Piła Krzewina ja Żydowo Kierzkowo (PL) vaheline riigisisene elektriliin

| 4.8.20 | Krajniki ja Morzyczyni (PL) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.8.20

Krajniki ja Morzyczyni (PL) vaheline riigisisene elektriliin

| 4.8.21 | Morzyczyni, Dunowo, Słupski ja Żarnowieci (PL) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.8.21

Morzyczyni, Dunowo, Słupski ja Żarnowieci (PL) vaheline riigisisene elektriliin

| 4.8.22 | Żarnowieci ja Gdański ning Gdańsk Przyjaźńi ja Gdańsk Błonia (PL) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.8.22

Żarnowieci ja Gdański ning Gdańsk Przyjaźńi ja Gdańsk Błonia (PL) vaheline riigisisene elektriliin

| 4.8.23 | Sünkroonkondensaatorid, mis tagavad Leedu, Läti ja Eesti energiasüsteemides inertsi, pinge stabiilsuse, sageduse stabiilsuse ning lühisvõimsuse |
| --- | --- |

4.8.23

Sünkroonkondensaatorid, mis tagavad Leedu, Läti ja Eesti energiasüsteemides inertsi, pinge stabiilsuse, sageduse stabiilsuse ning lühisvõimsuse

4.10

Klaster Soome–Rootsi [praegune nimi „Third interconnection Finland – Sweden“], mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 4.10.1 | Põhja-Soome ja Põhja-Rootsi võrkude sidumine |
| --- | --- |

4.10.1

Põhja-Soome ja Põhja-Rootsi võrkude sidumine

| 4.10.2 | Keminmaa ja Pyhänselkä (FI) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.10.2

Keminmaa ja Pyhänselkä (FI) vaheline riigisisene elektriliin

4.11

Läti ja Rootsi võrkude sidumine Gotlandi kaudu [praegune nimi „LaSGo Link“]

5)   Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud gaasivõrgud Lääne-Euroopas („NSI West Gas“)

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| 5.19 | Malta ühendamine Euroopa gaasivõrguga – torujuhtmeühendus Itaaliaga Gelas |

Nr

Määratlus

5.19

Malta ühendamine Euroopa gaasivõrguga – torujuhtmeühendus Itaaliaga Gelas

6)   Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud gaasivõrgud Ida-Euroopa kesk- ja lõunaosas („NSI East Gas“)

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| 6.2 | 6.2.13 | Slovakkia ja Ungari ühenduse ülekandevõimsuse arendamine ja suurendamine |

Nr

Määratlus

6.2

6.2.13

Slovakkia ja Ungari ühenduse ülekandevõimsuse arendamine ja suurendamine

6.8

Balkani gaasikeskusega seotud taristu arendamise ja edendamise klaster, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 6.8.1 | Kreeka ja Bulgaaria ühendus [praegune nimi „IGB“] Komotini (EL) ja Stara Zagora (BG) vahel ning Kipi (EL) kompressorjaam |
| --- | --- |

6.8.1

Kreeka ja Bulgaaria ühendus [praegune nimi „IGB“] Komotini (EL) ja Stara Zagora (BG) vahel ning Kipi (EL) kompressorjaam

| 6.8.2 | Bulgaaria ülekandesüsteemi rekonstrueerimine, uuendamine ja laiendamine |
| --- | --- |

6.8.2

Bulgaaria ülekandesüsteemi rekonstrueerimine, uuendamine ja laiendamine

| 6.8.3 | Bulgaaria ja Serbia gaasivõrkude ühendamine [praegune nimi „IBS“] |
| --- | --- |

6.8.3

Bulgaaria ja Serbia gaasivõrkude ühendamine [praegune nimi „IBS“]

6.20

Klaster: gaasihoidlate mahutavuse suurendamine Kagu-Euroopas, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:

| 6.20.2 | Chireni maa-aluse gaasihoidla laiendamine (BG) |
| --- | --- |

6.20.2

Chireni maa-aluse gaasihoidla laiendamine (BG)

| 6.20.3 | Lõuna-Kavala (EL) maa-alune gaasihoidla ning gaasimõõte- ja gaasireguleerjaam
  ning üks järgmistest ühishuviprojektidest: |
| --- | --- |

6.20.3

Lõuna-Kavala (EL) maa-alune gaasihoidla ning gaasimõõte- ja gaasireguleerjaam

ning üks järgmistest ühishuviprojektidest:

| 6.20.4 | Depomureși hoidla Rumeenias |
| --- | --- |

6.20.4

Depomureși hoidla Rumeenias

| 6.20.7 | Bilciurești maa-alune gaasihoidla |
| --- | --- |

6.20.7

Bilciurești maa-alune gaasihoidla

6.24

Rumeenia ja Ungari vahelise ülekandevõimsuse suurendamine (praegune nimi „ROHU/BRUA“), et võimaldada kahesuunaline ülekandevõimsus 4,4 miljardit kuupmeetrit aastas, sealhulgas Musta mere uute varude kasutuselevõtt:

| 6.24.4 | ROHU/BRUA teine etapp, sh:






  — | ülekandevõimsuse suurendamine Rumeenias Recasi ja Horia vahel Ungari suunas kuni 4,4 miljardi kuupmeetrini aastas ning Podisori, Bibesti ja Jupa kompressorjaamade laiendamine |
| --- | --- | --- |

6.24.4

ROHU/BRUA teine etapp, sh:

—

ülekandevõimsuse suurendamine Rumeenias Recasi ja Horia vahel Ungari suunas kuni 4,4 miljardi kuupmeetrini aastas ning Podisori, Bibesti ja Jupa kompressorjaamade laiendamine

| — | torujuhe Musta mere kallas – Podișor (RO) Mustal merel toodetud gaasi vastuvõtmiseks |
| --- | --- |

—

torujuhe Musta mere kallas – Podișor (RO) Mustal merel toodetud gaasi vastuvõtmiseks

| — | Rumeenia–Ungari vastassuunavoog: Ungari osas Csanádpalota (HU) kompressorjaama 2. järk |
| --- | --- |

—

Rumeenia–Ungari vastassuunavoog: Ungari osas Csanádpalota (HU) kompressorjaama 2. järk

6.26

| 6.26.1 | Horvaatia–Sloveenia klaster Rogatecis, mis hõlmab järgmist:






  — | Horvaatia–Sloveenia võrkude sidumine (Lučko–Zabok–Rogatec) |
| --- | --- | --- |

6.26.1

Horvaatia–Sloveenia klaster Rogatecis, mis hõlmab järgmist:

—

Horvaatia–Sloveenia võrkude sidumine (Lučko–Zabok–Rogatec)

| — | Kidričevo kompressorjaama uuendamise 2. etapp (SI) |
| --- | --- |

—

Kidričevo kompressorjaama uuendamise 2. etapp (SI)

| — | Rogateci ühenduse uuendamine |
| --- | --- |

—

Rogateci ühenduse uuendamine

6.27

LNG Gdansk (PL)

7)   Esmatähtis koridor: lõunapoolne gaasikoridor („SGC“)

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| 7.3 | Ühishuviprojektide klaster: taristu gaasi tarnimiseks Vahemere idaosa gaasivarudest, sh:






  7.3.1 | Torujuhe gaasi tarnimiseks Vahemere idaosa gaasivarudest Kreeta kaudu Kreeka maismaale [praegune nimi „EastMed Pipeline“] koos Megalopoli gaasimõõte- ja gaasireguleerjaamaga
  ja sellega seotud järgmised ühishuviprojektid: |

Nr

Määratlus

7.3

Ühishuviprojektide klaster: taristu gaasi tarnimiseks Vahemere idaosa gaasivarudest, sh:

7.3.1

Torujuhe gaasi tarnimiseks Vahemere idaosa gaasivarudest Kreeta kaudu Kreeka maismaale [praegune nimi „EastMed Pipeline“] koos Megalopoli gaasimõõte- ja gaasireguleerjaamaga

ja sellega seotud järgmised ühishuviprojektid:

| 7.3.3 | Avamere torujuhe gaasi tarnimiseks Kreekast Itaaliasse [praegune nimi „Poseidon Pipeline“] |
| --- | --- |

7.3.3

Avamere torujuhe gaasi tarnimiseks Kreekast Itaaliasse [praegune nimi „Poseidon Pipeline“]

| 7.3.4 | Itaalia riigisisese põhja-lõunasuunalise ülekandevõimsuse suurendamine [praegune nimi „Adriatica Line“] ja riigisisese ülekandevõimsuse suurendamine Apuulia piirkonnas [Matagiola–Massafra torujuhe] |
| --- | --- |

7.3.4

Itaalia riigisisese põhja-lõunasuunalise ülekandevõimsuse suurendamine [praegune nimi „Adriatica Line“] ja riigisisese ülekandevõimsuse suurendamine Apuulia piirkonnas [Matagiola–Massafra torujuhe]

7.5

Küprose gaasitaristu arendamine [praegune nimi „Cyprus Gas2EU“]

8)   Esmatähtis koridor: Läänemere energiaturu gaasivõrkude ühendamise kava („BEMIP Gas“)

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| 8.2 | Klaster: taristu uuendamine Läänemere piirkonna idaosas, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  8.2.1 | Läti–Leedu ühenduse laiendamine |

Nr

Määratlus

8.2

Klaster: taristu uuendamine Läänemere piirkonna idaosas, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

8.2.1

Läti–Leedu ühenduse laiendamine

| 8.2.4 | Inčukalnsi maa-aluse gaasihoidla (LV) laiendamine |
| --- | --- |

8.2.4

Inčukalnsi maa-aluse gaasihoidla (LV) laiendamine

8.3

Taristute klaster [praegune nimi „Baltic Pipe“], mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 8.3.1 | Poola–Taani ühenduse täiustamine Nybros |
| --- | --- |

8.3.1

Poola–Taani ühenduse täiustamine Nybros

| 8.3.2 | Poola–Taani ühendus |
| --- | --- |

8.3.2

Poola–Taani ühendus

9)   Esmatähtis koridor: naftatarneühendused Ida-Euroopa keskosas („OSC“)

Ühishuviprojektide loendisse ei esitatud ühtegi naftavaldkonna projekti.

10)   Esmatähtis valdkond: nutivõrkude kasutuselevõtt

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| 10.4 | ACON (CZ, SK) (Again COnnected Networks) – projekti eesmärk on toetada Tšehhi ja Slovakkia elektriturgude integreerimist, parandades jaotusvõrkude tõhusust ja suurendades piiriülest võimsust jaotusvõrguettevõtjate tasandil. |
| 10.7 | Danube InGrid (HU, SK) – projekti eesmärk on parandada elektrivõrgu haldamise piiriülest koordineerimist, keskendudes andmete arukamale kogumisele ja vahetamisele |
| 10.10 | CARMEN (HU, RO) – projekti eesmärk on parandada jaotusvõrgu toimimise tõhusust ja teenuse kvaliteeti ning võimaldada kindlat elektrivoogu uutest taastuvenergiaallikatest. |
| 10.11 | Gabreta (CZ, DE) – projekti eesmärk on parandada süsteemi optimeerimist sel teel, et otsitakse ja vahetatakse reaalajas teavet, parandatakse võrgus voolumõõtmist ja seiret ning suurendatakse paindlikkust ja võimet vastu võtta toodetavat taastuvenergiat. |
| 10.12 | Green Switch (AT, HR, SI) – projekti eesmärk on optimeerida olemasoleva taristu kasutamist ja integreerida tõhusalt uusi tehnoloogiaid, et suurendada vastuvõtuvõimet, uute koormuste tõhusat integreerimist ning parandada elektrivarustuse kvaliteeti ja kindlust. |

Nr

Määratlus

10.4

ACON (CZ, SK) (Again COnnected Networks) – projekti eesmärk on toetada Tšehhi ja Slovakkia elektriturgude integreerimist, parandades jaotusvõrkude tõhusust ja suurendades piiriülest võimsust jaotusvõrguettevõtjate tasandil.

10.7

Danube InGrid (HU, SK) – projekti eesmärk on parandada elektrivõrgu haldamise piiriülest koordineerimist, keskendudes andmete arukamale kogumisele ja vahetamisele

10.10

CARMEN (HU, RO) – projekti eesmärk on parandada jaotusvõrgu toimimise tõhusust ja teenuse kvaliteeti ning võimaldada kindlat elektrivoogu uutest taastuvenergiaallikatest.

10.11

Gabreta (CZ, DE) – projekti eesmärk on parandada süsteemi optimeerimist sel teel, et otsitakse ja vahetatakse reaalajas teavet, parandatakse võrgus voolumõõtmist ja seiret ning suurendatakse paindlikkust ja võimet vastu võtta toodetavat taastuvenergiat.

10.12

Green Switch (AT, HR, SI) – projekti eesmärk on optimeerida olemasoleva taristu kasutamist ja integreerida tõhusalt uusi tehnoloogiaid, et suurendada vastuvõtuvõimet, uute koormuste tõhusat integreerimist ning parandada elektrivarustuse kvaliteeti ja kindlust.

11)   Esmatähtis valdkond: elektrikiirteed

Ühtki projekti ei märgistatud kahekordselt elektrikiirteede ühishuviprojektina.

12)   Esmatähtis valdkond: piiriülene CO2 transpordivõrk

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| 12.3 | CO2 TransPorts – projekti eesmärk on luua taristu Rotterdami, Antwerpeni ja Põhjamere sadamate CO2 laiaulatuslikuks kogumiseks, transportimiseks ja säilitamiseks. |
| 12.4 | Northern lights – projekti eesmärk on luua transpordiühendus CO2 piiriüleseks kaubanduslikuks veoks Euroopa kogumispunktide (Ühendkuningriik, Iirimaa, Belgia, Madalmaad, Prantsusmaa, Rootsi) vahel ja kokku kogutud CO2 transportimiseks laevaga Norra mandrilaval asuvasse säilitamiskohta. |
| 12.5 | Athos – projekti eesmärk on luua taristu CO2 transportimiseks Madalmaade tööstuspiirkondadest. Taristu oleks võimeline võtma vastu ka Iirimaal ja Saksamaal kokku kogutud CO2. Seega loodaks piiriülene avatud juurdepääsuga koostalitlusvõimeline ja suuremahuline transpordistruktuur. |
| 12.7 | Aramis – piiriülene CO2 transpordi ja säilitamise projekt (kogutakse Rotterdami sadamaala tagustelt sisemaa heitetekitajatelt ja ladustatakse Madalmaade mandrilaval asuvasse kohta) |
| 12.8 | Dartagnan – mitmeliigiline CO2 ekspordisõlm Dunkerque’ist ja selle sisemaalt (heide Prantsusmaal Dunkerque’i piirkonnas asuvast tööstusklastrist, ladustamine võimalikel Põhjamere riikide territooriumidel) |
| 12.9 | Poola – ELi süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise võrkudevaheline ühendus (heide Poolas Gdanski ümbruses asuvast tööstusklastrist, ladustamine võimalikel Põhjamere riikide territooriumidel) |

Nr

Määratlus

12.3

CO2 TransPorts – projekti eesmärk on luua taristu Rotterdami, Antwerpeni ja Põhjamere sadamate CO2 laiaulatuslikuks kogumiseks, transportimiseks ja säilitamiseks.

12.4

Northern lights – projekti eesmärk on luua transpordiühendus CO2 piiriüleseks kaubanduslikuks veoks Euroopa kogumispunktide (Ühendkuningriik, Iirimaa, Belgia, Madalmaad, Prantsusmaa, Rootsi) vahel ja kokku kogutud CO2 transportimiseks laevaga Norra mandrilaval asuvasse säilitamiskohta.

12.5

Athos – projekti eesmärk on luua taristu CO2 transportimiseks Madalmaade tööstuspiirkondadest. Taristu oleks võimeline võtma vastu ka Iirimaal ja Saksamaal kokku kogutud CO2. Seega loodaks piiriülene avatud juurdepääsuga koostalitlusvõimeline ja suuremahuline transpordistruktuur.

12.7

Aramis – piiriülene CO2 transpordi ja säilitamise projekt (kogutakse Rotterdami sadamaala tagustelt sisemaa heitetekitajatelt ja ladustatakse Madalmaade mandrilaval asuvasse kohta)

12.8

Dartagnan – mitmeliigiline CO2 ekspordisõlm Dunkerque’ist ja selle sisemaalt (heide Prantsusmaal Dunkerque’i piirkonnas asuvast tööstusklastrist, ladustamine võimalikel Põhjamere riikide territooriumidel)

12.9

Poola – ELi süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise võrkudevaheline ühendus (heide Poolas Gdanski ümbruses asuvast tööstusklastrist, ladustamine võimalikel Põhjamere riikide territooriumidel)

C.   LOENDID PROJEKTIDEST, MIDA EI KÄSITLETA ENAM ÜHISHUVIPROJEKTINA JA PROJEKTIDEST, MIS SAID MUUDE ÜHISHUVIPROJEKTIDE LAHUTAMATUKS OSAKS

1)   Esmatähtis koridor: Põhjamere avamere elektrivõrk („NSOG“)

| Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina) |
| --- |
| 1.1.1 |
| 1.1.2 |
| 1.1.3 |
| 1.2 |
| 1.3.1 |
| 1.3.2 |
| 1.4.1 |
| 1.4.2 |
| 1.4.3 |
| 1.5 |
| 1.7.1 |
| 1.7.2 |
| 1.7.3 |
| 1.7.4 |
| 1.7.5 |
| 1.8 |
| 1.9.1 |
| 1.9.2 |
| 1.9.3 |
| 1.9.4 |
| 1.9.5 |
| 1.9.6 |
| 1.10.1 |
| 1.10.2 |
| 1.11.1 |
| 1.11.2 |
| 1.11.3 |
| 1.11.4 |
| 1.12.1 |
| 1.12.2 |
| 1.12.3 |
| 1.12.4 |
| 1.12.5 |
| 1.13 |
| 1.14 |
| 1.15 |
| 1.16 |
| 1.17 |
| 1.18 |
| 1.20 |

Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina)

1.1.1

1.1.2

1.1.3

1.2

1.3.1

1.3.2

1.4.1

1.4.2

1.4.3

1.5

1.7.1

1.7.2

1.7.3

1.7.4

1.7.5

1.8

1.9.1

1.9.2

1.9.3

1.9.4

1.9.5

1.9.6

1.10.1

1.10.2

1.11.1

1.11.2

1.11.3

1.11.4

1.12.1

1.12.2

1.12.3

1.12.4

1.12.5

1.13

1.14

1.15

1.16

1.17

1.18

1.20

2)   Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud elektrivõrgud Lääne-Euroopas („NSI West Electricity“)

| Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina) |
| --- |
| 2.1 |
| 2.2.1 |
| 2.2.2 |
| 2.2.3 |
| 2.3.1 |
| 2.3.2 |
| 2.5.1 |
| 2.5.2 |
| 2.6 |
| 2.8 |
| 2.11.1 |
| 2.11.2 |
| 2.11.3 |
| 2.12 |
| 2.13.1 |
| 2.13.2 |
| 2.14 |
| 2.15.1 |
| 2.15.2 |
| 2.15.3 |
| 2.15.4 |
| 2.16.2 |
| 2.19 |
| 2.20 |
| 2.21 |
| 2.22 |
| 2.24 |
| 2.25.1 |
| 2.25.2 |
| 2.26 |
| 2.28.3 |
| 2.28.4 |

Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina)

2.1

2.2.1

2.2.2

2.2.3

2.3.1

2.3.2

2.5.1

2.5.2

2.6

2.8

2.11.1

2.11.2

2.11.3

2.12

2.13.1

2.13.2

2.14

2.15.1

2.15.2

2.15.3

2.15.4

2.16.2

2.19

2.20

2.21

2.22

2.24

2.25.1

2.25.2

2.26

2.28.3

2.28.4

| Projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks |
| --- |
| Projekti kui ühishuviprojekti esialgne number | Selle ühishuviprojekti number, mille lahutamatu osa projekt nüüd on |
| 2.1 | 3.1.4 |

Projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks

Projekti kui ühishuviprojekti esialgne number

Selle ühishuviprojekti number, mille lahutamatu osa projekt nüüd on

2.1

3.1.4

3)   Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud elektrivõrgud Ida-Euroopa keskosas ja Lõuna-Euroopas („NSI East Electricity“)

| Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina) |
| --- |
| 3.1.3 |
| 3.2.1 |
| 3.2.3 |
| 3.3 |
| 3.4 |
| 3.5.1 |
| 3.5.2 |
| 3.6.1 |
| 3.6.2 |
| 3.7 |
| 3.8 |
| 3.9 |
| 3.11.5 |
| 3.13 |
| 3.14.1 |
| 3.15.1 |
| 3.15.2 |
| 3.16 |
| 3.17 |
| 3.18.1 |
| 3.18.2 |
| 3.19.2 |
| 3.19.3 |
| 3.20.1 |
| 3.20.2 |
| 3.21 |
| 3.23 |
| 3.25 |
| 3.26 |

Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina)

3.1.3

3.2.1

3.2.3

3.3

3.4

3.5.1

3.5.2

3.6.1

3.6.2

3.7

3.8

3.9

3.11.5

3.13

3.14.1

3.15.1

3.15.2

3.16

3.17

3.18.1

3.18.2

3.19.2

3.19.3

3.20.1

3.20.2

3.21

3.23

3.25

3.26

| Projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks |
| --- |
| Projekti kui ühishuviprojekti esialgne number | Selle ühishuviprojekti number, mille lahutamatu osa projekt nüüd on |
| 3.27 | 2.33 |

Projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks

Projekti kui ühishuviprojekti esialgne number

Selle ühishuviprojekti number, mille lahutamatu osa projekt nüüd on

3.27

2.33

4)   Esmatähtis koridor: Läänemere energiaturu elektrivõrkude ühendamise kava („BEMIP Electricity“)

| Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina) |
| --- |
| 4.1 |
| 4.2 |
| 4.4.1 |
| 4.5.1 |
| 4.5.3 |
| 4.5.4 |
| 4.5.5 |
| 4.7 |
| 4.8.6 |
| 4.8.11 |
| 4.8.12 |
| 4.8.17 |

Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina)

4.1

4.2

4.4.1

4.5.1

4.5.3

4.5.4

4.5.5

4.7

4.8.6

4.8.11

4.8.12

4.8.17

| Projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks |
| --- |
| Projekti kui ühishuviprojekti esialgne number | Selle ühishuviprojekti number, mille lahutamatu osa projekt nüüd on |
| 4.3 | 4.8.9 |
| 4.9 | 4.8.9 |

Projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks

Projekti kui ühishuviprojekti esialgne number

Selle ühishuviprojekti number, mille lahutamatu osa projekt nüüd on

4.3

4.8.9

4.9

4.8.9

5)   Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud gaasivõrgud Lääne-Euroopas („NSI West Gas“)

| Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina) |
| --- |
| 5.1.1 |
| 5.1.2 |
| 5.1.3 |
| 5.2 |
| 5.3 |
| 5.4.1 |
| 5.4.2 |
| 5.5.1 |
| 5.5.2 |
| 5.6 |
| 5.7.1 |
| 5.7.2 |
| 5.9 |
| 5.12 |
| 5.13 |
| 5.14 |
| 5.15.1 |
| 5.15.2 |
| 5.15.3 |
| 5.15.4 |
| 5.15.5 |
| 5.16 |
| 5.17.1 |
| 5.17.2 |
| 5.18 |
| 5.20 |
| 5.21 |

Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina)

5.1.1

5.1.2

5.1.3

5.2

5.3

5.4.1

5.4.2

5.5.1

5.5.2

5.6

5.7.1

5.7.2

5.9

5.12

5.13

5.14

5.15.1

5.15.2

5.15.3

5.15.4

5.15.5

5.16

5.17.1

5.17.2

5.18

5.20

5.21

| Projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks |
| --- |
| Projekti kui ühishuviprojekti esialgne number | Selle ühishuviprojekti number, mille lahutamatu osa projekt nüüd on |
| 5.8.1 | 5.5.2 |
| 5.8.2 | 5.5.2 |

Projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks

Projekti kui ühishuviprojekti esialgne number

Selle ühishuviprojekti number, mille lahutamatu osa projekt nüüd on

5.8.1

5.5.2

5.8.2

5.5.2

6)   Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud gaasivõrgud Ida-Euroopa kesk- ja lõunaosas („NSI East Gas“)

| Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina) |
| --- |
| 6.2.1 |
| 6.2.2 |
| 6.3 |
| 6.5.1 |
| 6.5.3 |
| 6.5.4 |
| 6.5.5 |
| 6.7 |
| 6.8.3 |
| 6.9.1 |
| 6.9.2 |
| 6.9.3 |
| 6.11 |
| 6.12 |
| 6.16 |
| 6.17 |
| 6.19 |
| 6.20.1 |
| 6.20.5 |
| 6.20.6 |
| 6.21 |
| 6.22.1 |
| 6.22.2 |
| 6.23 |
| 6.24.1 |
| 6.25.2 |

Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina)

6.2.1

6.2.2

6.3

6.5.1

6.5.3

6.5.4

6.5.5

6.7

6.8.3

6.9.1

6.9.2

6.9.3

6.11

6.12

6.16

6.17

6.19

6.20.1

6.20.5

6.20.6

6.21

6.22.1

6.22.2

6.23

6.24.1

6.25.2

| Projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks |
| --- |
| Projekti kui ühishuviprojekti esialgne number | Selle ühishuviprojekti number, mille lahutamatu osa projekt nüüd on |
| 6.1.1 | 6.2.10 |
| 6.1.2 | 6.2.11 |
| 6.1.3 | 6.2.11 |
| 6.1.4 | 6.2.11 |
| 6.1.5 | 6.2.11 |
| 6.1.6 | 6.2.11 |
| 6.1.7 | 6.2.11 |
| 6.1.8 | 6.2.2 |
| 6.1.9 | 6.2.11 |
| 6.1.10 | 6.2.2 |
| 6.1.11 | 6.2.2 |
| 6.1.12 | 6.2.12 |
| 6.2.3 | 6.2.2 |
| 6.2.4 | 6.2.2 |
| 6.2.5 | 6.2.2 |
| 6.2.6 | 6.2.2 |
| 6.2.7 | 6.2.2 |
| 6.2.8 | 6.2.2 |
| 6.2.9 | 6.2.2 |
| 6.5.2 | 6.5.6 |
| 6.6 | 6.26.1 |
| 6.8.4 | 6.25.4 |
| 6.13.1 | 6.24.4 |
| 6.13.2 | 6.24.4 |
| 6.13.3 | 6.24.4 |
| 6.14 | 6.24.1 |
| 6.15.1 | 6.24.10 |
| 6.15.2 | 6.24.10 |
| 6.18 | 7.3.4 |
| 6.24.2 | 6.24.1 |
| 6.24.3 | 6.24.1 |
| 6.24.5 | 6.24.4 |
| 6.24.6 | 6.24.4 |
| 6.24.7 | 6.24.4 |
| 6.24.8 | 6.24.4 |
| 6.24.9 | 6.24.4 |
| 6.25.3 | 6.24.10 |
| 6.26.2 | 6.26.1 |
| 6.26.3 | 6.26.1 |
| 6.26.4 | 6.26.1 |
| 6.26.5 | 6.26.1 |
| 6.26.6 | 6.26.1 |

Projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks

Projekti kui ühishuviprojekti esialgne number

Selle ühishuviprojekti number, mille lahutamatu osa projekt nüüd on

6.1.1

6.2.10

6.1.2

6.2.11

6.1.3

6.2.11

6.1.4

6.2.11

6.1.5

6.2.11

6.1.6

6.2.11

6.1.7

6.2.11

6.1.8

6.2.2

6.1.9

6.2.11

6.1.10

6.2.2

6.1.11

6.2.2

6.1.12

6.2.12

6.2.3

6.2.2

6.2.4

6.2.2

6.2.5

6.2.2

6.2.6

6.2.2

6.2.7

6.2.2

6.2.8

6.2.2

6.2.9

6.2.2

6.5.2

6.5.6

6.6

6.26.1

6.8.4

6.25.4

6.13.1

6.24.4

6.13.2

6.24.4

6.13.3

6.24.4

6.14

6.24.1

6.15.1

6.24.10

6.15.2

6.24.10

6.18

7.3.4

6.24.2

6.24.1

6.24.3

6.24.1

6.24.5

6.24.4

6.24.6

6.24.4

6.24.7

6.24.4

6.24.8

6.24.4

6.24.9

6.24.4

6.25.3

6.24.10

6.26.2

6.26.1

6.26.3

6.26.1

6.26.4

6.26.1

6.26.5

6.26.1

6.26.6

6.26.1

7)   Esmatähtis koridor: lõunapoolne gaasikoridor („SGC“)

| Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina) |
| --- |
| 7.1.1 |
| 7.1.2 |
| 7.1.3 |
| 7.1.5 |
| 7.1.7 |
| 7.2.1 |
| 7.2.2 |
| 7.2.3 |
| 7.4.1 |
| 7.4.2 |

Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina)

7.1.1

7.1.2

7.1.3

7.1.5

7.1.7

7.2.1

7.2.2

7.2.3

7.4.1

7.4.2

| Projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks |
| --- |
| Projekti kui ühishuviprojekti esialgne number | Selle ühishuviprojekti number, mille lahutamatu osa projekt nüüd on |
| 7.1.6 | 7.1.3 |
| 7.1.4 | 7.3.3 |
| 7.3.2 | 7.5 |

Projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks

Projekti kui ühishuviprojekti esialgne number

Selle ühishuviprojekti number, mille lahutamatu osa projekt nüüd on

7.1.6

7.1.3

7.1.4

7.3.3

7.3.2

7.5

8)   Esmatähtis koridor: Läänemere energiaturu gaasivõrkude ühendamise kava („BEMIP Gas“)

| Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina) |
| --- |
| 8.1.2.1 |
| 8.1.2.2 |
| 8.1.2.3 |
| 8.1.2.4 |
| 8.2.3 |
| 8.4 |
| 8.5 |
| 8.6 |
| 8.8 |

Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina)

8.1.2.1

8.1.2.2

8.1.2.3

8.1.2.4

8.2.3

8.4

8.5

8.6

8.8

9)   Esmatähtis koridor: naftatarneühendused Ida-Euroopa keskosas („OSC“)

| Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina) |
| --- |
| 9.1 |
| 9.2 |
| 9.3 |
| 9.4 |
| 9.5 |
| 9.6 |

Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina)

9.1

9.2

9.3

9.4

9.5

9.6

10)   Esmatähtis valdkond: nutivõrkude kasutuselevõtt

| Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina) |
| --- |
| 10.1 |
| 10.2 |
| 10.3 |
| 10.5 |
| 10.6 |
| 10.8 |
| 10.9 |

Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina)

10.1

10.2

10.3

10.5

10.6

10.8

10.9

11)   Esmatähtis valdkond: elektrikiirteed

| Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina) |
| --- |
| 1.3 |
| 1.5 |
| 1.6 |
| 1.7 |
| 1.8 |
| 1.10 |
| 1.14 |
| 1.15 |
| 1.16 |
| 1.20 |
| 2.13 |

Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina)

1.3

1.5

1.6

1.7

1.8

1.10

1.14

1.15

1.16

1.20

2.13

12)   Esmatähtis valdkond: piiriülene CO2 transpordivõrk

| Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina) |
| --- |
| 12.1 |
| 12.2 |
| 12.6 |

Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitata enam ühishuviprojektina)

12.1

12.2

12.6

---

| 8.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/565,

7. aprill 2022,

millega antakse luba kasutada 3-nitrooksüpropanooli preparaati lüpsilehmade ja karja taastootmiseks ettenähtud lehmade söödalisandina (loa hoidja: DSM Nutritional Products Ltd, keda liidus esindab DSM Nutritional Products Sp. z o.o.)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatavate söödalisandite taotlemise nõuded ning sellise loa andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatavate söödalisandite taotlemise nõuded ning sellise loa andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lubada kasutada 3-nitrooksüpropanooli. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lubada kasutada 3-nitrooksüpropanooli. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse 3-nitrooksüpropanooli preparaadi lubamist lüpsilehmade ja karja taastootmiseks ettenähtud lehmade söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „ained, mis mõjutavad soodsalt keskkonda“. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse 3-nitrooksüpropanooli preparaadi lubamist lüpsilehmade ja karja taastootmiseks ettenähtud lehmade söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „ained, mis mõjutavad soodsalt keskkonda“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 30. septembri 2021. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda 3-nitrooksüpropanool kahjulikku mõju lüpsilehmade ja karja taastootmiseks ettenähtud lehmade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et söödalisandit tuleks pidada silmi ja nahka ärritavaks ning 3-nitrooksüpropanool võib olla sissehingamise korral kahjulik, kui on olemas võimalik oht, et seda hingatakse sisse. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Peale selle tuleks sissehingamise ohtu vähendada nii, et turule viiakse söödalisand, mis sisaldab sissehingatavaid osakesi tühisel määral. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et söödalisand võib lüpsilehmade ja karja taastootmiseks ettenähtud lehmade puhul vähendada enteraalse metaani teket. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 30. septembri 2021. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda 3-nitrooksüpropanool kahjulikku mõju lüpsilehmade ja karja taastootmiseks ettenähtud lehmade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et söödalisandit tuleks pidada silmi ja nahka ärritavaks ning 3-nitrooksüpropanool võib olla sissehingamise korral kahjulik, kui on olemas võimalik oht, et seda hingatakse sisse. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Peale selle tuleks sissehingamise ohtu vähendada nii, et turule viiakse söödalisand, mis sisaldab sissehingatavaid osakesi tühisel määral. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et söödalisand võib lüpsilehmade ja karja taastootmiseks ettenähtud lehmade puhul vähendada enteraalse metaani teket. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

| (5) | 3-nitrooksüpropanooli hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse aine kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

(5)

3-nitrooksüpropanooli hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse aine kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised söödalisandid“ ja funktsionaalrühma „ained, mis mõjutavad soodsalt keskkonda“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. aprill 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2021;19(11):6905.

2

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimeaine sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: ained, mis mõjutavad soodsalt keskkonda; (enteraalse metaani tekke vähendamine). |
| 4c1 | DSM Nutritional Products Ltd., keda liidus esindab DSM Nutrition al Products sp. z o.o. | 3-nitrooksüpropanool | Söödalisandi koostis

  Preparaat, milles on vähemalt 10 % 3- nitrooksüpropanooli
  Osakesed suurusega < 50 μm: alla 0,5 %
  Osakesed suurusega < 10 μm: 0 %
  Teraline pulber | Piimalehmad ja lehmad karja taastootmiseks | – | 53 | 80 | 1. | Söödalisand lisatakse söödale eelseguna. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Toimeaine sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: ained, mis mõjutavad soodsalt keskkonda; (enteraalse metaani tekke vähendamine).

4c1

DSM Nutritional Products Ltd., keda liidus esindab DSM Nutrition al Products sp. z o.o.

3-nitrooksüpropanool

Söödalisandi koostis

Preparaat, milles on vähemalt 10 % 3- nitrooksüpropanooli

Osakesed suurusega < 50 μm: alla 0,5 %

Osakesed suurusega < 10 μm: 0 %

Teraline pulber

Piimalehmad ja lehmad karja taastootmiseks

–

53

80

1.

Söödalisand lisatakse söödale eelseguna.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegu kasutajatele kasutamiskorra ja asjakohased korralduslikud meetmed, et vähendada sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte vastuvõetava tasemeni vähendada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel sobivaid isikukaitsevahendeid, sealhulgas silmade, naha ja hingamisteede kaitsevahendeid. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegu kasutajatele kasutamiskorra ja asjakohased korralduslikud meetmed, et vähendada sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte vastuvõetava tasemeni vähendada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel sobivaid isikukaitsevahendeid, sealhulgas silmade, naha ja hingamisteede kaitsevahendeid.

28. aprill 2032

Toimeaine kirjeldus

3-nitrooksüpropanool

(Propaan-1,3-dioolmononitraat)

Keemiline valem: C3H7NO4

CASi number: 100502-66–7

Analüüsimeetod
   (1)

3-nitrooksüpropanooli sisalduse määramine söödalisandis, eelsegus ja segasöödas:

| — | kõrgefektiivne vedelikkromatograafia koos spektrofotomeetrilise määramisega (HPLC-UV) |
| --- | --- |

—

kõrgefektiivne vedelikkromatograafia koos spektrofotomeetrilise määramisega (HPLC-UV)

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 8.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/566,

7. aprill 2022,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate flutianiili jääkide piirnormidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) ning eriti selle artikli 14 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Flutianiili jääkide piirnormid on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas. |
| --- | --- |

(1)

Flutianiili jääkide piirnormid on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas.

| (2) | Seoses impordi puhul kohaldatavate jääkide piirnormidega on esitatud määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõigete 2 ja 4 kohane taotlus flutianiili kohta, mida Ameerika Ühendriikides kasutatakse õunte, maguskirsside, maasikate, kurkide, kabatšokkide ja meloni puhul. Taotleja esitas andmed, mis näitavad, et selle aine lubatud kasutamine Ameerika Ühendriikides kõnealuste kultuuride puhul põhjustab jääkide esinemist tasemel, mis ületab määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud jääkide piirnormi, mistõttu on vaja suurendada jääkide piirnorme, et vältida kaubandustõkete tekkimist nende kultuuride importimisel ELi. |
| --- | --- |

(2)

Seoses impordi puhul kohaldatavate jääkide piirnormidega on esitatud määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõigete 2 ja 4 kohane taotlus flutianiili kohta, mida Ameerika Ühendriikides kasutatakse õunte, maguskirsside, maasikate, kurkide, kabatšokkide ja meloni puhul. Taotleja esitas andmed, mis näitavad, et selle aine lubatud kasutamine Ameerika Ühendriikides kõnealuste kultuuride puhul põhjustab jääkide esinemist tasemel, mis ületab määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud jääkide piirnormi, mistõttu on vaja suurendada jääkide piirnorme, et vältida kaubandustõkete tekkimist nende kultuuride importimisel ELi.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 8 hindas taotlust liikmesriik, kellele see esitati, ning edastas seejärel hindamisaruande komisjonile. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 8 hindas taotlust liikmesriik, kellele see esitati, ning edastas seejärel hindamisaruande komisjonile.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) hindas taotlust ja hindamisaruannet, uurides eelkõige ohtu tarbijatele ja vajaduse korral ka ohtu loomadele, ning esitas põhjendatud arvamuse (2) jääkide kavandatud piirnormide kohta. Toiduohutusamet edastas kõnealuse arvamuse taotlejale, komisjonile ja liikmesriikidele ning tegi selle üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) hindas taotlust ja hindamisaruannet, uurides eelkõige ohtu tarbijatele ja vajaduse korral ka ohtu loomadele, ning esitas põhjendatud arvamuse (2) jääkide kavandatud piirnormide kohta. Toiduohutusamet edastas kõnealuse arvamuse taotlejale, komisjonile ja liikmesriikidele ning tegi selle üldsusele kättesaadavaks.

| (5) | Melonites sisalduva flutianiili suhtes jõudis toiduohutusamet järeldusele, et esitatud andmed ei olnud uue jääkide piirnormi kehtestamiseks piisavad. Kõigi muude taotleja soovitud jääkide piirnormide muudatuste suhtes jõudis toiduohutusamet järeldusele, et esitatud andmed on riski hindamiseks piisavad. Lisaks jõudis toiduohutusamet järeldusele, et taotleja soovitud muudatused jääkide piirnormides on tarbijaohutuse seisukohalt vastuvõetavad vastavalt tarbija kokkupuute hinnangule Euroopa 27 konkreetse tarbijarühma kohta. Selle järelduse tegemisel võttis toiduohutusamet arvesse kõige uuemaid andmeid aine toksikoloogiliste omaduste kohta. Hinnangute kohaselt ei teki ei tarbijate eluaegsel kokkupuutel kõnealuse ainega kõigi seda ainet sisaldavate toiduainete tarbimisel ega ka asjaomaste toodete suures koguses tarbimisega kaasneval lühiajalisel kokkupuutel riski ületada lubatud päevadoosi või akuutset standarddoosi. |
| --- | --- |

(5)

Melonites sisalduva flutianiili suhtes jõudis toiduohutusamet järeldusele, et esitatud andmed ei olnud uue jääkide piirnormi kehtestamiseks piisavad. Kõigi muude taotleja soovitud jääkide piirnormide muudatuste suhtes jõudis toiduohutusamet järeldusele, et esitatud andmed on riski hindamiseks piisavad. Lisaks jõudis toiduohutusamet järeldusele, et taotleja soovitud muudatused jääkide piirnormides on tarbijaohutuse seisukohalt vastuvõetavad vastavalt tarbija kokkupuute hinnangule Euroopa 27 konkreetse tarbijarühma kohta. Selle järelduse tegemisel võttis toiduohutusamet arvesse kõige uuemaid andmeid aine toksikoloogiliste omaduste kohta. Hinnangute kohaselt ei teki ei tarbijate eluaegsel kokkupuutel kõnealuse ainega kõigi seda ainet sisaldavate toiduainete tarbimisel ega ka asjaomaste toodete suures koguses tarbimisega kaasneval lühiajalisel kokkupuutel riski ületada lubatud päevadoosi või akuutset standarddoosi.

| (6) | Lähtudes toiduohutusameti põhjendatud arvamusest ja arvestades käsitletava küsimuse puhul olulisi tegureid, on jääkide piirnormide kavandatud muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõike 2 nõuetega. |
| --- | --- |

(6)

Lähtudes toiduohutusameti põhjendatud arvamusest ja arvestades käsitletava küsimuse puhul olulisi tegureid, on jääkide piirnormide kavandatud muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõike 2 nõuetega.

| (7) | Määrust (EÜ) nr 396/2005 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Määrust (EÜ) nr 396/2005 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. aprill 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

1

(2)  Toiduohutusameti teaduslikud aruanded on kättesaadavad aadressil: http://www.efsa.europa.eu.

2

„Reasoned opinion on the setting of import tolerances for flutianil in various crops“ (Põhjendatud arvamus flutianiili jääkide piirnormide kehtestamise kohta eri kultuuride puhul impordi jaoks), EFSA Journal 2021; 19(9):6840.

EFSA Journal

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas asendatakse flutianiili käsitlev veerg järgmisega:

"
  Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

| Koodnumber | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme
   (1) | Flutianiil |
| --- | --- | --- |
| 0100000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID | |
| 0110000 | Tsitrusviljad | 0,01  (*1) |
| 0110010 | Greibid | |
| 0110020 | Apelsinid | |
| 0110030 | Sidrunid | |
| 0110040 | Laimid | |
| 0110050 | Mandariinid | |
| 0110990 | Muud | |
| 0120000 | Pähklid | 0,01  (*1) |
| 0120010 | Mandlid | |
| 0120020 | Brasiilia pähklid | |
| 0120030 | Kašupähklid | |
| 0120040 | Kastanid | |
| 0120050 | Kookospähklid | |
| 0120060 | Sarapuupähklid | |
| 0120070 | Makadaamiapähklid | |
| 0120080 | Pekanipähklid | |
| 0120090 | Piiniapähklid | |
| 0120100 | Pistaatsiapähklid | |
| 0120110 | Kreeka pähklid | |
| 0120990 | Muud | |
| 0130000 | Õunviljad | |
| 0130010 | Õunad | 0,15 |
| 0130020 | Pirnid | 0,01  (*1) |
| 0130030 | Küdooniad | 0,01  (*1) |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | 0,01  (*1) |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | 0,01  (*1) |
| 0130990 | Muud | 0,01  (*1) |
| 0140000 | Luuviljad | |
| 0140010 | Aprikoosid | 0,01  (*1) |
| 0140020 | Maguskirsid | 0,4 |
| 0140030 | Virsikud | 0,01  (*1) |
| 0140040 | Ploomid | 0,01  (*1) |
| 0140990 | Muud | 0,01  (*1) |
| 0150000 | Marjad ja väikesed puuviljad | |
| 0151000 | a) | Viinamarjad |

Koodnumber

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme
   (1)

Flutianiil

0100000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID

0110000

Tsitrusviljad

0,01  (*1)

0110010

Greibid

0110020

Apelsinid

0110030

Sidrunid

0110040

Laimid

0110050

Mandariinid

0110990

Muud

0120000

Pähklid

0,01  (*1)

0120010

Mandlid

0120020

Brasiilia pähklid

0120030

Kašupähklid

0120040

Kastanid

0120050

Kookospähklid

0120060

Sarapuupähklid

0120070

Makadaamiapähklid

0120080

Pekanipähklid

0120090

Piiniapähklid

0120100

Pistaatsiapähklid

0120110

Kreeka pähklid

0120990

Muud

0130000

Õunviljad

0130010

Õunad

0,15

0130020

Pirnid

0,01  (*1)

0130030

Küdooniad

0,01  (*1)

0130040

Astelpihlaka viljad

0,01  (*1)

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0,01  (*1)

0130990

Muud

0,01  (*1)

0140000

Luuviljad

0140010

Aprikoosid

0,01  (*1)

0140020

Maguskirsid

0,4

0140030

Virsikud

0,01  (*1)

0140040

Ploomid

0,01  (*1)

0140990

Muud

0,01  (*1)

0150000

Marjad ja väikesed puuviljad

0151000

a)

Viinamarjad

0,15

0151010

Lauaviinamarjad

0151020

Veiniviinamarjad

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

Maasikad

0,3

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

Koguviljad

0,01  (*1)

0153010

Pamplid

0153020

Põldmurakad

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

0153990

Muud

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad

0,01  (*1)

0154010

Mustikad

0154020

Jõhvikad

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

0154050

Kibuvitsamarjad

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

0154070

Õun-viirpuu marjad

0154080

Musta leedri marjad

0154990

Muud

0160000

Mitmesugused puuviljad

0,01  (*1)

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

Söödava koorega

0161010

Datlid

0161020

Viigimarjad

0161030

Lauaoliivid

0161040

Kinkanid

0161050

Tähtviljad

0161060

Hurmaad

0161070

Jambolanid

0161990

Muud

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

Mittesöödava koorega, väikesed

0162010

Kiivid (rohelised, punased, kollased)

0162020

Litšid

0162030

Granadillid/marakujad

0162040

Kaktusviljad

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0162060

Virgiinia persimonid

0162990

Muud

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

Mittesöödava koorega, suured

0163010

Avokaadod

0163020

Banaanid

0163030

Mangod

0163040

Papaiad

0163050

Granaatõunad

0163060

Suhkurannoonad

0163070

Guajaavid

0163080

Ananassid

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

0163100

Durianid

0163110

Oga-annoonad

0163990

Muud

0200000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI

0210000

Juur- ja mugulköögivili

0,01  (*1)

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

Kartulid

0212000

| b) | Troopiline juur- ja mugulköögivili |
| --- | --- |

b)

Troopiline juur- ja mugulköögivili

0212010

Kassaava/jahumanioki juured

0212020

Bataat

0212030

Jamss

0212040

Roogmaranta

0212990

Muud

0213000

| c) | Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet

0213010

Söögipeet

0213020

Porgand

0213030

Juurseller

0213040

Mädarõigas

0213050

Maapirn

0213060

Pastinaak

0213070

Juurpetersell

0213080

Redis

0213090

Aed-piimjuur

0213100

Kaalikas

0213110

Naeris

0213990

Muud

0220000

Sibulköögivili

0,01  (*1)

0220010

Küüslauk

0220020

Sibul

0220030

Pesasibul

0220040

Roheline sibul ja talisibul

0220990

Muud

0230000

Viliköögivili

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

0,01  (*1)

0231010

Tomat

0231020

Harilik paprika

0231030

Baklažaan

0231040

Söödav muskushibisk

0231990

Muud

0232000

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

Kõrvitsalised – söödava koorega

0232010

Kurk

0,03

0232020

Kornišon

0,01  (*1)

0232030

Kabatšokk

0,03

0232990

Muud

0,01  (*1)

0233000

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

0,01  (*1)

0233010

Melon

0233020

Suureviljaline kõrvits

0233030

Arbuus

0233990

Muud

0234000

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

Suhkrumais

0,01  (*1)

0239000

| e) | Muu viliköögivili |
| --- | --- |

e)

Muu viliköögivili

0,01  (*1)

0240000

Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid)

0,01  (*1)

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

Õisikkapsad

0241010

Spargelkapsas

0241020

Lillkapsas

0241990

Muud

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

Peakapsad

0242010

Rooskapsas

0242020

Peakapsas

0242990

Muud

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

Lehtkapsad

0243010

Pekingi lehtnaeris / petsai

0243020

Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

0243990

Muud

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

Nuikapsad

0250000

Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad õied

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed |
| --- | --- |

a)

Aedsalat ja muud salatitaimed

0,01  (*1)

0251010

Põldkännak

0251020

Aedsalat

0251030

Sile endiiviasigur / eskariool

0251040

Salatkress ning muud idandid ja võrsed

0251050

Ameerika kollakas

0251060

Põld-võõrkapsas/rukola

0251070

Kapsas-lehtsinep

0251080

Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

0251990

Muud

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

Spinat ja muu samalaadne (lehed)

0,01  (*1)

0252010

Spinat

0252020

Harilik portulak

0252030

Lehtpeet

0252990

Muud

0253000

| c) | Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed |
| --- | --- |

c)

Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed

0,01  (*1)

0254000

| d) | Ürt-allikkerss |
| --- | --- |

d)

Ürt-allikkerss

0,01  (*1)

0255000

| e) | Salatsigur |
| --- | --- |

e)

Salatsigur

0,01  (*1)

0256000

| f) | Maitsetaimed ja söödavad õied |
| --- | --- |

f)

Maitsetaimed ja söödavad õied

0,02  (*1)

0256010

Aed-harakputk

0256020

Murulauk

0256030

Lehtseller

0256040

Petersell

0256050

Aedsalvei

0256060

Rosmariin

0256070

Aed-liivatee

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad õied

0256090

Loorberilehed

0256100

Estragon

0256990

Muud

0260000

Kaunköögivili

0,01  (*1)

0260010

Oad (kaunadega)

0260020

Oad (kaunadeta)

0260030

Herned (kaunadega)

0260040

Herned (kaunadeta)

0260050

Läätsed

0260990

Muud

0270000

Varsköögivili

0,01  (*1)

0270010

Spargel

0270020

Kardi

0270030

Varsseller

0270040

Salat-apteegitill

0270050

Harilik artišokk

0270060

Porrulauk

0270070

Rabarber

0270080

Bambusevõrsed

0270090

Palmipungad

0270990

Muud

0280000

Seened, samblad ja samblikud

0,01  (*1)

0280010

Kultuurseened

0280020

Metsaseened

0280990

Samblad ja samblikud

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

0,01  (*1)

0300000

KAUNVILI

0,01  (*1)

0300010

Oad

0300020

Läätsed

0300030

Herned

0300040

Lupiinid/lupiinioad

0300990

Muud

0400000

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILI

0,01  (*1)

0401000

Õliseemned

0401010

Linaseemned

0401020

Maapähklid

0401030

Unimagunaseemned

0401040

Seesamiseemned

0401050

Päevalilleseemned

0401060

Rapsiseemned

0401070

Sojaoad

0401080

Sinepiseemned

0401090

Puuvillaseemned

0401100

Kõrvitsaseemned

0401110

Värvisafloori seemned

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

0401130

Põldtudra seemned

0401140

Kanepiseemned

0401150

Riitsinuseseemned

0401990

Muud

0402000

Õlivili

0402010

Oliivid õli tootmiseks

0402020

Õlipalmi tuumad

0402030

Õlipalmi viljad

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

0402990

Muud

0500000

TERAVILI

0,01  (*1)

0500010

Oder

0500020

Tatar ja muu ebateravili

0500030

Mais

0500040

Harilik hirss

0500050

Kaer

0500060

Riis

0500070

Rukis

0500080

Harilik sorgo

0500090

Nisu

0500990

Muud

0600000

TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD

0,05  (*1)

0610000

Teed

0620000

Kohvioad

0630000

Taimeteed

0631000

| a) | Õitest |
| --- | --- |

a)

Õitest

0631010

Kummel

0631020

Hapu hibisk

0631030

Roos

0631040

Jasmiin

0631050

Pärn

0631990

Muud

0632000

| b) | Lehtedest ja ürtidest |
| --- | --- |

b)

Lehtedest ja ürtidest

0632010

Maasikas

0632020

Tee-punapõõsas

0632030

Matepuu

0632990

Muud

0633000

| c) | Juurtest |
| --- | --- |

c)

Juurtest

0633010

Palderjan

0633020

Ženženn

0633990

Muud

0639000

| d) | Muudest taimeosadest |
| --- | --- |

d)

Muudest taimeosadest

0640000

Kakaooad

0650000

Jaanikaunad/jaanileivad

0700000

HUMAL

0,05  (*1)

0800000

MAITSEAINED

0810000

Seemned

0,05  (*1)

0810010

Aniis

0810020

Pärsia köömen

0810030

Seller

0810040

Koriander

0810050

Harilik vürtsköömen

0810060

Aedtill

0810070

Harilik apteegitill

0810080

Põld-lambalääts

0810090

Muskaatpähkel

0810990

Muud

0820000

Viljad

0,05  (*1)

0820010

Piment

0820020

Jaapani pipar

0820030

Köömen

0820040

Kardemon

0820050

Kadakamarjad

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

0820070

Vanill

0820080

Tamarind

0820990

Muud

0830000

Puukoor

0,05  (*1)

0830010

Kaneel

0830990

Muud

0840000

Juured ja risoomid

0840010

Lagritsa-magusjuur

0,05  (*1)

0840020

Harilik ingver

0,05  (*1)

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

0,05  (*1)

0840040

Mädarõigas

0840990

Muud

0,05  (*1)

0850000

Pungad

0,05  (*1)

0850010

Nelk

0850020

Kappar

0850990

Muud

0860000

Õie emakasuue

0,05  (*1)

0860010

Safran

0860990

Muud

0870000

Seemnerüü

0,05  (*1)

0870010

Muskaatõis

0870990

Muud

0900000

SUHKRUTAIMED

0,01  (*1)

0900010

Suhkrupeedi juured

0900020

Harilik suhkruroog

0900030

Juursigur

0900990

Muud

1000000

LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

1010000

Koed

0,01  (*1)

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

Sead

1011010

Lihaskude

1011020

Rasvkude

1011030

Maks

1011040

Neerud

1011050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1011990

Muud

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

Veised

1012010

Lihaskude

1012020

Rasvkude

1012030

Maks

1012040

Neerud

1012050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1012990

Muud

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

Lambad

1013010

Lihaskude

1013020

Rasvkude

1013030

Maks

1013040

Neerud

1013050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1013990

Muud

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

Kitsed

1014010

Lihaskude

1014020

Rasvkude

1014030

Maks

1014040

Neerud

1014050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1014990

Muud

1015000

| e) | Hobuslased |
| --- | --- |

e)

Hobuslased

1015010

Lihaskude

1015020

Rasvkude

1015030

Maks

1015040

Neerud

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1015990

Muud

1016000

| f) | Kodulinnud |
| --- | --- |

f)

Kodulinnud

1016010

Lihaskude

1016020

Rasvkude

1016030

Maks

1016040

Neerud

1016050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1016990

Muud

1017000

| g) | Muud põllumajanduslikud maismaaloomad |
| --- | --- |

g)

Muud põllumajanduslikud maismaaloomad

1017010

Lihaskude

1017020

Rasvkude

1017030

Maks

1017040

Neerud

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1017990

Muud

1020000

Piim

0,01  (*1)

1020010

Veised

1020020

Lambad

1020030

Kitsed

1020040

Hobused

1020990

Muud

1030000

Linnumunad

0,01  (*1)

1030010

Kanad

1030020

Pardid

1030030

Haned

1030040

Vutid

1030990

Muud

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

0,05  (*1)

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

0,01  (*1)

1060000

Selgrootud maismaaloomad

0,01  (*1)

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

0,01  (*1)

1100000

LOOMSED TOOTED — KALA, KALATOOTED JA MUUD MEREVEE JA MAGEVEE TOIDUAINED (8)

1200000

ÜKSNES LOOMASÖÖDAKS KASUTATAVAD TOOTED VÕI NENDE OSAD (8)

1300000

TÖÖDELDUD TOIDUAINED (9)

---

(*1)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

(1)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille puhul kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas."

---

OTSUSED

| 8.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/48 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/48

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/567,

4. aprill 2022,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga loodud partnerlusnõukogus seoses kodanikuühiskonna foorumi korraldamise tegevussuuniste vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 43 ja 91, artikli 100 lõiget 2 ja artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit sõlmis ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) nõukogu otsusega (EL) 2021/689 (1) ning see leping jõustus 1. mail 2021 ja seda on ajutiselt kohaldatud alates 1. jaanuarist 2021. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit sõlmis ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) nõukogu otsusega (EL) 2021/689 (1) ning see leping jõustus 1. mail 2021 ja seda on ajutiselt kohaldatud alates 1. jaanuarist 2021.

| (2) | Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 14 kohaselt peab nimetatud lepinguga moodustatud partnerlusnõukogu vastu võtma kodanikuühiskonna foorumi korraldamise tegevussuunised (edaspidi „suunised“). |
| --- | --- |

(2)

Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 14 kohaselt peab nimetatud lepinguga moodustatud partnerlusnõukogu vastu võtma kodanikuühiskonna foorumi korraldamise tegevussuunised (edaspidi „suunised“).

| (3) | Seega on asjakohane määrata kindlaks partnerlusnõukogus liidu nimel võetav seisukoht seoses suuniste vastuvõtmisega. |
| --- | --- |

(3)

Seega on asjakohane määrata kindlaks partnerlusnõukogus liidu nimel võetav seisukoht seoses suuniste vastuvõtmisega.

| (4) | Selleks et suunised saaks õigeaegselt vastu võtta, peaks käesolev otsus jõustuma selle vastuvõtmise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et suunised saaks õigeaegselt vastu võtta, peaks käesolev otsus jõustuma selle vastuvõtmise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel kaubandus- ja koostöölepinguga loodud partnerlusnõukogus seoses kõnealuse lepingu artikli 14 kohaselt tehtava otsusega, põhineb käesolevale otsusele lisatud kodanikuühiskonna foorumi korraldamise tegevussuuniste eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 4. aprill 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  Nõukogu 29. aprilli 2021. aasta otsus (EL) 2021/689 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise koht (ELT L 149, 30.4.2021, lk 2).

1

---

LISA

Kaubandus- ja koostöölepingu alusel korraldatava

KODANIKUÜHISKONNA FOORUMI SUUNISED

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) artikli 14 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et pooled hõlbustavad Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi (edaspidi „Ühendkuningriik“) kodanikuühiskonna esindajatest koosneva kodanikuühiskonna foorumi korraldamist, mis tuleb kokku vähemalt kord aastas, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti. Lisaks on kaubandus- ja koostöölepingus sätestatud, et partnerlusnõukogu võtab vastu foorumi korraldamise tegevussuunised.

1.   OSALEJAD

Kaubandus- ja koostöölepingu (1) artikli 14 lõike 3 kohaselt koondab kodanikuühiskonna foorum Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi kodanikuühiskonna esindajaid, nimelt ettevõtjate ja tööandjate organisatsioonide (kuid mitte eraettevõtete), ametiühingute, akadeemiliste ringkondade ja vabaühenduste esindajaid ühiskonna eri harudest, mis on seotud kaubandus- ja koostöölepingu II osaga hõlmatud valdkondadega. Pooled kohaldavad kodanikuühiskonna esindajate registreerimisel oma vastavaid eeskirju ja tavasid, et edendada kodanikuühiskonna organisatsioonide tasakaalustatud esindatust.

Praktilistel põhjustel on kodanikuühiskonna foorumil füüsiliselt osalevate isikute arv kummalgi poolel piiratud 60 kodanikuühiskonna esindajaga, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti. Need esindajad saavad osaleda kodanikuühiskonna foorumi koosolekutel isiklikult või elektrooniliste vahendite abil. Poolte kokkuleppel võib koosolekuid pidada täies ulatuses virtuaalselt vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli 14 lõikele 2. Kodanikuühiskonna foorum on avatud osalemiseks vaatlejatena teistele kodanikuühiskonna organisatsioonide liikmetele, kes end eelnevalt registreerivad.

2.   KOHALDAMISALA

Kodanikuühiskonna foorumi aruteludel käsitletakse kaubandus- ja koostöölepingu II osas nimetatud valdkondi: kaubandus, lennundus, maanteetransport, sotsiaalkindlustuse koordineerimine ja lühiajaliste külastuste viisad, kalandus ja muud sätted.

3.   AJASTUS, KORRALDUS JA PÄEVAKORD

Kaubandus- ja koostöölepingus on sätestatud, et kodanikuühiskonna foorum tuleb kokku vähemalt kord aastas, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti. Kodanikuühiskonna foorumi koosolek haakub ajaliselt kaubanduspartnerluse komitee koosoleku toimumisega, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti. Kaubanduspartnerluse komitee ja kaubanduse erikomiteede kaaseesistujad ning energeetika, õhutranspordi, lennuohutuse, maanteetranspordi, sotsiaalkindlustuse koordineerimise ja kalanduse erikomiteede kaaseesistujad võivad foorumil osaleda, kui foorumil arutatakse nende pädevusse kuuluvaid küsimusi.

Kodanikuühiskonna foorumi korraldab pool, kes vastutab kaubanduspartnerluse komitee koosoleku korraldamise eest, mis tähendab, et foorumi asukoht on vaheldumisi Euroopa Liidus ja Ühendkuningriigis, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti. Foorumit võõrustav pool tagab koha koosoleku korraldamiseks ja hõlbustab koosoleku läbiviimist (nt tagab lingid registreerimiseks ja virtuaalseks osalemiseks).

Pooled püüavad konsulteerida oma vastavate sisenõuanderühmadega võimalike päevakorrapunktide osas enne, kui päevakorra kavand teise poolega kokku lepitakse. Pooled püüavad avaldada päevakorra kavandi 15 päeva enne kodanikuühiskonna foorumi koosolekut.

Võõrustav pool teeb kokkuleppel teise poolega kokkuvõtte kodanikuühiskonna foorumi tulemustest ja järeldustest 30 päeva jooksul pärast koosoleku toimumist. Iga koosoleku tulemusi ja järeldusi jagatakse partnerlusnõukogu, kaubanduspartnerluse komitee ning energeetika, õhutranspordi, lennuohutuse, maanteetranspordi, sotsiaalkindlustuse koordineerimise ja kalanduse erikomiteedega ning need tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli 14 lõike 1 teisele lausele võib partnerlusnõukogu käesolevaid suuniseid muuta, sealhulgas käsitleda nende rakendamisel tekkivaid küsimusi.

---

(1)  Kodanikuühiskonna foorum on osalemiseks avatud poolte territooriumil asutatud sõltumatutele kodanikuühiskonna organisatsioonidele, sealhulgas kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 13 osutatud sisenõuanderühmade liikmetele. Kumbki pool edendab tasakaalustatud esindatust, mis hõlmab muu hulgas majandus-, kestliku arengu, sotsiaal-, inimõiguste, keskkonna- ja muude küsimustega tegelevaid vabaühendusi, ettevõtjaid ja tööandjate organisatsioone ning ametiühinguid.

---

| 8.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/52

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/568,

4. aprill 2022,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepinguga loodud tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitees seoses tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee töökorra vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vaheline majanduspartnerlusleping (1) (edaspidi „leping“) allkirjastati liidu ja selle liikmesriikide poolt 10. juunil 2016. Seda kohaldatakse ajutiselt ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Botswana, Lesotho, Namiibia, eSwatini ja Lõuna-Aafrika vahel alates 10. oktoobrist 2016 ning ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mosambiigi vahel alates 4. veebruarist 2018. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vaheline majanduspartnerlusleping (1) (edaspidi „leping“) allkirjastati liidu ja selle liikmesriikide poolt 10. juunil 2016. Seda kohaldatakse ajutiselt ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Botswana, Lesotho, Namiibia, eSwatini ja Lõuna-Aafrika vahel alates 10. oktoobrist 2016 ning ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mosambiigi vahel alates 4. veebruarist 2018.

| (2) | Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee moodustati vastavalt lepingu artikli 50 lõikele 1. |
| --- | --- |

(2)

Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee moodustati vastavalt lepingu artikli 50 lõikele 1.

| (3) | Vastavalt lepingu artikli 50 lõike 2 punktile f määrab tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee kindlaks oma töökorra. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt lepingu artikli 50 lõike 2 punktile f määrab tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee kindlaks oma töökorra.

| (4) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitees võetav seisukoht, kuna töökorra vastuvõtmist käsitleval otsusel on liidus õiguslik toime. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitees võetav seisukoht, kuna töökorra vastuvõtmist käsitleval otsusel on liidus õiguslik toime.

| (5) | Liidu võetav seisukoht tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitees seoses selle töökorra vastuvõtmisega peaks põhinema nimetatud komitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele, |
| --- | --- |

(5)

Liidu võetav seisukoht tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitees seoses selle töökorra vastuvõtmisega peaks põhinema nimetatud komitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu artikliga 50 moodustatud tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitees seoses selle töökorra vastuvõtmisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud nimetatud komitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 4. aprill 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  
  ELT L 250, 16.9.2016, lk 3.

1

---

Eelnõu

TOLLIPROTSEDUURIDE JA KAUBANDUSE LIHTSUSTAMISE ERIKOMITEE OTSUS nr [...]

...,

erikomitee töökorra kohta

TOLLIPROTSEDUURIDE JA KAUBANDUSE LIHTSUSTAMISE ERIKOMITEE,

Võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelist majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), mis allkirjastati 10. juunil 2016 Kasanes, eriti selle artikli 50 lõike 2 punkti f,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Kehtestatakse tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee töökord, mis on esitatud lisas.

Käesolev otsus jõustub ...

...,

---

LISA

TOLLIPROTSEDUURIDE JA KAUBANDUSE LIHTSUSTAMISE ERIKOMITEE TÖÖKORD

I PEATÜKK

Korraldus

Artikkel 1

Koosseis ja eesistuja

1.   Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) artikliga 50 loodud tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee täidab kohustusi, mis on ette nähtud lepingu artikliga 50.

2.   Käesolevas töökorras osutatud termini „lepinguosalised“ määratlus vastab lepingu artiklis 104 esitatud määratlusele.

3.   Lepingu artikli 50 lõike 1 kohaselt koosneb tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee lepinguosaliste esindajatest.

4.   Lepingu artikli 50 lõike 4 kohaselt on tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee eesistujaks vaheldumisi Euroopa Komisjoni ametnik ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide ametnik. Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee esimest istungit juhatavad Euroopa Komisjoni ja SADC majanduspartnerluslepingu riigi ametnik koos.

5.   Esimese perioodi mandaat algab tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee esimese istungi kuupäeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

Artikkel 2

Istungid

1.   Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee istung toimub vähemalt kord aastas või ühe lepinguosalise taotlusel. Istungid toimuvad vaheldumisi Brüsselis või mõne SADC majanduspartnerluslepingu riigi territooriumil, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti.

2.   Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, kutsub tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee istungi kokku eesistujana tegutsev lepinguosaline pärast teise lepinguosalisega konsulteerimist.

Artikkel 3

Vaatlejad

Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee võib otsustada kutsuda vaatlejaid vastavalt vajadusele ja otsustada, millised päevakorrapunktid on neile avatud.

Artikkel 4

Sekretariaat

1.   Sekretariaadi ülesandeid täidab tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee istungit korraldav lepinguosaline.

2.   Kui istung toimub elektroonsete vahendite abil, täidab sekretariaadi ülesandeid eesistuja kohustusi täitev lepinguosaline.

II PEATÜKK

II PEATÜKK

Toimimine

Toimimine

Artikkel 5

Dokumendid

Kui tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee arutelude aluseks on kirjalikud tõendavad dokumendid, siis tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee sekretariaat nummerdab need dokumendid ning saadab need laiali tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee dokumentidena.

Artikkel 6

Istungitest teatamine ja päevakord

1.   Sekretariaat teavitab lepinguosalisi istungi kokkukutsumisest ja palub esitada päevakorda puudutavad ettepanekud hiljemalt 30 päeva enne istungit. Kiireloomulise ja/või ettenägematu olukorra puhul võidakse istung korraldada lühikese etteteatamisega.

2.   Istungi esialgse päevakorra koostab tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee sekretariaat. Sekretariaat edastab selle tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee eesistujale ja liikmetele hiljemalt 14 päeva enne istungi algust.

3.   Esialgses päevakorras on need punktid, mille lepinguosalised on tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee sekretariaadil palunud päevakorda kanda.

4.   Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee võtab istungi päevakorra vastu istungi alguses. Lepinguosaliste kokkuleppel võib päevakorda lisada punkte, mida esialgses päevakorras ei olnud.

5.   Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee eesistuja võib kõigi lepinguosaliste nõusolekul kutsuda oma istungile eksperte, et need esitaksid teavet konkreetsete teemade kohta.

Artikkel 7

Istungi aruanne

Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, koostab tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee sekretariaat istungi aruande, mis võetakse vastu istungi lõpus.

Artikkel 8

Otsused ja soovitused

1.   Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee võtab vastu otsuseid ja soovitusi vastu konsensuse alusel lepingus sätestatud juhtudel või juhul, kui ühisnõukogu või kaubandus- ja arengukomitee on teda selleks volitanud.

2.   Kui tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomiteel on lepingu kohaselt õigus võtta vastu otsuseid ja soovitusi või kui ühisnõukogu või kaubandus- ja arengukomitee on teda selleks volitanud, on selliste aktide pealkiri istungi aruandes vastavalt „Otsus“ või „Soovitus“. Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee sekretariaat annab igale vastuvõetud otsusele ja soovitusele järjekorranumbri ning lisab vastuvõtmise kuupäeva ja teema. Otsustes ja soovitustes sätestatakse nende jõustumise kuupäev.

3.   Kui mõni SADC majanduspartnerluslepingu riik ei osale istungil, edastab sekretariaat sellele riigile istungi otsused ja/või soovitused. Asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik esitab 10 kalendripäeva jooksul alates otsuste ja/või soovituste saatmisest kirjaliku vastuse, milles märgib need otsused ja/või soovitused, millega ta ei nõustu, ja esitab põhjused. Kui 10 kalendripäeva jooksul ei esitata eespool nimetatud kirjalikku vastust, loetakse otsused ja/või soovitused vastuvõetuks. Kui otsuste ja/või soovitustega ei ole nõus SADC majanduspartnerluslepingu riik, kes ei osalenud istungil, kohaldatakse lõike 4 kohast menetlust.

4.   Istungitevahelisel ajal võib tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee lepinguosaliste kokkuleppel otsuseid ja soovitusi vastu võtta kirjaliku menetluse teel. Kirjalik menetlus hõlmab teadete vahetamist lepinguosaliste esindajate vahel.

5.   Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitees vastu võetud otsused ja soovitused kinnitatakse nii, et neist valmistatakse autentne eksemplar, millele kirjutavad alla Euroopa Liidu ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide esindaja.

Artikkel 9

Üldsuse juurdepääs

1.   Tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee istungid ei ole avalikud, v.a juhul, kui otsustatakse teisiti.

2.   Iga lepinguosaline võib otsustada tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee otsused ja soovitused avaldada.

III PEATÜKK

III PEATÜKK

Lõppsätted

Lõppsätted

Artikkel 10

Kulud

1.   Iga lepinguosaline kannab ise tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee istungitel osalemise kulud, sealhulgas nii personali-, sõidu- ja elamiskulud kui ka posti- ja telekommunikatsioonikulud.

2.   Istungite korraldamise, suulise tõlke teenuste osutamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab istungit korraldav lepinguosaline.

Artikkel 11

Töökorra muutmine

Käesolevat töökorda võib muuta tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee kirjaliku otsusega vastavalt artiklile 8.

---

| 8.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/58

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/569,

4. aprill 2022,

DNA-andmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Itaalias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega, (1) eriti selle artiklit 33,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõike 2 kohaselt ei või kõnealuse otsusega ette nähtud isikuandmete edastamine toimuda enne, kui nimetatud otsuse 6. peatükis sätestatud andmekaitse üldsätted on rakendatud sellises edastamises osalevate liikmesriikide territooriumil kehtivas riiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõike 2 kohaselt ei või kõnealuse otsusega ette nähtud isikuandmete edastamine toimuda enne, kui nimetatud otsuse 6. peatükis sätestatud andmekaitse üldsätted on rakendatud sellises edastamises osalevate liikmesriikide territooriumil kehtivas riiklikus õiguses.

| (2) | Nõukogu otsuse 2008/616/JSK (3) artiklis 20 on sätestatud, et põhjenduses 1 osutatud tingimuse täitmist otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas tuleb kontrollida küsimustikul, hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel põhineva hindamisaruande alusel. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsuse 2008/616/JSK (3) artiklis 20 on sätestatud, et põhjenduses 1 osutatud tingimuse täitmist otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas tuleb kontrollida küsimustikul, hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel põhineva hindamisaruande alusel.

| (3) | Itaalia on teatanud nõukogu peasekretariaadile riiklikud DNA-registrid, mille suhtes kohaldatakse otsuse 2008/615/JSK artikleid 2–6, ning nimetatud otsuse artikli 3 lõikes 1 osutatud automatiseeritud otsingu tingimused kooskõlas nimetatud otsuse artikli 36 lõikega 2. |
| --- | --- |

(3)

Itaalia on teatanud nõukogu peasekretariaadile riiklikud DNA-registrid, mille suhtes kohaldatakse otsuse 2008/615/JSK artikleid 2–6, ning nimetatud otsuse artikli 3 lõikes 1 osutatud automatiseeritud otsingu tingimused kooskõlas nimetatud otsuse artikli 36 lõikega 2.

| (4) | Otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punkti 1.1 kohaselt koostab asjaomane nõukogu töörühm iga andmekategooria puhul automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, peab ta küsimustiku täitma. |
| --- | --- |

(4)

Otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punkti 1.1 kohaselt koostab asjaomane nõukogu töörühm iga andmekategooria puhul automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, peab ta küsimustiku täitma.

| (5) | Itaalia on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja DNA-andmete vahetamist käsitleva küsimustiku. |
| --- | --- |

(5)

Itaalia on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja DNA-andmete vahetamist käsitleva küsimustiku.

| (6) | Itaalia on koos Saksamaa ja Austriaga süsteemi edukalt katseliselt kasutanud. |
| --- | --- |

(6)

Itaalia on koos Saksamaa ja Austriaga süsteemi edukalt katseliselt kasutanud.

| (7) | Itaalias on toimunud hindamiskülastus ning Saksamaa ja Austria hindamisrühm on koostanud hindamiskülastuse aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale. |
| --- | --- |

(7)

Itaalias on toimunud hindamiskülastus ning Saksamaa ja Austria hindamisrühm on koostanud hindamiskülastuse aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale.

| (8) | Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku DNA-andmete vahetamist käsitleva küsimustiku, hindamiskülastuse ja katselise kasutamise tulemused. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku DNA-andmete vahetamist käsitleva küsimustiku, hindamiskülastuse ja katselise kasutamise tulemused.

| (9) | Olles teatavaks võtnud kõigi nende liikmesriikide nõusoleku, kelle suhtes otsus 2008/615/JSK on siduv, otsustas nõukogu 9. detsembril 2021, et Itaalia on täielikult rakendanud otsuse 2008/615/JSK 6. peatükis sätestatud andmekaitse üldsätted. |
| --- | --- |

(9)

Olles teatavaks võtnud kõigi nende liikmesriikide nõusoleku, kelle suhtes otsus 2008/615/JSK on siduv, otsustas nõukogu 9. detsembril 2021, et Itaalia on täielikult rakendanud otsuse 2008/615/JSK 6. peatükis sätestatud andmekaitse üldsätted.

| (10) | Seega peaks Itaalial DNA-andmete automatiseeritud otsingu eesmärgil olema õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklitele 3 ja 4. |
| --- | --- |

(10)

Seega peaks Itaalial DNA-andmete automatiseeritud otsingu eesmärgil olema õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklitele 3 ja 4.

| (11) | Otsuse 2008/615/JSK artikliga 33 antakse nõukogule rakendamisvolitused selliste meetmete võtmiseks, mida on vaja nimetatud otsuse rakendamiseks, eelkõige kõnealuse otsuse kohaselt ette nähtud isikuandmete saamiseks ja edastamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Otsuse 2008/615/JSK artikliga 33 antakse nõukogule rakendamisvolitused selliste meetmete võtmiseks, mida on vaja nimetatud otsuse rakendamiseks, eelkõige kõnealuse otsuse kohaselt ette nähtud isikuandmete saamiseks ja edastamiseks.

| (12) | Kuna selliste rakendamisvolituste teostamiseks vajalikud tingimused on täidetud ja asjakohast korda on järgitud, tuleks võtta vastu rakendusotsus DNA-andmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Itaalias, et võimaldada nimetatud liikmesriigil saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklitele 3 ja 4. |
| --- | --- |

(12)

Kuna selliste rakendamisvolituste teostamiseks vajalikud tingimused on täidetud ja asjakohast korda on järgitud, tuleks võtta vastu rakendusotsus DNA-andmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Itaalias, et võimaldada nimetatud liikmesriigil saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklitele 3 ja 4.

| (13) | Otsus 2008/615/JSK on Taani ja Iirimaa suhtes siduv ning seepärast osalevad nad käesoleva otsuse, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK, vastuvõtmisel ja kohaldamisel, |
| --- | --- |

(13)

Otsus 2008/615/JSK on Taani ja Iirimaa suhtes siduv ning seepärast osalevad nad käesoleva otsuse, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK, vastuvõtmisel ja kohaldamisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Itaalial on DNA-andmete automatiseeritud otsingu ja võrdlemise eesmärgil õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklitele 3 ja 4 alates 9. aprillist 2022.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat otsust kohaldatakse kooskõlas aluslepingutega.

Luxembourg, 4. aprill 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  
  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

1

(2)  
  24. märtsi 2022. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/616/JSK, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 12).

3

---

| 8.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/60 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/60

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/570,

4. aprill 2022,

daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Itaalias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega, (1) eriti selle artiklit 33,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõike 2 kohaselt ei või kõnealuse otsusega ette nähtud isikuandmete edastamine toimuda enne, kui nimetatud otsuse 6. peatükis sätestatud andmekaitse üldsätted on rakendatud sellises edastamises osalevate liikmesriikide territooriumil kehtivas riiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõike 2 kohaselt ei või kõnealuse otsusega ette nähtud isikuandmete edastamine toimuda enne, kui nimetatud otsuse 6. peatükis sätestatud andmekaitse üldsätted on rakendatud sellises edastamises osalevate liikmesriikide territooriumil kehtivas riiklikus õiguses.

| (2) | Nõukogu otsuse 2008/616/JSK (3) artiklis 20 on sätestatud, et põhjenduses 1 osutatud tingimuse täitmist otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas tuleb kontrollida küsimustikul, hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel põhineva hindamisaruande alusel. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsuse 2008/616/JSK (3) artiklis 20 on sätestatud, et põhjenduses 1 osutatud tingimuse täitmist otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas tuleb kontrollida küsimustikul, hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel põhineva hindamisaruande alusel.

| (3) | Otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punkti 1.1 kohaselt koostab asjaomane nõukogu töörühm iga andmekategooria puhul automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, peab ta küsimustiku täitma. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punkti 1.1 kohaselt koostab asjaomane nõukogu töörühm iga andmekategooria puhul automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, peab ta küsimustiku täitma.

| (4) | Itaalia on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja daktüloskoopiliste andmete vahetamist käsitleva küsimustiku. |
| --- | --- |

(4)

Itaalia on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja daktüloskoopiliste andmete vahetamist käsitleva küsimustiku.

| (5) | Itaalia on koos Saksamaa ja Austriaga süsteemi edukalt katseliselt kasutanud. |
| --- | --- |

(5)

Itaalia on koos Saksamaa ja Austriaga süsteemi edukalt katseliselt kasutanud.

| (6) | Itaalias on toimunud hindamiskülastus ning Saksamaa ja Austria hindamisrühm on koostanud hindamiskülastuse aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale. |
| --- | --- |

(6)

Itaalias on toimunud hindamiskülastus ning Saksamaa ja Austria hindamisrühm on koostanud hindamiskülastuse aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale.

| (7) | Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku daktüloskoopiliste andmete vahetamist käsitleva küsimustiku, hindamiskülastuse ja katselise kasutamise tulemused. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku daktüloskoopiliste andmete vahetamist käsitleva küsimustiku, hindamiskülastuse ja katselise kasutamise tulemused.

| (8) | Olles teatavaks võtnud kõigi nende liikmesriikide nõusoleku, kelle suhtes otsus 2008/615/JSK on siduv, otsustas nõukogu 9. detsembril 2021, et Itaalia on täielikult rakendanud otsuse 2008/615/JSK 6. peatükis sätestatud andmekaitse üldsätted. |
| --- | --- |

(8)

Olles teatavaks võtnud kõigi nende liikmesriikide nõusoleku, kelle suhtes otsus 2008/615/JSK on siduv, otsustas nõukogu 9. detsembril 2021, et Itaalia on täielikult rakendanud otsuse 2008/615/JSK 6. peatükis sätestatud andmekaitse üldsätted.

| (9) | Seega peaks Itaalial daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud otsingu eesmärgil olema õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklile 9. |
| --- | --- |

(9)

Seega peaks Itaalial daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud otsingu eesmärgil olema õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklile 9.

| (10) | Otsuse 2008/615/JSK artikliga 33 antakse nõukogule rakendamisvolitused selliste meetmete võtmiseks, mida on vaja nimetatud otsuse rakendamiseks, eelkõige kõnealuse otsuse kohaselt ette nähtud isikuandmete saamiseks ja edastamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Otsuse 2008/615/JSK artikliga 33 antakse nõukogule rakendamisvolitused selliste meetmete võtmiseks, mida on vaja nimetatud otsuse rakendamiseks, eelkõige kõnealuse otsuse kohaselt ette nähtud isikuandmete saamiseks ja edastamiseks.

| (11) | Kuna selliste rakendamisvolituste teostamiseks vajalikud tingimused on täidetud ja asjakohast korda on järgitud, tuleks võtta vastu rakendusotsus daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Itaalias, et võimaldada nimetatud liikmesriigil saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklile 9. |
| --- | --- |

(11)

Kuna selliste rakendamisvolituste teostamiseks vajalikud tingimused on täidetud ja asjakohast korda on järgitud, tuleks võtta vastu rakendusotsus daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Itaalias, et võimaldada nimetatud liikmesriigil saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklile 9.

| (12) | Otsus 2008/615/JSK on Taani ja Iirimaa suhtes siduv ning seepärast osalevad nad käesoleva otsuse, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK, vastuvõtmisel ja kohaldamisel, |
| --- | --- |

(12)

Otsus 2008/615/JSK on Taani ja Iirimaa suhtes siduv ning seepärast osalevad nad käesoleva otsuse, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK, vastuvõtmisel ja kohaldamisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Itaalial on daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud otsingu eesmärgil õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklile 9 alates 9. aprillist 2022.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat otsust kohaldatakse kooskõlas aluslepingutega.

Luxembourg, 4. aprill 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  
  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

1

(2)  
  24. märtsi 2022. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/616/JSK, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 12).

3

---

| 8.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/62

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/571,

4. aprill 2022,

sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Itaalias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega, (1) eriti selle artiklit 33,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõike 2 kohaselt ei või kõnealuse otsusega ette nähtud isikuandmete edastamine toimuda enne, kui nimetatud otsuse 6. peatükis sätestatud andmekaitse üldsätted on rakendatud sellises edastamises osalevate liikmesriikide territooriumil kehtivas riiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõike 2 kohaselt ei või kõnealuse otsusega ette nähtud isikuandmete edastamine toimuda enne, kui nimetatud otsuse 6. peatükis sätestatud andmekaitse üldsätted on rakendatud sellises edastamises osalevate liikmesriikide territooriumil kehtivas riiklikus õiguses.

| (2) | Nõukogu otsuse 2008/616/JSK (3) artiklis 20 on sätestatud, et põhjenduses 1 osutatud tingimuse täitmist otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas tuleb kontrollida küsimustikul, hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel põhineva hindamisaruande alusel. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsuse 2008/616/JSK (3) artiklis 20 on sätestatud, et põhjenduses 1 osutatud tingimuse täitmist otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas tuleb kontrollida küsimustikul, hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel põhineva hindamisaruande alusel.

| (3) | Otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punkti 1.1 kohaselt koostab asjaomane nõukogu töörühm iga andmekategooria puhul automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, peab ta küsimustiku täitma. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punkti 1.1 kohaselt koostab asjaomane nõukogu töörühm iga andmekategooria puhul automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, peab ta küsimustiku täitma.

| (4) | Itaalia on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja sõidukite registreerimisandmete vahetamist käsitleva küsimustiku. |
| --- | --- |

(4)

Itaalia on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja sõidukite registreerimisandmete vahetamist käsitleva küsimustiku.

| (5) | Itaalia on koos Madalmaadega süsteemi edukalt katseliselt kasutanud. |
| --- | --- |

(5)

Itaalia on koos Madalmaadega süsteemi edukalt katseliselt kasutanud.

| (6) | Itaalias on toimunud hindamiskülastus ning Madalmaade ja Portugali hindamisrühm on koostanud hindamiskülastuse aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale. |
| --- | --- |

(6)

Itaalias on toimunud hindamiskülastus ning Madalmaade ja Portugali hindamisrühm on koostanud hindamiskülastuse aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale.

| (7) | Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku sõidukite registreerimisandmete vahetamist käsitleva küsimustiku, hindamiskülastuse ja katselise kasutamise tulemused. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku sõidukite registreerimisandmete vahetamist käsitleva küsimustiku, hindamiskülastuse ja katselise kasutamise tulemused.

| (8) | Olles teatavaks võtnud kõigi nende liikmesriikide nõusoleku, kelle suhtes otsus 2008/615/JSK on siduv, otsustas nõukogu 9. detsembril 2021, et Itaalia on täielikult rakendanud otsuse 2008/615/JSK 6. peatüki andmekaitset käsitlevad üldsätted. |
| --- | --- |

(8)

Olles teatavaks võtnud kõigi nende liikmesriikide nõusoleku, kelle suhtes otsus 2008/615/JSK on siduv, otsustas nõukogu 9. detsembril 2021, et Itaalia on täielikult rakendanud otsuse 2008/615/JSK 6. peatüki andmekaitset käsitlevad üldsätted.

| (9) | Seega peaks Itaalial sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsingu eesmärgil olema õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklile 12. |
| --- | --- |

(9)

Seega peaks Itaalial sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsingu eesmärgil olema õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklile 12.

| (10) | Otsuse 2008/615/JSK artikliga 33 antakse nõukogule rakendamisvolitused selliste meetmete võtmiseks, mida on vaja nimetatud otsuse rakendamiseks, eelkõige kõnealuse otsuse kohaselt ette nähtud isikuandmete saamiseks ja edastamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Otsuse 2008/615/JSK artikliga 33 antakse nõukogule rakendamisvolitused selliste meetmete võtmiseks, mida on vaja nimetatud otsuse rakendamiseks, eelkõige kõnealuse otsuse kohaselt ette nähtud isikuandmete saamiseks ja edastamiseks.

| (11) | Kuna selliste rakendamisvolituste teostamiseks vajalikud tingimused on täidetud ja asjakohast korda on järgitud, tuleks võtta vastu rakendusotsus sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Itaalias, et võimaldada nimetatud liikmesriigil saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklile 12. |
| --- | --- |

(11)

Kuna selliste rakendamisvolituste teostamiseks vajalikud tingimused on täidetud ja asjakohast korda on järgitud, tuleks võtta vastu rakendusotsus sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Itaalias, et võimaldada nimetatud liikmesriigil saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklile 12.

| (12) | Otsus 2008/615/JSK on Taani ja Iirimaa suhtes siduv ning seepärast osalevad nad käesoleva otsuse, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK, vastuvõtmisel ja kohaldamisel, |
| --- | --- |

(12)

Otsus 2008/615/JSK on Taani ja Iirimaa suhtes siduv ning seepärast osalevad nad käesoleva otsuse, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK, vastuvõtmisel ja kohaldamisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Itaalial on sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsingu eesmärgil õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklile 12 alates 9. aprillist 2022.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat otsust kohaldatakse kooskõlas aluslepingutega.

Luxembourg, 4. aprill 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  
  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

1

(2)  
  24. märtsi 2022. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/616/JSK, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 12).

3

---

| 8.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/64 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/64

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/572,

4. aprill 2022,

sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Kreekas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega, (1) eriti selle artiklit 33,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõike 2 kohaselt ei või kõnealuse otsusega ette nähtud isikuandmete edastamine toimuda enne, kui nimetatud otsuse 6. peatükis sätestatud andmekaitse üldsätted on rakendatud sellises edastamises osalevate liikmesriikide territooriumil kehtivas riiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõike 2 kohaselt ei või kõnealuse otsusega ette nähtud isikuandmete edastamine toimuda enne, kui nimetatud otsuse 6. peatükis sätestatud andmekaitse üldsätted on rakendatud sellises edastamises osalevate liikmesriikide territooriumil kehtivas riiklikus õiguses.

| (2) | Nõukogu otsuse 2008/616/JSK (3) artiklis 20 on sätestatud, et põhjenduses 1 osutatud tingimuse täitmist otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas tuleb kontrollida küsimustikul, hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel põhineva hindamisaruande alusel. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsuse 2008/616/JSK (3) artiklis 20 on sätestatud, et põhjenduses 1 osutatud tingimuse täitmist otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas tuleb kontrollida küsimustikul, hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel põhineva hindamisaruande alusel.

| (3) | Otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punkti 1.1 kohaselt koostab asjaomane nõukogu töörühm iga andmekategooria puhul automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, peab ta küsimustiku täitma. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punkti 1.1 kohaselt koostab asjaomane nõukogu töörühm iga andmekategooria puhul automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, peab ta küsimustiku täitma.

| (4) | Kreeka on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja sõidukite registreerimisandmete vahetamist käsitleva küsimustiku. |
| --- | --- |

(4)

Kreeka on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja sõidukite registreerimisandmete vahetamist käsitleva küsimustiku.

| (5) | Kreeka on koos Madalmaadega süsteemi edukalt katseliselt kasutanud. |
| --- | --- |

(5)

Kreeka on koos Madalmaadega süsteemi edukalt katseliselt kasutanud.

| (6) | Kreekas on toimunud hindamiskülastus ning Madalmaade ja Küprose hindamisrühm on koostanud hindamiskülastuse aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale. |
| --- | --- |

(6)

Kreekas on toimunud hindamiskülastus ning Madalmaade ja Küprose hindamisrühm on koostanud hindamiskülastuse aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale.

| (7) | Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku sõidukite registreerimisandmete vahetamist käsitleva küsimustiku, hindamiskülastuse ja katselise kasutamise tulemused. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku sõidukite registreerimisandmete vahetamist käsitleva küsimustiku, hindamiskülastuse ja katselise kasutamise tulemused.

| (8) | Olles teatavaks võtnud kõigi nende liikmesriikide nõusoleku, kelle suhtes otsus 2008/615/JSK on siduv, otsustas nõukogu 9. detsembril 2021, et Kreeka on täielikult rakendanud otsuse 2008/615/JSK 6. peatüki andmekaitse üldsätted. |
| --- | --- |

(8)

Olles teatavaks võtnud kõigi nende liikmesriikide nõusoleku, kelle suhtes otsus 2008/615/JSK on siduv, otsustas nõukogu 9. detsembril 2021, et Kreeka on täielikult rakendanud otsuse 2008/615/JSK 6. peatüki andmekaitse üldsätted.

| (9) | Seega peaks Kreekal sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsingu eesmärgil olema õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklile 12. |
| --- | --- |

(9)

Seega peaks Kreekal sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsingu eesmärgil olema õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklile 12.

| (10) | Otsuse 2008/615/JSK artikliga 33 antakse nõukogule rakendamisvolitused selliste meetmete võtmiseks, mida on vaja nimetatud otsuse rakendamiseks, eelkõige seoses selle otsuse kohaselt ette nähtud isikuandmete saamise ja edastamisega. |
| --- | --- |

(10)

Otsuse 2008/615/JSK artikliga 33 antakse nõukogule rakendamisvolitused selliste meetmete võtmiseks, mida on vaja nimetatud otsuse rakendamiseks, eelkõige seoses selle otsuse kohaselt ette nähtud isikuandmete saamise ja edastamisega.

| (11) | Kuna selliste rakendamisvolituste teostamiseks vajalikud tingimused on täidetud ja asjakohast korda on järgitud, tuleks võtta vastu rakendusotsus sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Kreekas, et võimaldada nimetatud liikmesriigil saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklile 12. |
| --- | --- |

(11)

Kuna selliste rakendamisvolituste teostamiseks vajalikud tingimused on täidetud ja asjakohast korda on järgitud, tuleks võtta vastu rakendusotsus sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Kreekas, et võimaldada nimetatud liikmesriigil saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklile 12.

| (12) | Otsus 2008/615/JSK on Taani ja Iirimaa suhtes siduv ning seepärast osalevad nad käesoleva otsuse, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK, vastuvõtmisel ja kohaldamisel, |
| --- | --- |

(12)

Otsus 2008/615/JSK on Taani ja Iirimaa suhtes siduv ning seepärast osalevad nad käesoleva otsuse, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK, vastuvõtmisel ja kohaldamisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kreekal on sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsingu eesmärgil õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt otsuse 2008/615/JSK artiklile 12 alates 9. aprillist 2022.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat otsust kohaldatakse kooskõlas aluslepingutega.

Luxembourg, 4. aprill 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  
  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

1

(2)  
  24. märtsi 2022. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/616/JSK, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 12).

3

---

| 8.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/66 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/66

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2022/573,

7. aprill 2022,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/538 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) tegevuse toetamise kohta massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia rakendamise raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 1. aprillil 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/538 (1) Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) tegevuse toetamise kohta massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia rakendamise raames. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 1. aprillil 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/538 (1) Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) tegevuse toetamise kohta massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia rakendamise raames.

| (2) | 9. veebruaril 2022 taotles OPCW, mis vastutab otsuse (ÜVJP) 2019/538 artiklis 1 osutatud projektide tehnilise rakendamise eest, nimetatud otsuse rakendamisperioodi pikendamist 12 kuu võrra kuni 30. aprillini 2023. Taotletud pikendamine võimaldab OPCW-l leevendada COVID-19 pandeemia mõju konkreetsete projektitegevuste rakendamisele. |
| --- | --- |

(2)

9. veebruaril 2022 taotles OPCW, mis vastutab otsuse (ÜVJP) 2019/538 artiklis 1 osutatud projektide tehnilise rakendamise eest, nimetatud otsuse rakendamisperioodi pikendamist 12 kuu võrra kuni 30. aprillini 2023. Taotletud pikendamine võimaldab OPCW-l leevendada COVID-19 pandeemia mõju konkreetsete projektitegevuste rakendamisele.

| (3) | Otsuse (ÜVJP) 2019/538 artiklis 1 osutatud projektide rakendamist saab jätkata ilma finantsmõjuta kuni 30. aprillini 2023. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse (ÜVJP) 2019/538 artiklis 1 osutatud projektide rakendamist saab jätkata ilma finantsmõjuta kuni 30. aprillini 2023.

| (4) | Otsust (ÜVJP) 2019/538 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Otsust (ÜVJP) 2019/538 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse (ÜVJP) 2019/538 artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesolev otsus kaotab kehtivuse 30. aprillil 2023.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 7. aprill 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

J. DENORMANDIE

---

(1)  Nõukogu 1. aprilli 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/538 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) tegevuse toetamise kohta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 93, 2.4.2019, lk 3).

1

---

| 8.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/67 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/67

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2022/574,

7. aprill 2022,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/809 massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 11. mail 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/809 (1), millega kehtestatakse nimetatud otsuse artiklis 1 osutatud projektide rakendamise kestuseks 36 kuud alates otsuse artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepingu sõlmimise päevast. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 11. mail 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/809 (1), millega kehtestatakse nimetatud otsuse artiklis 1 osutatud projektide rakendamise kestuseks 36 kuud alates otsuse artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepingu sõlmimise päevast.

| (2) | Nõukogu võttis 16. juunil 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/795 (2), millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/809 massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetamiseks, pikendades otsuse rakendamise perioodi 10. augustini 2021. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 16. juunil 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/795 (2), millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/809 massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetamiseks, pikendades otsuse rakendamise perioodi 10. augustini 2021.

| (3) | Nõukogu võttis 21. juunil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/1025 (3), millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/809 massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetamiseks, pikendades otsuse rakendamise perioodi 25. aprillini 2022. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 21. juunil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/1025 (3), millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/809 massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetamiseks, pikendades otsuse rakendamise perioodi 25. aprillini 2022.

| (4) | 15. veebruaril 2022 taotles ÜRO desarmeerimisküsimuste büroo (UNODA), kes vastutab otsuse (ÜVJP) 2017/809 artiklis 1 osutatud projektide tehnilise rakendamise eest, otsuse rakendusperioodi pikendamist veel kümne kuu võrra. Taotletud pikendamine lubaks UNODA-l jätkata abi andmist ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendavatele ÜRO liikmesriikidele, toetada jätkuvalt käimasolevat põhjalikku läbivaatamist, jätkata ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) alusel loodud komitee abistamist kuni selle 30. novembrini 2022 pikendatud volituste lõppemiseni ning leevendada COVID-19 pandeemia tõttu ellu viimata projektidest tingitud kahju. |
| --- | --- |

(4)

15. veebruaril 2022 taotles ÜRO desarmeerimisküsimuste büroo (UNODA), kes vastutab otsuse (ÜVJP) 2017/809 artiklis 1 osutatud projektide tehnilise rakendamise eest, otsuse rakendusperioodi pikendamist veel kümne kuu võrra. Taotletud pikendamine lubaks UNODA-l jätkata abi andmist ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendavatele ÜRO liikmesriikidele, toetada jätkuvalt käimasolevat põhjalikku läbivaatamist, jätkata ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) alusel loodud komitee abistamist kuni selle 30. novembrini 2022 pikendatud volituste lõppemiseni ning leevendada COVID-19 pandeemia tõttu ellu viimata projektidest tingitud kahju.

| (5) | Otsuse (ÜVJP) 2017/809 artiklis 1 osutatud projekte saab jätkata ilma finantsmõjuta kuni 25. veebruarini 2023. |
| --- | --- |

(5)

Otsuse (ÜVJP) 2017/809 artiklis 1 osutatud projekte saab jätkata ilma finantsmõjuta kuni 25. veebruarini 2023.

| (6) | Otsust (ÜVJP) 2017/809 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Otsust (ÜVJP) 2017/809 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse (ÜVJP) 2017/809 artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Otsus kaotab kehtivuse 25. veebruaril 2023.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 7. aprill 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

J. DENORMANDIE

---

(1)  Nõukogu 11. mai 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/809 massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetamiseks (ELT L 121, 12.5.2017, lk 39).

1

(2)  Nõukogu 16. juuni 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/795, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/809 massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetamiseks (ELT L 193, 17.6.2020, lk 14).

2

(3)  Nõukogu 21. juuni 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/1025, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/809 massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetamiseks (ELT L 224, 24.6.2021, lk 22).

3

---

| 8.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/69 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/69

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/575,

6. aprill 2022,

milles käsitletakse erakorralisi meetmeid kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt pärit heina- ja põhusaadetiste kaudu suu- ja sõrataudi liitu sissetoomise ärahoidmiseks ning millega tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2020/2208

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 2078 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 261 lõike 1 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus), (2) eriti selle artikli 128 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Suu- ja sõrataud on äge ja väga nakkav kariloomade viirushaigus, mis võib avaldada märkimisväärset majanduslikku mõju põllumajandussektorile ja kiiresti levida saastunud taimsete materjalide, sealhulgas heina ja põhu kaudu. |
| --- | --- |

(1)

Suu- ja sõrataud on äge ja väga nakkav kariloomade viirushaigus, mis võib avaldada märkimisväärset majanduslikku mõju põllumajandussektorile ja kiiresti levida saastunud taimsete materjalide, sealhulgas heina ja põhu kaudu.

| (2) | Hein ja põhk on ainsad taimsed materjalid, mille saadetiste liitu toomise piirangud olid sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 136/2004, (3) mida kohaldati kuni 20. aprillini 2021. Eelkõige lubati liitu tuua ainult määruse (EÜ) nr 136/2004 V lisas loetletud kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt pärit heina- ja põhusaadetisi. Võttes arvesse kõnealuste materjalide kaudu suu- ja sõrataudi levimise ohtu, on asjakohane, et liidu õiguses kehtivad sellised piirangud ka edaspidi. |
| --- | --- |

(2)

Hein ja põhk on ainsad taimsed materjalid, mille saadetiste liitu toomise piirangud olid sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 136/2004, (3) mida kohaldati kuni 20. aprillini 2021. Eelkõige lubati liitu tuua ainult määruse (EÜ) nr 136/2004 V lisas loetletud kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt pärit heina- ja põhusaadetisi. Võttes arvesse kõnealuste materjalide kaudu suu- ja sõrataudi levimise ohtu, on asjakohane, et liidu õiguses kehtivad sellised piirangud ka edaspidi.

| (3) | Määrusega (EL) 2016/429 kehtestatud uus loomatervise õigusraamistik, mida kohaldatakse alates 21. aprillist 2021, peaks tagama sujuva ülemineku varasemate liidu õigusaktidega (sh taimse materjali liitu toomist käsitlevad õigusaktid) kehtestatud ja tõhusaks osutunud nõuetelt. Seepärast tuleks nende varem kehtestatud eeskirjade eesmärk ja sisu käesoleva otsusega kehtestatud eeskirjades säilitada, kuni saadakse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduslik arvamus, milles hinnatakse kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt pärit heina- ja põhusaadetiste kaudu suu- ja sõrataudi ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 (4) artikli 1 punktis 1 osutatud muude A-kategooria taudide liitu sissetoomisega kaasnevaid loomaterviseriske. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EL) 2016/429 kehtestatud uus loomatervise õigusraamistik, mida kohaldatakse alates 21. aprillist 2021, peaks tagama sujuva ülemineku varasemate liidu õigusaktidega (sh taimse materjali liitu toomist käsitlevad õigusaktid) kehtestatud ja tõhusaks osutunud nõuetelt. Seepärast tuleks nende varem kehtestatud eeskirjade eesmärk ja sisu käesoleva otsusega kehtestatud eeskirjades säilitada, kuni saadakse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduslik arvamus, milles hinnatakse kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt pärit heina- ja põhusaadetiste kaudu suu- ja sõrataudi ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 (4) artikli 1 punktis 1 osutatud muude A-kategooria taudide liitu sissetoomisega kaasnevaid loomaterviseriske.

| (4) | Seepärast on vaja käesoleva otsusega kehtestada selliste kolmandate riikide või territooriumide loetelu, millest on lubatud liitu tuua heina- ja põhusaadetisi. Sellises loetelus tuleks arvesse võtta määruse (EÜ) nr 136/2004 V lisas esitatud loetelu ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/404 (5) II lisas esitatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide loetelu, millest tänu soodsale loomatervise olukorrale (muu hulgas suu- ja sõrataudi osas) on lubatud liitu tuua kabiloomade saadetisi. Selleks et vältida häireid kaubanduses ja selguse huvides tuleks kehtestada ka selliste kolmandate riikide või territooriumide eraldi loetelu, millest on lubatud liitu tuua põletuskäitises põletamiseks ettenähtud granuleeritud põhu saadetisi. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on vaja käesoleva otsusega kehtestada selliste kolmandate riikide või territooriumide loetelu, millest on lubatud liitu tuua heina- ja põhusaadetisi. Sellises loetelus tuleks arvesse võtta määruse (EÜ) nr 136/2004 V lisas esitatud loetelu ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/404 (5) II lisas esitatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide loetelu, millest tänu soodsale loomatervise olukorrale (muu hulgas suu- ja sõrataudi osas) on lubatud liitu tuua kabiloomade saadetisi. Selleks et vältida häireid kaubanduses ja selguse huvides tuleks kehtestada ka selliste kolmandate riikide või territooriumide eraldi loetelu, millest on lubatud liitu tuua põletuskäitises põletamiseks ettenähtud granuleeritud põhu saadetisi.

| (5) | Selleks et vältida põletamiseks ettenähtud granuleeritud põhu saadetiste kokkupuudet suu- ja sõrataudile vastuvõtlike loomadega, tuleks käesolevas otsuses sätestada ranged riskimaandamismeetmed selliste saadetiste tarnimiseks liidus asuvasse sihtettevõttesse. Need tuleks suunata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (6) artikli 210 punktiga a ette nähtud tolli eriprotseduuridele ja nende vedu tuleks kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/1666 (7) jälgida määruse (EL) 2017/625 artiklis 131 sätestatud ametliku kontrolli elektroonilise teabehaldussüsteemi (IMSOC) kaudu ning need tuleks tarnida liitu sisenemise piiripunktist otse liidus asuvasse sihtpõletuskäitisesse, kus need põletatakse. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et vältida põletamiseks ettenähtud granuleeritud põhu saadetiste kokkupuudet suu- ja sõrataudile vastuvõtlike loomadega, tuleks käesolevas otsuses sätestada ranged riskimaandamismeetmed selliste saadetiste tarnimiseks liidus asuvasse sihtettevõttesse. Need tuleks suunata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (6) artikli 210 punktiga a ette nähtud tolli eriprotseduuridele ja nende vedu tuleks kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/1666 (7) jälgida määruse (EL) 2017/625 artiklis 131 sätestatud ametliku kontrolli elektroonilise teabehaldussüsteemi (IMSOC) kaudu ning need tuleks tarnida liitu sisenemise piiripunktist otse liidus asuvasse sihtpõletuskäitisesse, kus need põletatakse.

| (6) | Heina ja põhu CN-koodid on esitatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/632 (8) lisa 12. peatükis ning seepärast tuleks neid käesolevas otsuses arvesse võtta. |
| --- | --- |

(6)

Heina ja põhu CN-koodid on esitatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/632 (8) lisa 12. peatükis ning seepärast tuleks neid käesolevas otsuses arvesse võtta.

| (7) | Lihtsustamise ja õigusselguse huvides tuleks tunnistada kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2208, (9) millega praegu lubatakse importida liitu heina- ja põhusaadetisi Suurbritanniast ja Briti krooni sõltkondade aladelt, mis tuleks loetleda käesoleva otsuse lisa 1. osas. |
| --- | --- |

(7)

Lihtsustamise ja õigusselguse huvides tuleks tunnistada kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2208, (9) millega praegu lubatakse importida liitu heina- ja põhusaadetisi Suurbritanniast ja Briti krooni sõltkondade aladelt, mis tuleks loetleda käesoleva otsuse lisa 1. osas.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesoleva otsusega kehtestatakse erakorralised meetmed kolmandatest riikidest ja kolmandatelt territooriumidelt pärit heina- ja põhusaadetiste liitu toomiseks.

Artikkel 2

Heina- ja põhusaadetiste liitu toomise nõuded

1.   Rakendusmääruse (EL) 2021/632 lisa 12. peatükis osutatud põhu (CN-kood ex 1213 00 00) või kõnealuse lisa 12. peatükis osutatud heina (CN-kood: ex 1214 90) saadetisi lubatakse liitu tuua üksnes juhul, kui sellised saadetised on pärit käesoleva otsuse lisa 1. osas loetletud kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt.

2.   Erandina lõikest 1 lubatakse põletuskäitises põletamiseks ettenähtud granuleeritud põhu saadetisi liitu tuua, kui need vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | need on pärit lisa 2. osas loetletud kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt; |
| --- | --- |

a)

need on pärit lisa 2. osas loetletud kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt;

| b) | need suunatakse liitu sisenemisel määruse (EL) nr 952/2013 artikli 210 punktis a sätestatud eriprotseduurile, nende vedu jälgitakse kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2019/1666 määruse (EL) 2017/625 artiklis 131 sätestatud ametliku kontrolli elektroonilise teabehaldussüsteemi (IMSOC) kaudu ning need tarnitakse liitu sisenemise piiripunktist otse liidus asuvasse sihtpõletuskäitisesse, kus need põletatakse. |
| --- | --- |

b)

need suunatakse liitu sisenemisel määruse (EL) nr 952/2013 artikli 210 punktis a sätestatud eriprotseduurile, nende vedu jälgitakse kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2019/1666 määruse (EL) 2017/625 artiklis 131 sätestatud ametliku kontrolli elektroonilise teabehaldussüsteemi (IMSOC) kaudu ning need tarnitakse liitu sisenemise piiripunktist otse liidus asuvasse sihtpõletuskäitisesse, kus need põletatakse.

Artikkel 3

Kehtetuks tunnistamine

Rakendusmäärus (EL) 2020/2208 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 6. aprill 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 22. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 136/2004, milles sätestatakse kolmandatest riikidest imporditud kaupade veterinaarkontrolli kord ühenduse piiripunktides (ELT L 21, 28.1.2004, lk 11).

3

(4)  Komisjoni 3. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1882, milles käsitletakse loetellu kantud taudide kategooriate suhtes teatavate taudiennetuse ja -tõrje eeskirjade kohaldamist ning millega kehtestatakse nimekiri liikidest ja liigirühmadest, mis kujutavad endast arvestatavat riski kõnealuste loetellu kantud taudide levimisel (ELT L 308, 4.12.2018, lk 21).

4

(5)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/404, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua loomi, loomset paljundusmaterjali ja loomseid saadusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 24. juuni 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1666, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 tingimuste osas, mis on vajalikud teatavate kaupade saadetiste veo ja saabumise jälgimiseks teel liitu saabumise piiripunktist liidus asuvasse sihtettevõttesse (ELT L 255, 4.10.2019, lk 1).

7

(8)  Komisjoni 13. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/632, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 rakenduseeskirjad seoses loeteludega loomadest, loomsetest saadustest, loomsest paljundusmaterjalist, loomsetest kõrvalsaadustest ja nendest saadud toodetest, liittoodetest ning heinast ja põhust, mille suhtes kohaldatakse piiripunktides ametlikku kontrolli, ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/2007 ja komisjoni otsus 2007/275/EÜ (ELT L 132, 19.4.2021, lk 24).

8

(9)  Komisjoni 22. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/2208 Ühendkuningriigile kui sellisele kolmandale riigile osutamise kohta, millest on lubatud liitu importida heina- ja põhusaadetisi (ELT L 438, 28.12.2020, lk 21).

9

---

LISA

1. osa – Loetelu kolmandatest riikidest või territooriumidest, millest on lubatud liitu tuua heina- ja põhusaadetisi, nagu on osutatud artikli 2 lõikes 1

| Kolmanda riigi või territooriumi ISO-kood | Kolmanda riigi või territooriumi nimi |
| --- | --- |
| AU | Austraalia |
| CA | Kanada |
| CH | Šveits |
| CL | Tšiili |
| GB | Ühendkuningriik (1) |
| GG | Guernesey |
| GL | Gröönimaa |
| IM | Mani saar |
| IS | Island |
| JE | Jersey |
| NZ | Uus-Meremaa |
| RS | Serbia (2) |
| US | Ameerika Ühendriigid |
| * | Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta. |

Kolmanda riigi või territooriumi ISO-kood

Kolmanda riigi või territooriumi nimi

AU

Austraalia

CA

Kanada

CH

Šveits

CL

Tšiili

GB

Ühendkuningriik (1)

GG

Guernesey

GL

Gröönimaa

IM

Mani saar

IS

Island

JE

Jersey

NZ

Uus-Meremaa

RS

Serbia (2)

US

Ameerika Ühendriigid

*

Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

2. osa – Loetelu kolmandatest riikidest või territooriumidest, millest on lubatud liitu tuua granuleeritud põhu saadetisi, nagu on osutatud artikli 2 lõikes 2

| Kolmanda riigi või territooriumi ISO-kood | Kolmanda riigi või territooriumi nimi |
| --- | --- |
| UA | Ukraina |

Kolmanda riigi või territooriumi ISO-kood

Kolmanda riigi või territooriumi nimi

UA

Ukraina

---

(1)  Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, ei hõlma käesoleva lisa 1. osas olevad viited Ühendkuningriigile Põhja-Iirimaad.

(2)  Kui käesolevas lisas viidatakse Serbiale, ei ole artiklis 1 osutatud erakorraliste meetmetega hõlmatud Kosovo* territoorium.

---

Parandused

| 8.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/73 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/73

---

Nõukogu 20. detsembri 2021. aasta määruse (EL) 2021/2278 (millega peatatakse määruse (EL) nr 952/2013 artikli 56 lõike 2 punktis c osutatud ühise tollitariifistiku tollimaksude kohaldamine teatavate põllumajandus- ja tööstustoodete suhtes ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1387/2013) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 466, 29. detsember 2021
  )

| 1) | Leheküljel 159 lisa seerianumbri 0.8148 kande veerus pealkirjaga „Kohustusliku läbivaatamise kuupäev“ |
| --- | --- |

1)

Leheküljel 159 lisa seerianumbri 0.8148 kande veerus pealkirjaga „Kohustusliku läbivaatamise kuupäev“

Asendatakse

„
  01.12.2022
  “

järgmisega:

„
  31.12.2022
  “.

| 2) | Leheküljel 215 lisa seerianumbri 0.7103 kande veerus pealkirjaga „Kauba kirjeldus“ |
| --- | --- |

2)

Leheküljel 215 lisa seerianumbri 0.7103 kande veerus pealkirjaga „Kauba kirjeldus“

Asendatakse

„... soojuskaamerates või IP võrgukaamerate tootmiseks (1)
  “

järgmisega:

„... soojuskaamerates või IP võrgukaamerate tootmiseks“.

---

| 8.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/74 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/74

---

Nõukogu 28. veebruari 2022. aasta otsuse (ÜVJP) 2022/338 (mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmiseks) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 60, 28. veebruar 2022
  )

Leheküljel 3 artikli 4 lõikes 4

asendatakse

| „n) | Läti riigikaitse logistika- ja hankekeskus;“ |
| --- | --- |

„n)

Läti riigikaitse logistika- ja hankekeskus;“

järgmisega:

| „n) | Läti Kaitseministeerium ning Läti riigikaitse logistika- ja hankekeskus;“. |
| --- | --- |

„n)

Läti Kaitseministeerium ning Läti riigikaitse logistika- ja hankekeskus;“.

---

| 8.4.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 109/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 109/75

---

Nõukogu 28. veebruari 2022. aasta otsuse (ÜVJP) 2022/339 (mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõudude toetuseks) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 61, 28. veebruar 2022
  )

Leheküljel 3 artikli 4 lõike 4 punktis p

Asendatakse

| „p) | Läti riigikaitse logistika- ja hankekeskus;“ |
| --- | --- |

„p)

Läti riigikaitse logistika- ja hankekeskus;“

järgmisega:

| „p) | Läti Kaitseministeerium ning Läti riigikaitse logistika- ja hankekeskus;“. |
| --- | --- |

„p)

Läti Kaitseministeerium ning Läti riigikaitse logistika- ja hankekeskus;“.

---